mot · GM02N228 · 1998-10-28 00:00:00 — Men det finnsockså en fara för att vissa elproducenter kommer att konkurrera medkärnkraftsproduktion som inte uppfyller de miljö- och säkerhetskrav som ärsjälvklara för oss. Genom en förtida kärnkraftsavveckling i ökar viavsättningsmöjligheterna för sådan farlig elproduktion.Redan nu finns tydliga tecken på att man i vill fortsätta att drivaIgnalina vidare långt in . Chefen för har klargjort räknar med att kunna exportera ersättningsel för till Sverigenär Polenkabeln är etablerad. annonserade vidare detlitauiska ekonomiministeriet i efter offerter på att bygga ochoperera en elförbindelse till . De elleveranser som garanteradesförutsätter att drivs vidare.Sverige bör därför skrota den förtida avvecklingen av säkra reaktorer ochvästländerna bör ompröva sitt stöd till kärnsäkerhet i farliga, sovjetiskareaktorer så det får en tydligare inriktning mot att stänga dessa.8.6 AtomansvarighetslagenÄgarna till de svenska kärnkraftverken har fulla egendomsförsäkringarför sina anläggningar. Vid en teoretisk olycka med stora skador påkraftverk och omgivning skulle det berörda kraftbolaget alltså få fullersättning för de egna skadorna. begränsas bolagetsskadeståndsansvar gentemot tredje man av bestämmelserna i detinternationella konventionssystemet. I stället får staten träda in.Den här ordningen ter sig inte rimlig. Moderata samlingspartiet anser attsträvan bör vara att åstadkomma någon form av regressrätt som säkerställeratt staten vid ett större skadefall kan återkräva medel intill dess attreaktorägarens eget kapital är helt förbrukat.Några andra skäl till att ändra atomansvarighetslagen föreligger inte.Enligt vår uppfattning är det viktigt att även fortsättningsvis äranslutet till det internationella konventionssystemet (Paris-, Bryssel- ochWienkonventionerna). Det faktum att konventionerna visserligen åläggerreaktorägaren ett strikt skadeståndsansvar men begränsarersättningsbeloppens storlek kan inte såsom ibland görs gällande tas tillintäkt för att kärnkraften skulle vara "subventionerad".8.7 Kärnkraftens försäkringskostnaderDet är inte ekonomiska, utan försäkringstekniska skäl som i praktikenförhindrar reaktorägarna att teckna fulla ansvarsförsäkringar. Att s.k.restriskolyckor är så osannolika att de inte förväntas inträffa saknardärvid betydelse. De strikta begränsningarna av försäkringsbolagensmöjligheter att göra åtaganden mot en och samma kund leder till att detsaknas erforderligt utrymme på den kommersiella försäkringsmarknaden.Däremot går det att teoretiskt beräkna vad försäkringspremien skulle havarit på en försäkringsmarknad där utrymmet hade funnits. Det visar sig dåatt det handlar om jämförelsevis blygsamma belopp, som på intet sättförändrar bilden av kärnkraften som en billig och lönsam form avenergiproduktion. I själva verket ryms en sådan, tänkt försäkringspremieflera gånger om inom ramen för den särskilda produktionsskatt som statenredan tar ut på kärnkraftsproducerad el.Att en katastrof ytterst får återverkningar på hela samhället ligger ibegreppets natur. Det är inte unikt för kärnkraft, utan gäller även för t.ex.dammkatastrofer, stora oljeutsläpp, jordbävningar, översvämningar ochvulkanutbrott. Samma likheter föreligger i försäkringshänseende. Såledeskan inte exempelvis ägaren till en stor kraftverksdamm ansvarsförsäkra sigför varje tänkbar olycka och våra hemförsäkringsvillkor täcker heller inteskadorna till följd av ett dammbrott.Som princip bejakar Moderata samlingspartiet en ordning där varjeenergislag så långt som möjligt bär sina egna kostnader. I en fri ekonomi ärprisbildningen viktig och dolda subventioner leder till att resurserna styrsfel.Det är därför bra om olika s.k. externa kostnader som kan uppstå vidproduktionen av en vara, t.ex. i form av miljöförstöring, också återspeglas idess pris. För energiproduktion är en sådan internalisering av externakostnader dock förenad med betydande värderingsproblem.Energikommissionen besökte under sitt arbete urangruvor i