ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub450 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub450av ()Decentraliserad utbildningUnder har såväl individens möjligheter tillhögskoleutbildning och livslångt lärande som näringslivetsoch övriga samhällsfaktorers möjligheter tillkompetensutveckling förbättrats. Det har skett en kraftigutbyggnad av den högre utbildningen i landet. De mindreoch medelstora högskolorna har fått en betydande andel avde nya platser som tilldelats högskoleområdet. Universitetenhar också i olika grad decentraliserat delar av sinutbildningsverksamhet. Den geografiska tillgängligheten tillhögre utbildning har därmed blivit större. För merparten avlandets invånare finns numera en högskoleort eller ort meddecentraliserad utbildning inom pendlingsavstånd.Även lärare vid de flesta av landets högskolor och universitet har relativtkorta avstånd till förrättningsställen utanför den egentliga högskoleorten.Läget är däremot helt annorlunda i . Många individer har långaavstånd till universitet och högskoleorter. För att öka tillgängligheten tillhögskoleutbildning har de norrländska lärosätena en betydande omfattningav decentraliserad utbildningsverksamhet. Som exempel kan nämnas attUmeå universitet har ett utbildningsutbud som vänder sig till 35kommuner i , däribland , , ochLycksele/inlandet. Vidare är , och exempel påandra orter till vilka har förlagt utbildningsprogram.Genom de stora avstånd som finns i medför decentraliseradutbildning betydande merkostnader i form av resor, övernattningskostnader,dubbla kostnader för tjänsterum för lärare, administration, bibliotek ochstuderandeservice. Som exempel på omfattningen av sådana merkostnaderkan nämnas att beräknat dessa till förden verksamhet som har i , ochLycksele/inlandet under 1999.Regeringen har i sin proposition 1997/98:52 Regional tillväxt för arbeteoch välfärd uppmärksammat merkostnadsproblematiken. Där lyfterregeringen fram behovet av utbildningar i stödområde 1 och pekar på attutbildningar som ges i decentraliserad form kan bli dyrare änhögskoleförlagd utbildning. Regeringen framhåller att berörda lokala ochregionala aktörer bör täcka dessa merkostnader. (SOU 1998:84) framhåller för sin del att detresurstilldelningssystem som finns för högskoleutbildning är så konstrueratatt distanskurser drar större kostnader än de intäkter degenererar.För att möjliggöra en fortsatt utveckling av decentraliserad utbildning iNorrland krävs att det utvecklas en bra modell för hur merkostnader skatäckas. Regeringen skriver i ovannämnda regionalpolitiska proposition att detär lokala och regionala aktörer som ska täcka uppkomna merkostnader.Utifrån de särskilda villkor och förutsättningar som råder i börregeringen ta ett särskilt ansvar för att de regionala och lokala aktörerna,främst länsstyrelser och kommuner, ges ekonomiska förutsättningar för atttäcka dessa merkostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändig resursförstärkning till decentraliserad utbildning iVästerbotten.Stockholm den 28 oktober 1998Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GM02Ub452 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub452av och ()LärarförsörjningSkolans och förskolans viktigaste resurs är lärarna som medgoda kunskaper och engagemang förverkligar demål som anges i skollagen, läroplaner och kommunalaskolplaner.Statens viktigast insatser, utöver att fastställa skolans mål, är att säkratill-gången på utbildade lärare.Lärarutbildningen spelar en avgörande roll både när det gäller att rekryteraoch förbereda nya lärare för yrket. Brist på lärare är ett allvarligt hot motskolans kvalitet och utveckling. För att bli lärare går man direkt frånungdomsskolan till högskolan, för att sen arbeta resten av sitt yrkesverk-samma liv i skolan. Systemet har svårt att acceptera skifte av yrke underresans gång.Om några år uppstår ett stort behov av att rekrytera nya lärare. I stor-stadsregionerna hotar en akut brist på lärare. Det är en följd av att mångalärare går i pension, som 80-talets babyboom nått ochär på väg mot gymnasiet. Det är svårt att rekrytera till framförallt ämnes-områdena naturvetenskap och teknik. funderar många yrkesverk-samma lärare med lång erfarenhet att byta yrke eftersom läraryrket har blivitalltmer krävande. För att kunna behålla erfarna lärare i läraryrket, nyttjaderas kompetens och erfarenhet och underlätta för nya lärare börett slags mentorskap