mot · GM02Sf207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf207av m.fl. (m)En förändrad socialförsäkringInledningDet är nödvändigt att förändra socialförsäkringssektorn igrunden. Ett sådant arbete tar dock tid och måste också varaså tydligt och klart att människor ges goda möjligheter attplanera för de förändrade förutsättningarna. Det är dockmöjligt och dessutom eftersträvansvärt att göra ett antalförändringar inom ramen för dagens system. Nedan redogörvi för tre förslag som vi anser är av stor betydelse för att gedagens socialförsäkringssystem en större mått av robusthetoch förutsägbarhet. I motionen redogörs också förinriktingen av socialförsäkringen på längre sikt.Tre skäl till förändringarModerata samlingspartiet har under presenteratförslag på förändringar inom de nuvarande försäkringarna.Det finns tre bärande skäl till de förändringar som viföreslagit och föreslår.För det första har det handlat om att skapa enhetliga överblickbara system.I dag är det inte ovanligt att man "hoppar" mellan olika trygghetssystem föratt maximera sitt stöd. Det kan t.ex. gälla mellan sjukförsäkringen och dentillfälliga föräldrapenningen, där den förra innehåller en karensdag medanden senare ger ersättning och således saknar en självrisk.För det andra handlar det om att betona arbetslinjen. Försäkringarna fårinte fungera som ersättningslön. Syftet med socialförsäkringen för människorsom på grund av ålder, kronisk sjukdom eller funktionshinder inte kan arbetaär att fungera som en tillfällig trygghet. Det är därför väsentligt att försäk-ringssystemen uppmuntrar till en återgång till arbetslivet.För det tredje handlar det om att minska kostnaderna för försäkringen. kostar socialförsäkringssektorn ca . För ensamhällsekonomi i balans är det nödvändigt att kostnaderna för trans-fereringssystemen minskar. Moderata samlingspartiet presenterar i andramotioner förslag på strategiska och väsentliga skattesänkningar som innebäratt vi kan minska arbetslösheten, öka tillväxten och därmed ge enskildamänniskor möjlighet att i större utsträckning än ta ett personligt ansvar.Det har blivit uppenbart att socialförsäkringssystemen i enekonomisk kris inte klarat att leverera det de har lovat. Snabba försämringar ikompensationsnivåer i kombination med avgifts- och skattehöjningar harinneburit att människor förlorat den ekonomiska trygghet som de utgått frånatt försäkringarna innebar. Det har också varit svårt att planera långsiktigtförden egna ekonomin, vilket i sig skapar otrygghet och en förståelig oro.Det är en politik som vi moderater inte kan ställa oss bakom. Skall mangenomföra förändringar i försäkringarna måste man kombinera dessa medförslag som innebär att de enskilda människorna ges en möjlighet att självagöra prioriteringar. Socialdemokraternas försämringar genom ökade skatterhar i detta hänseende varit förödande för alltför många enskilda människor.De valda lösningarna måste garantera att de människor som verkligen harett stort behov av hjälp och stöd också skall garanteras detta. Men för attuppnå detta måste "långtidsfriska" ta ett större ansvar för sin trygghet. Deförslag till förändringar vi presenterar nedan har detta som mål.Finansiell samordningVåren 1997 presenterade regeringen en omfattandeproposition om samverkan mellan bl.a. socialförsäkringenoch hälso- och sjukvården. Vad som var slående var att trotsatt regeringen på drygt 100 sidor redogjorde för regeringensinställning till framför allt samverkansfrågor för att uppnåbättre rehabiliteringsresultat föreslogs ingenting konkret föratt effektivisera samverkan mellan de olika aktörerna pårehabiliteringsområdet, dvs. framför allt socialförsäkringenoch hälso- och sjukvården, men också arbetsförmedlingenoch kommunernas socialtjänst. I stället valde regeringen attavvakta med följande motivering:Nya strukturella samverkansmodeller bör därför övervägas först närutvärdering av försöksverksamheterna med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst redovisats.Regeringen kom dock på bättre tankar och föreslog i förraårets budgetproposition att , kommunernaoch landstingen och även länsarbetsnämnderna skall kunnasamverka finansiellt i särskilda projekt. Syftet är, enligtregeringen, att de deltagande parterna skall utnyttja degemensamma resurserna på ett mer effektivt sätt. Vivälkomnade naturligtvis regeringens omsvängning.Moderata samlingspartiet har föreslagit attsamverkan mellan försäkringskassorna, kommunerna ochlandstingen skall göras möjlig och vara en naturlig del irehabiliteringsarbetet.Vår utgångspunkt är att det är mycket viktigt att de försöksverksamhetersom finns och som bl.a. redovisats så sent som irapporten (Finansiell samordning 1997:1)presenterad av och permanentas ochlagregleras.Rapporten visar entydigt på de positiva effekter ett ökat samarbete mellansocialförsäkringen och hälso- och sjukvården inneburit. Enligt rapporten harkostnaderna för t.ex. socialförsäkringen minskat med 150 miljoner kronorinom de fem försöksområdena och dessa effekter bedöms också vara bestå-ende. Försöksverksamheten visar också att det inte skett en omfördelningmellan sjukförsäkringen, socialbidragen och arbetslöshetsersättningen. Tvärt-om säger rapporten följande:En rad