ochkunde på plats konstatera att det knappast föreligger någon skillnad imiljöpåverkan mellan uranbrytning och vilken annan gruvbrytning som helst.Men hur skall man värdera fossileldningens inverkan på jordens klimat? Hurskall man värdera förstörd fjällnatur efter älvdalar där vattenkraften byggsut? Driver man det principiella resonemanget alltför långt lämnar mannationalekonomins område och beträder i stället filosofins; Alla mänskligaaktiviteter leder till påverkan på omgivningen. Om vi ekonomiskt skallvärdera, beräkna och "internalisera" all denna påverkan blir slutsatsensannolikt att vi inte har råd att leva överhuvudtaget.Trots värderingsproblemen har flera seriösa försök gjorts att uppskatta deexterna kostnaderna vid olika slag av elproduktion. Exempel på detta är Externe-projekt och den rapport som har tagits fram på uppdrag av energidepartement.Trots att några kostnader för växthuseffekten inte har tagits med indikerarrapporterna genomgående mycket låga externa kostnader för kärnkrafts-producerad el, i synnerhet i jämförelse med motsvarande kostnader för olja,kol och bioenergi.9 Klimatpolitiken9.1 Förtida avveckling - ett klimatpolitiskt svekSocialdemokraterna medger numera öppet att ökade koldioxidutsläpp blirden oundvikliga följden av den energipolitiska uppgörelsen om en förtidakärnkraftsavveckling. överger därmed de klimatpolitiskariktlinjer som antog på den dåvarande, borgerligaregeringens förslag. Där fastlades den nationella strategin attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen skall stabiliseras på 1990 årsnivå för att därefter minska. Denna målsättning omöjliggörs viden förtida kärnkraftsavveckling.I klimatbeslut underströks att klimatpolitiken måsteutformas i ett internationellt perspektiv och i ett internationellt samarbete.Detta tycks Socialdemokraterna nu ta till intäkt för att tona ner vårtnationella ansvar. Man tycks mena att p.g.a. ett särskilt äroriktförflutet på klimatpolitikens område bör ha förtjänat att framgent få bäramindre bördor än andra länder. I förhandlingar med övriga EU-länder socialdemokratiska regeringen också utverkat en rätt för att ökakoldioxidutsläppen , i stället för att minska demsom de flesta andra EU-länder kommer att göra.För Moderata samlingspartiets vidkommande har växthusgasernasklimatpåverkan karaktären av en global överlevnadsfråga. Det var skälet tillatt drev fram det första klimatpolitiska beslutet iriksdagen. Den omständigheten att har låga koldioxidutsläpp percapita jämfört med många andra industriländer tycker vi är positiv. Men detkan för oss aldrig bli ett argument för att medvetet och helt i onödansläppa ut mer koldioxid till atmosfären.9.2 Miljöeffekter av elimportenNär elproduktionen från vattenkraft och kärnkraft inte räcker till för attförsörja täcks underskottet med el från de oljeeldadereservkraftverken i och samt genom import avel från grannländerna. Redan ökat utnyttjande av de två inhemskaoljekondensverken medför en betydande miljöpåverkan. Om dessakraftverk körs för full kapacitet adderar de mer koldioxid till atmosfärenän utsläppen från samtliga bensindrivna personbilar i hela landet.Ett ännu större miljöproblem uppkommer när tillskottselektriciteten ärkolbaserad, vilket är fallet med huvuddelen av importen. dåden svenska vattenkraftproduktionen låg under genomsnittet pågrund av dålig vattentillgång nettoimporterade drygt 5 TWhelkraft, vilket motsvarar mer än halva årsproduktionen vid Barsebäcksverket.Under de kallaste perioderna /96 skedde import frånalla grannländer , , och . Inte minstimporten från sistnämnda land är värd att notera. Genom det finskaelsystemets hopkoppling med det ryska importerades i praktiken ryskkärnkraftsel till under denna period.Planerna på att koppla ihop elnät med övriga har påsenare tid tagit fastare former. Därigenom kan komma att importerael från om importbehovet ökar.Runt om gränser finns ledig elproduktionskapacitet. Den har detgemensamt att produktionen där sker i former som vi av miljöskäl inte