inrättas. Lärarutbildningarna i börfå i uppdrag att utforma program som kan stimulera till sådana lösningar ikommunerna.Mycket talar för att lärarutbildningen och lärarförsörjningen radikalt måsteförändras. Utbildningen måste anpassas till samhällets och skolans verklig-het. Precis som övriga arbetslivet präglas skolan av en allt snabbare utveck-ling som också ställer stora krav på lärare och skolledning. Lärarutbildningenmåste, för att svara upp mot de nya kraven, anpassas till den verklighet denya lärarna möter i skolan. Det gäller såväl politiska mål och riktlinjer somtill exempel förmågan att använda ny teknik, fungera i nya moderna arbets-organisationer och förhållningssätt till den växande kunskapsmassan och tillden värdegrund skolans verksamhet vilar på.Rekryteringen av lärare måste vidgas och breddas som kvalitetensäkras. Det gagnar skolan att det finns många synsätt och erfarenheter ilärarkåren, både kvinnliga och manliga lärare, lärare med invandrarbakgrund,unga och äldre och lärare med erfarenheter från annat yrkesliv. För detbehövs särskilda rekryteringsinsatser utifrån de förutsättningar som finns iolika delar av landet.Det ställs höga krav på fort- och vidareutbildning för lärare. Det ärkommunerna som är arbetsgivare och som har ansvar för att lärarnaskompetens tas tillvara på bästa sätt. Men det finns beröringspunkter därstatens ansvar för lärarförsörjningen tangerar kommunernas arbetsgivar-ansvar och kräver gemensamma lösningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarutbildningen.Stockholm den 27 oktober 1998Eva ()()
mot · GM02Ub454 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett bättre planeringsunderlag för regeringens beställningar avutbildningsplatser på lärarutbildningarna bör utvecklas,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om basårets bibehållande och utökade utrymme.Stockholm den 25 oktober 1998Britt-Marie Danestig (v)()()()()()(v)1 Yrkande 5 hänvisat till AU.
mot · GM02Ub457 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub457av ()Tolk på universitet och högskolaMånga döva har uttryckt en stark oro vad gäller möjlighet tillutbildning på högskolor och universitet. äventyrasrätten till tolkhjälp på grund av bristande ekonomiskaresurser.Det nationella handikappanslaget är inte tillräckligt för finansiering avtolkservice. Ett stort underskott finns . Anslaget för tolkverksamhet inomStockholms högskoleområde har inte höjts nämnvärt på . Dettatrots att regeringen beslutat öka antalet utbildningsplatser och att fler dövablivit behöriga att söka till universitet och högskolor. ,samordnare för studenter med funktionshinder på ,menar att de resurser universitet haft att förfoga över inte varit tillräckligasedan 1995/96. gick med ettrejält underskott på nära en miljon kronor.Den åtstramade ekonomiska situationen skapar en stor oro bland dövastudenter. Utan tolk kan inga studier bedrivas. De som antagits till universitetoch högskola kan inte påbörja denna utbildning och de som redan studerarfår utan tolkservicen avbryta sin utbildning eller vänta tills det finnsekonomiska möjligheter att betala tolkkostnaderna. Alternativet till studier ärför många arbetslöshet. Studielånen har man kvar men ingen färdigutbildning. Situationen är oacceptabel. En hög utbyggnadstakt av antalethögskoleplatser får inte leda till att de som har behov av särskilt stöd gårmiste om den hjälp de har rätt till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till tolkhjälp i samband med högre utbildning.Stockholm den 27 oktober 1998Inger ()
mot · GM02Ub458 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub458av och tredje vice talman ()Jämställdhetsarbete i högskolanArbetet med jämställdheten i samhället går åt rätt håll, menmycket arbete återstår ännu.Till det viktigaste hör att få till stånd förändrade attityder och att ändra påetablerade normer och traditionella strukturer som försvårar jämställdhetmellan könen. Jämställdhetsarbete handlar inte om att göra alla lika utanbland annat om att lyfta fram olika synsätt och kompetens som likvärdiga.Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att skapa ett mer jämställtsamhälle. Många av framtidens opinionsbildare och beslutsfattare inom bådeprivat och offentlig sektor finns på våra högskolor. Högskolan hardärför ett särskilt ansvar för att erbjuda studenterna de förutsättningar somkrävs för att attityder och normer skall förändras.I årets budgetproposition anlägger regeringen till största delen ettkvantitativt synsätt på jämställdheten där könsfördelningen sätts i fokus.Visst måste könsfördelningen förändras inom högskolan och på många andrahåll, men det utgör ett för snävt synsätt på jämställdhet. Minst likaviktigt är att högskolan präglas av ett jämställt tänkesätt och en jämställdarbetsmiljö.I högskolornas jämställdhetsarbete bör jämställdhetsplanerna vara ettviktigt inslag. Dessa behöver dock inte omfatta studenterna eftersom deinte omfattas av jämställdhetslagen. Detta anser vi vara en stor brist.Det är svårt att direkt tillämpa jämställdhetslagen även för studentereftersom det är en arbetsrättslig lag, men det är rimligt att jämställdhetslagenanvänds som förebild för att införa en jämställdhetslagstiftning i högskole-förordningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetslagstiftning bör införas i högskoleförordningen.Stockholm den 28 oktober 1998Helena Höij (kd)()
mot · GM02Ub459 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub459av ()Företagarkurser på högskolorVi vill alla att det skall gå bra för - att det skall bli fler jobb ochhögre levnadsstandard. Fram till och med 1970-talet hade en avvärldens högsta tillväxttakter. har vi tyvärr halkat efter i välfärdsligan.Våra tidigare positiva siffror med avseende på tillväxt och arbetslöshet harvänts till det motsatta.Ett grundproblem för är att det privata näringslivet blivit för litetför att hålla uppe välfärden och sysselsättningen. Mellan 1970 och 1997minskade sysselsättningen i den privata sektorn med 300 000 personer,medan den ökade med 400 000 i den offentliga sektorn. Vad behöver är krafttag så att det privata näringslivet återkan spira. För att få fart på tillväxten och minska arbetslösheten behöverSverige fler nya företag och en helt ny inställning till företagande. Så mångahinder som möjligt bör undanröjas för att underlätta såväl start av företagsom det fortsatta drivandet av företag. Informationsspridning och mentorskap är viktiga faktorer när det gäller attstarta och driva företag. finns stora resurser på våra universitet ochhögskolor i form av den kunskap som investerats i de studerande. En stor delav detta humankapital tas tyvärr inte till vara. Ett sätt att göra detta voreattuppmuntra färdiga studenter att starta egna företag. I anslutning till att enstudent är färdig med sin utbildning borde attraktiva kurser i företagandeerbjudas i samarbete mellan universitet/högskola och det lokala näringslivet.Även i andra sammanhang bör goda idéer uppmuntras och information omatt starta och driva eget företag vara lättillgänglig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av utbildning i att starta och driva företag vid vårauniversitet och högskolor.Stockholm den 27 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02Ub460 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub460av ()universitetRegeringen har beslutat att ska gesställning som universitet . Det ärett erkännande för det målmedvetna arbete som bedrivits vidhögskolan men också glädjande för som underlång tid arbetat för att högskolan i länet ska bli universitet.Högskolan i har haft en mycket positiv utveckling under mångaår, allt fler söker sig hit. 700 nya utbildnings-platser tillkommit som medverkat till. Totalt finns här idagmellan 8 000 och 9 000 studenter.Omfattning av forskning och forskarutbildning har stadigt ökat.Högskolan har efter prövning inrättat egna professurer i sju ämnen: kemi,engelska, företagsekonomi, informatik, kulturgeografi, litteraturvetenskapsamt pedagogik. Högskolans forskning har varit mycket fram-gångsrik.Högskolan i har ansökt om benämningen universitet utgåendefrån en etablerad verksamhet inom tre vetenskapsområden.I en nära samverkan med regionens företrädare arbetar högskolan medflervetenskapliga forskningsområden, med en fokusering till några flerveten-skapliga områden som medför en kraftig profilering av verksamheten. Denstrategin har fått mycket goda omdömen i utvärdering avhögskolans universitetsansökan.Beslutet att erhåller universitetsstatus från 1 januari1999, medför fortsatt utveckling och kvalitetshöjning både vad det gällergrundutbildning och forskning/forskarutbildning. Men för att ta steget frånhögskola till universitet krävs det nya ekonomiska resurser.Tyvärr saknar regeringen ambitioner att skapa de rätta förutsättningarnaför det blivande . Inga nya resurser har anslagits i budgetproposi-tionen, del 16.Mot denna bakgrund anser jag det angeläget att fårmöjlighet att fylla universitetsstatusen med ett innehåll. Jag föreslår därförattKarlstads universitet bör tilldelas ytterligare för forskningoch forskarutbildning . Ökningen kan finansieras genom omfördelningfrån anslaget B52.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till , B 20, för anvisarytterligare eller således 77 913 000 kr.Stockholm den 27 oktober 1998Viviann ()