villacceptera i vårt eget land. Det är till dessa miljöskadliga anläggningar alltfrån rysk kärnkraft till gammal, dansk kolkraft som vi tvingas lita vid enförtida kärnkraftsavveckling.9.3 Förtida avveckling gör att utsläppen ökarKärnkraftsavvecklingens miljöskadliga konsekvenser begränsar sig intetill ökade utsläpp av koldioxid till atmosfären. Också utsläppen avförsurande ämnen som svavel och kväveoxider kommer att öka. Denrealistiska bedömningen är att det väsentligen blir ökad import avkolbaserad el från som kommer att kompensera bortfallet avren och utsläppsfri el från . För att ersätta medsådan el åtgår det stenkol ! Det försurande nedfallet fråndenna produktion kommer genom de förhärskande vindarna att drabbafrämst sydvästra , som redan i utgångsläget är hårt drabbat avförsurning och övergödning. Från miljösynpunkt ter sig en sådanutveckling mycket olycklig.Nedanstående tabell visar de betydande effekter som uppstår om dagenselproduktion i fullt ut ersätts med motsvarande mängd el frånmoderna kolkondenskraftverk. Då skall noteras att de produktions-anläggningar i som kan komma ifråga för ökad import dessvärre ärav betydligt äldre datum och har sämre rening och större utsläpp än demoderna verk som tabellens beräkningar grundas på.Tabell 9.1Utsläppsökning om ersätts av modernkolkondenskraft. (Underlag: , SCB)Tabell 2: (Utsläppsökningar Koldioxid Svaveldioxid Kväveoxider )är det naturligtvis omöjligt att i detalj beräkna hur storautsläppsökningarna blir om avvecklas. För det förstapåverkas behovet av ersättande kraft av väderleken och den inhemskaelförbrukningens utveckling. För det andra varierar miljöpåverkan meddet slag av kraftproduktion som kommer i ställe. Densocialdemokratiska regeringen har själv förmodat att "det kan uppskattasatt en stor del av det ersättande bränslet inledningsvis skulle utgöras avolja" (prop. 1996/97:84).Avvecklingspartierna har emellertid också aviserat att det befintligafossilgasnätet skall användas i större utsträckning och att nya satsningar skallgöras för att öka andelen biobränslebaserad kraftvärme. All ersättningkommer således inte att ske genom import från . Oaktat dettakommer miljöeffekterna att bli väsentliga om stängs. Detta gälleräven om produktion skulle kunna ersättas medfossilgas och biokraftvärme:Tabell 9.2Utsläpp om ersätts med fossilgas eller biobränslen. (Källa: , )Tabell 3: (Utsläppsökningar Koldioxidton Svaveldioxidton Kväveoxiderton )10 Hanteringen av Barsebäck10.1 Beslutsunderlag saknasFörtida kärnkraftsavveckling är en åtgärd som har betydande räckviddoch påverkar energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi,investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort.Trots detta har aldrig några seriösa bedömningar gjorts av avvecklingenskonsekvenser i dessa olika hänseenden.En stängning av får omedelbara och direkta konsekvenser förstatens finanser. Inte heller på denna punkt lämnar regeringen några besked.Budgetpropositionen innehåller inte ens en antydan till bedömning av vilkenkostnad som en stängning åsamkar staten och därmed de svenska skatte-betalarna.Frånvaron av besked motiveras med att det skulle vara dålig "för-handlingstaktik" att ange kostnaden innan förhandlingarna med harslutförts. innebär energiuppgörelsen mellan ,och att en stängning skall beslutas av regeringen medstöd av lagen om kärnkraftens avveckling alltså helt oberoende av någraförhandlingar.Moderata samlingspartiet finner det upprörande att Socialdemokraterna pådetta sätt driver fram beslut som påverkar vårt lands industriella framtid, utanatt först presentera något som helst beslutsunderlag värt namnet.10.2 Avvecklingslagens bristerVerksamheten vid och övriga kärnkraftverk bedrivs med stödav drifttillstånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet. Vissadrifttillstånd är tidsbegränsade men även för dessa tillstånd gällerpresumtionen att de skall förlängas om reaktorerna uppfyller desäkerhetskrav som tillsynsmyndigheterna ställer med stöd av lagen.Avvecklingslagstiftningen