mot · GM02Ub462 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub462av m.fl. (s)Antalet helårsplatser inom design vid högskolan i i har av ålagts ettnationellt ansvar för praktiskt taget all högre utbildning inom det textilaområdet. har alltsedan dess en alltmer betydelsefullnyckelfunktion vad gäller kompetensförsörjning till en viktig sektor avsamhällsekonomin. Handeln med textila produkter omsätter 50miljarder kronor. Den textila designutbildningen, som när den överfördestill staten hade beteckningen "Linjen för produktutformning" gavs förförsta gången vid /85. Linjen omfattadevid 80 poäng och totalt 40 helårsplatser. Antagning skedde -liksom för övriga designutbildningar i landet - på grundval avarbetsprover.När det nya resurstilldelningssystemet infördes fick bara design-utbildningarna vid de konstnärliga högskolorna rätt att tillgodoräkna sigersättning enligt den särskilda "designprislappen". Designutbildningen vidHögskolan i fördes däremot schablonmässigt till de tekniska utbild-ningarna, vilket innebar en drastisk sänkning av anslagen jämfört medtidigare. uppmärksammade tidigt detta förhållande ochgjorde uttalanden med innebörden att designutbildningen vid iBorås borde tilldelas ersättning på samma grunder som övriga design-utbildningar.Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen att design-utbildningarna vid i fortsättningen skulle få tillgodoräknasig ersättning efter designpengen. Emellertid sattes ett tak vid 23 design-platser. Designutbildningen vid är treårig ochleder fram till kandidatexamen. Antalet nybörjarplatser är oförändrat 20 ochdet totala antalet helårsstudenter är 60. Förslaget i budgetpropositionen för1998 innebar således att skulle få tillgodoräkna sigersättning enligt designpengen för mindre än hälften av det faktiska antaletdesignplatser. Resten av platserna ersätts fortfarande enligt prislappen förtekniska utbildningar.Högskolan i har ansökt hos om rätt att gekonstnärlig magisterexamen i textil design respektive modedesign.Vi föreslår att ges rätt att tillgodoräkna sig ersättningför designutbildningen för fler platser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt för att tillgodoräkna sigersättning till designutbildning enligt den s.k. designprislappen.Stockholm den 23 oktober 1998Arne Kjörnsberg (s)()()
mot · GM02Ub464 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub464av m.fl. (s)/UddevallaHögskolan i /är även efter enutbyggnad med en fördubblad volym av antalet platser ochforskningsanslag en av landets minsta högskolor. Sökande-trycket är mycket stort och behovet av kvalificeradarbetskraft i regionen bara ökar. Högskolan behöver för attmotsvara kraven och förväntningarna i regionen kraftigtbyggas ut vad avser både platser och fastaforskningsresurser.Högskolan i /har utvecklat ochutvidgat sitt profilområde med att teoretiska studier varvas medarbetsperioder, där studenterna får lön. Metoden och verksamheten benämnsCOOP, cooperative education (studier som varvas med betalda arbets-perioder). Högskolan deltager i ett omfattande internationelltCOOP-samarbete. Bl.a. ingår HTU:s rektor i styr- och ledningsgruppen förCOOP:s internationella verksamhet.Under det gångna året anordnades vid HTU sex utbildningsprogram iCOOP-form. COOP har blivit starkt profilskapande och bidragit till attutveckla utbildningarna vid högskolan samt skapat goda förutsättningar förökad samverkan med industri, företag och verksamheter.I budgetpropositionen redovisas att HTU avser etablera ettutvecklingscentrum för COOP. Syftet är dels att utveckla COOP som enstrategi för lärande (högskoleperspektivet), dels som en strategi för rekryte-ring (företagsperspektivet).Dessutom att bedriva och medverka i forskningsprojekt inom områdetwork integrated learning (nationellt och internationellt). Till denna centrum-bildning planerar man att knyta såväl nationell som internationell expertisfrån utbildningsområdet och arbetslivet.I budgetpropositionen anslås inga särskilda medel för uppstart avutvecklingscentrumet. Skall centrumet få en nationell och internationellprägel måste också nationella medel anslås fördenna verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya utbildningsplatser, fasta forskningsresurser och framtidamedel för etableringen av centrumbildning för COOP.Stockholm den 27 oktober 1998Britt ()()()