blir mot denna bakgrund direkt konfiskatoriskoch ger reaktorägaren rätt till full ersättning för sin förlust enligt reglernaom egendomsskydd i 2 kap. 18 § regeringsformen och enligt artikel 1 iförsta tilläggsprotokollet till Europakonventionen.Den 5 februari 1998 fattade regeringen beslut (N98/108) att rätten att drivakärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra attgälla vid utgången av juni 1998.Barsebäck kraft AB och har hos Regeringsrätten begärträttsprövning av regeringens beslut att stänga . har anmältklagomål till med anledning av Barsebäcksbeslutetsförenlighet med EG-rätten. har tagit upp ärendet tillbehandling.Regeringsrätten beslutade den 14 maj1998 om inhibition av regeringensbeslut om stängning av . Regeringsrättens beslut var en likapraktfull som plågsam örfil åt regeringen . Ingen svensk regering hartidigare underkänts så tydligt i en så viktig fråga av landets högsta juridiskainstanser.Avvecklingslagen utsattes för hård kritik under riksdagsbehandlingen.Lagens förenlighet med 2 kap.18 § RF är tveksam. Det allmänna syftet medavvecklingslagen är varken preciserat eller analyserat, särskilt inte medhänsyn till att möjligheten att tvångsvis ta i anspråk annans egendom endastskall kunna användas som en sista utväg.I avvecklingslagen föreskrivs rätt till ersättning av staten. Ingenstansredogörs emellertid för storleksordningen på den ersättning som kan bliaktuell. Även i övrigt saknas konsekvensanalyser, t.ex. när det gäller vilkenverkan stängningen av en eller flera reaktorer har på energi-försörjning och vilka alternativa energikällor som skall användas i framtiden.Vidare saknas miljökonsekvensanalyser. Avvecklingslagens överens-stämmelse med olika EG-rättsliga aspekters inverkan på förslaget saknas.När det gäller regleringen av ersättning har det införts en bestämmelseenligt vilket antagandet skall vara att en reaktor inte skall kunna nyttjas merän efter den tidpunkt då den först togs i kommersiell drift. Regeln ärsynnerligen orättvist utformad. Att i lag fastslå en viss livslängd för enanläggning samt att statens motpart inte skulle ges rätt att inför domstolmotbevisa statens talan strider mot expropriationsrättsliga principer.All lagstiftning i skall ges en generell utformning. Det innebär attlagar inte får stiftas för beslut som avser endast ett enskilt fall. Med hänsyntill att de av antagna riktlinjerna för energipolitiken endastbehandlar reaktorerna i men inte övriga reaktorer samt attavställningen av den andra reaktorn i är villkorad av att bortfalletav elproduktion kan kompenseras med ny elproduktion och minskadanvändning av el, kan lagen inte anses som annat än en lag enbart för attstänga den första kärnkraftsreaktorn i Barsebäck.För att ett egendomsberövande skall vara tillåtet enligt gäller som villkor att åtgärden vidtas i det allmännas intresse.Det allmänna intresset skall alltid vägas mot det enskilda intresset enligtproportionalitetsprincipen. Frågan huruvida proportionalitetsprincipen tillåterstaten att göra ett ingrepp i privat egendom om syftet med ingreppet kanuppnås på annat sätt har inte prövats. Några vägande skäl att inte inledaavvecklingen med statens reaktorer har inte framkommit och därför är detinte visat att det är förenligt med proportionalitetsprincipen att inledaavvecklingen med privatägda reaktorer. Principen är en viktig grundsatsinom såväl EG-rätten som inom svensk rätt.Det faktum att staten avstår från att använda egen egendom istället förprivatägd kan utlösa andra konflikter med EG-rätten. Utländska investeringari svenska kärnkraftverk regleras i det s.k. kapitalliberaliseringsdirektivet(88/361/EEG) som knyter an till de fyra friheterna.Sakägarbegreppet är inte tillräckligt utrett för att det med säkerhet skallkunna sägas att ersättning som är förenlig med RF:s och krav utgår till dem som blir direkt berörda av en kärnkrafts-avveckling.Avvecklingslagen är bristfällig också av det skälet att reaktorägarna heltsaknar tid för att vidta åtgärder i syfte att minimera skadan för enframtvingad stängning. I en promemoria från rättschefen i Närings- ochhandelsdepartementet framhölls det att ett definitivt beslut om avställning aven viss reaktor måste fattas i så god tid att reaktorinnehavaren kan planeraavställningen på ett rimligt sätt. I anslutning till promemorian angavs enlämplig varseltid till 3 år.Avvecklingslagen bör därför avvecklas.10.3 Regeringen döljer avvecklingens kostnaderRedan när godkände förtidsavvecklingen tvingadesden att i två viktiga hänseenden fatta beslut i blindo.För det första godkändes en förtidsavveckling med stöd av en av-vecklingslag som vid beslutstillfället inte existerade i sinnevärlden. För detandra fattades beslut utan att regeringen redovisat konsekvenserna för energi-försörjningen, miljön, hushållens ekonomi, boendekostnaderna, investering-arna, industrisysselsättningen, statsbudgeten eller för samhällsekonomin istort.I december 1997, tvingade Socialdemokraterna igenom den nya av-vecklingslagen. Det skedde trots allvarliga juridiska invändningar. Inte hellernu så mycket som antydde regeringen vilka ekonomiska konsekvenserbesluten kommer att få för staten eller för samhällsekonomin i stort. Änmindre antyddes hur en avveckling skall finansieras.Riksdagen fattade således ännu ett avgörande beslut i blindo och avhändesig dessutom inflytande över den framtida energipolitiken. Lagen gerregeringen fullmakt att närmast godtyckligt stänga av halva Sverigeselproduktion, utan hörande, utan motivering, utan kostnadshänsynoch utan förvarning till de berörda reaktorägarna.Den 5 februari 1998 beslöt regeringen, med stöd av den nya lagen, attåterkalla drifttillståndet för . Beslutet,som strider mot väljarkårens uppfattning, togs utan att fått någoninformation om kostnaderna för en avveckling.Inte heller i vårpropositionen med kompletteringsbudget ochförslag till utgiftsramar för statsbudgeten redovisaderegeringen vilka kostnader som är förenade med en förtida kärnkraftsav-veckling. I beslutet om vårpropositionen tvingade däremot regeringenigenom ett nytt s.k. ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket uppfört på , ett belopp som uppenbart inteskulle täcka kostnaden för en avveckling av eller ens arvodet tillden av regeringen anlitade advokatfirman. Regeringen tvingade därför ocksåigenom ett bemyndigande att obegränsat överskrida ramanslaget.Bemyndigandet för anslag B 11 är alltså ytterligare ett avvecklingsbeslut iblindo. Det ger regeringen möjlighet att träffa en uppgörelse med påvilken kostnadsnivå som helst. vet vi att mer än 1 miljon kronorförbrukats under anslag B 11. På Närings- och fannsredan i september 1998 sju räkningar från Advokatfirma ochLehman på sammanlagt 1,7 miljoner kronor.10.4 Lagen om statsbudgeten respekteras inteRegeringen med finansminister som föredragande lade imaj 1996 fram prop. 1995/96:220 Lag om statsbudgeten. Av regeringensmotivtexter framgår tydligt att ramanslagen givetvis inte tillkommit föratt sätta befogenheter ur spel på det sätt som förordas ivårpropositionen.Enligt finansministern är det "sällsynt att ramanslag behöver överskridasmed . Skulle det bli aktuellt, är det naturliga i stället attregeringen för redovisar orsaken till den uppenbara felbud-geteringen ... och hemställer om ett förhöjt anslag. "Vidare anförs: "Det kan emellertid tänkas situationer när det är nöd-vändigt, eller i vart fall lämpligt, att regeringen får besluta om utgifter påramanslag utöver anvisat belopp. ... Exempel på detta kan vara ... utgifter ianledning av katastrofer ... beslut om ett förhöjt anslag hinner dåinte inhämtas. "Ett genomförande av planerna på en förtida avveckling av kärnkraften kanvisserligen betecknas som en katastrof, men inte i den mening som avsågs ipropositionen. Därmed föreligger inte en sådan undantagssituation somskulle berättiga till ett överskridande med avsevärt mer än 10 procent.Vidare säger budgetlagens § 42 att om det finns "risk för att ett beslutat takför statens utgifter ... kommer att