mot · GM02Ub465 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub465av m.fl. (s)Läkarutbildningen och GöteborgLäkarutbildningen i dimensionerades ursprungligen för170 studenter . Genom minskningar 1985 och 1994 utbildas just nu103 studenter . Antalet tillgängliga utbildningsplatser i Västsverigeär därmed betydligt lägre än i övriga regioner.RegionerLäkarutbildningsplatser per miljoninvånareHuvudstadsregionen99Västsverige57Sydsverige87Östra Götaland111Norrrland130Det har framförts farhågor om ett läkaröverskott i . Dessafarhågor har emellertid inte besannats. Tvärtom tvingas man påsjukhusen i att uppskjuta operationer för att det fattasnarkosläkare.Åldersstrukturen bland yrkesverksamma läkare inger också oro. År 2005är pensionsavgångarna betydligt större än examinationerna. En specialist-läkare som skall ersätta en pensionerad läkare borde ha påbörjat sinutbildning 1992-1993.Ser man till det antal verksamma läkare som finns i så utfalleren jämförelse även här negativt.RegionLandstingsanställda och privatprakt. läkareper tusen invånareHuvudstadsregionen2,9Västra Götaland2,3Sydsverige2,7Östra Götaland2,4Norrland2,7Uppgifterna är hämtade ur Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbokDen begränsande faktorn i läkarutbildningen är tillgången till kliniskautbildningsplatser. I är patientunderlaget per kandidat, vidSahlgrenska , större än i övriga landet. Det finnsdärför mycket goda förutsättningar för att öka läkarutbildningen iGöteborg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkarutbildningen i Göteborg.Stockholm den 26 oktober 1998Märta ()()()()()()
mot · GM02Ub466 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub466av m.fl. (s)Decentraliserad utbildningMerkostnader viddecentraliserad utbildningUnder har såväl individens möjligheter tillhögskoleutbildning och livslångt lärande som näringslivetsoch övriga samhällssektorers möjligheter tillkompetensutveckling av personal förbättrats. Det har skett enkraftig utbyggnad av den högre utbildningen i landet. Demindre och medelstora högskolorna har fått en betydandeandel av de nya platser som tilldelats högskoleområdet.Universiteten har också i olika grad decentraliserat delar avsin utbildningsverksamhet. Den geografiska tillgänglighetentill högre utbildning har därmed blivit större. För merpartenav landets innevånare finns numera en högskoleort eller ortmed decentraliserad utbildning inom pendlingsavstånd påfem mil eller minmdre. Även lärare vid de flesta av landetshögskolor och universitet har relativt korta avstånd tillförrättningsställen utanför den egentliga högskoleorten.Läget är däremot helt annorlunda i . Många individer har storaavstånd till universitets- och högskoleorter. För att öka tillgängligheten tillhögskoleutbildning har de norrländska lärosätena en betydande omfattningav decentraliserad utbildningsverksamhet.Regeringen har i sin proposition 1997/98:62 Regional tillväxt för arbeteoch välfärd uppmärksammat merkostnadsproblematiken. Där lyfterregeringen fram behovet av utbildningar i stödområde 1 och pekar på attutbildningar som ges i decentraliserad form kan bli dyrare än högskole-förlagd utbildning. Regeringen framhåller att berörda lokala och regionalaaktörer bör täcka dessa merkostnader. (SOU 1998:84) framhåller för sin del att det resurs-tilldelningssystem som finns för högskoleutbildning är så konstruerat attdistanskurser drar större kostnader än de intäkter de genererar.För att möjliggöra en fortsatt utveckling av decentraliserad utbildning iNorrland krävs att det utvecklas en bra modell för hur merkostnader skalltäckas. Regeringen skriver i ovannämnda regionalpolitiska proposition att detär lokala och regionala aktörer som skall täcka uppkomna merkostnader.Utifrån de särskilda villkor och förutsättningar som råder i börregeringen ta ett särskilt ansvar för att de regionala och lokala aktörerna,främst länsstyrelser och kommuner, ges ekonomiska förutsättningar för atttäcka dessa merkostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om merkostnader vid decentraliserad utbildning.Stockholm den 26 oktober 1998Mats ()()()()()