överskridas, skall regeringen för attundvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslåriksdagen nödvändiga åtgärder".Ekonomistyrningsverket har meddelat att utgiftstaket förstatsbudgeten kommer att spräckas med och att detinte heller finns utrymme för några ökningar avutgifterna. Inte heller med anledning av detta har regeringen lämnat någrabesked om hur kostnaderna för avvecklingen skall hanteras.10.5 MiljökostnadernaBeslutet om förtida avveckling av kärnkraften togs utan att någon analysgjordes av miljökonsekvenserna. Ett verktyg för jämförandemiljökonsekvensanalys är beräkning av s.k. externa kostnader, dvs attsätta ett penningvärde på olika hälso- och miljöskador som inte ärmedtagna vid beräkning av elproduktionskostnaden.EU-kommissionen startade ett projekt i samarbete med somsyftar till att utveckla en gemensam metod för att beräkna de externakostnaderna för olika elproduktionssystem, EU ExternE. har enslutrapport lämnats som finns på ExternE:s hemsida http//externe.jrc.es/.Alla externa effekter av olika energikällor är inräknade: Drift, brytning avråvara, avfall och haveri, utsläpp av miljö- och hälsofarliga ämnen, förstöringav landskapet m.m. Om man även räknar in växthuseffekten och värdesätterett ton koldioxid till borde de olika energislagen betala följandeför sina externa kostnader:- Kärnkraft:1,/kWh (betalar redan i produktionsskatt)- Bioenergi: /kWh- Naturgas: /kWh- Kolkraft: /kWhOm hela årsproduktionen vid på ersätts med kolkraftblir därmed merkostnaden för miljö- och hälsoeffekter hela 2,3 miljarderkronor . Även om ersätts med kol, gas och bioenergi ilika delar blir miljökostnaden per år.11 Biobränslen, vattenkraft och fossilgas11.1 Storskalig biobränsleanvändningFörhoppningar knyts nu till möjligheterna att snabbt kunna få till stånden storskalig användning av biobränslen. Biobränsleanvändning har fördel, eftersom den inte bidrar till växthuseffekten. Den koldioxidsom frigörs vid förbränningen binds åter när grödan växer upp igen.Emellertid går det inte att blunda för att biobränslen kan leda till utsläppav cancerframkallande, polyaromatiska kolväten och andra miljö- ochhälsoskadliga substanser.Om biomassa motsvarande elproduktionen i skulle odlas iSydsverige skulle nästan hela åkerarealen i det nya län behöva tas ianspråk. Detta är naturligtvis orimligt. Därför talar man om ökad användningav hyggesrester och ökad exploatering av våra skogar. Farhågor framförs nuom att den biologiska mångfalden i de svenska skogarna kan komma atthotas vid en forcerad, storskalig användning av biobränsle.Den snabbaste tillväxten av biomassa sker vid relativt låg ålder.Energiskogar avverkas därför med korta omloppstider till skillnad från dettraditionella skogsbruket. När allt mindre brännbart material lämnas kvarriskerar detta att leda till näringsbrist i markerna samt utarmning av antaletväxt- och djurarter. Många menar att få organismer i skogen i längdenklarar ett sådant skogsbruk.Moderata samlingspartiet ser en ökad biobränsleanvändning som positiv.Vi vill emellertid påtala att det inte finns några patentlösningar alla slagavenergiproduktion har sina fördelar men också sina nackdelar. Man måstegöra en ordentlig miljökonsekvensbeskrivning av en storskaligt ökadbiobränsleanvändning.Biobränslen är ett bra alternativ för värmeproduktion men ett dåligtför elproduktion. Forskning och utveckling pågår därför kring en teknik medförgasning av biomassa i kombination med kraftvärme- eller kondens-produktion. Om Socialdemokraterna lyckas i ambitionen att snabbtåstadkomma en utbyggnad av den konventionella biokraftvärmen kommerdetta att fylla fjärrvärmeunderlaget med sådana anläggningar. Vi riskerar dåatt det längre fram inte kommer att finnas någon marknad för utprovning ochprövning av förgasningstekniken om och när denna närmar sig kommersiellanvändbarhet.Överhuvudtaget riskerar kärnkraftsavvecklingen att framtvinga nyastorskaliga lösningar det må sedan gälla i biobränsleanvändningen eller iform av utbyggda fossilgasnät.