resultat pekar således på att FINSAM, förutom besparingar inomsocialförsäkringen, också har haft andra goda effekter. Förutom definansiella överskott som försöket medfört bör följaktligen en radsamhällsekonomiska intäkter av försöket ha uppkommit. Ett minskat behovav offentliga transfereringar tyder också på positiva effekter för individer iyrkesverksam ålder. tyder inget på att andra grupper kommit tillskada till följd av projektet.Resultaten är entydiga. Genom ökad samverkan har manuppnått två mycket centrala saker. Dels har lidandet för denenskilda individen kunnat begränsas, dels har kostnadernaför sjukskrivning, förtidspensioner och sjukvård minskat.Vi anser att bör bli det sätt på vilket socialförsäkringen,kommunerna och landstingen skall arbeta . Till skillnad frånregeringen anser vi därför att denna ordning bör införas - inte i projektform -utan som en permanentad samverkansform i rehabiliteringsarbetet. Medutgångspunkt i de rapporter som finns och den erfarenhet som de inblandadehar bör därför regeringen återkomma till med förslag som innebäratt samverkan enligt FINSAM införs generellt i landet från den 1 juli 1999.Vi anser dessutom att en permanentad verksamhet snabbt skulle spara bådemänskligt lidande som offentliga medel. I en annan motion redogör vi förden besparing vi anser är möjlig genom vårt förslag.Vi vill betona vikten av att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag på hur företagshälsovården kan inrymmas i den finansiellasamverkan. Förslagen bör vara baserade på den rapport och de slutsatser somStatskontoret har lämnat om företagshälsovården.Vid ett antal tillfällen, såväl i form av motioner till som i direktainterpellationer, har Moderata samlingspartiet tagit upp behovet av rättvisa irehabiliteringen när det gäller kvinnor och män. Vi vill understryka behovetav uppmärksamhet på just könsspecifika behov vid rehabilitering. vid har visat att kvinnor har fått kortare och sämreanpassad rehabilitering än män, vilket självfallet inte är acceptabelt. Vi villidetta sammanhang återigen betona det angelägna i att regeringen noggrantföljer denna fråga och föreslår åtgärder för att förbättra rådande förhållanden.Försäkring vid arbetsskadaVi anser att en väl fungerande arbetsskadeförsäkring i förstahand skall konstrueras på ett sådant sätt att den motverkar attarbetsskador och arbetsolycksfall uppstår. Försäkringenmåste innehålla sådana stimulanser att det skall löna sig atteliminera skadliga arbetsmiljöer och dåliga arbetsbetingelser.Därför måste en arbetsskadeförsäkring knytas så näraarbetsplatsen som möjligt, fri från statlig styrning ochfinansiering.Egentligen finns det inga skäl som talar för att just arbetsskador skallomfattas av en offentlig försäkring. Det har ju visat sig att arbetsskadeförsäk-ringen i offentlig regi inte givit tillräckliga incitament för enskildaarbetsgivare att förbättra arbetsförhållanden. Eftersom det är lagstiftning ochförsäkringskassornas praxis som avgör om en person skall erhållaarbetsskadeförsäkringsförmåner och livränta, finns ingen direkt koppling tillarbetsplatsen. Avgiften för arbetsgivaren är densamma oavsett vilka åtgärderhan vidtar för att minska antalet arbetsskador. Samma förhållande råder fören arbetsgivare som inte gör någonting alls åt sin arbetsmiljö. Den arbets-givaren kan således åka snålskjuts på andra som vinnlägger sig om en såsäker arbetsmiljö som möjligt.Dagens arbetsskadeförsäkring har flera brister. Försäkringen kan intetillämpas på ett rättvist sätt och lagens betydelse för det skadeförebyggandearbetsskyddet synes vara starkt begränsat. Trots de senaste årens förändring-ar och förbättringar äger dessa två invändningar fortfarande sin giltighet ochmåste föranleda åtgärder.Enligt vårt sätt att se det måste den nuvarande trenden brytas ochincitament skapas för arbetsgivaren i ett system som ger en direkt kopplingmellan den enskilde arbetsgivarens utgifter för arbetsskadeförsäkringen ochskadeutfallet.Detta kan endast åstadkommas om den nuvarande försäkringen ersätts meden obligatorisk arbetsskadeförsäkring tecknad av arbetsgivaren. Den nuva-rande arbetsskadeförsäkringen avskaffas och ersätts endast med skyldighetenatt teckna försäkring. Skyldigheten att teckna försäkringen skulle dock inteomfatta enmansföretag - det blir en alldeles för stor försäkringsrisk ochantagligen alldeles för höga självrisker för att det skall vara möjligt. Där fåren vanlig olycksfallsförsäkring bli lösningen - om än frivillig.Genom avtal med de enskilda arbetstagarna, i form av enskilda avtal ellereventuella lokala kollektivavtal, regleras arbetsskadeförsäkringens innehåll.Såväl den allmänna som enskilda försäkringsbolag skulleha rätt att erbjuda försäkringar. Genom att lagstiftningen inte skulle definieravad som är arbetsskada skulle också detta avtalas fram. Det naturliga vore attförsäkringsgivarna har förteckningar med skador som ersätts. Det skulle i såfall motsvara den gamla yrkesskadelagen - som just var konstruerad så.Systemet skall vara försäkringsmässigt utformat så att verksamheten intekan medge underskott. Försäkringen skall också vara konstruerad så attarbetslinjen prioriteras och att det inte är möjligt att välta över kostnads-ansvar på andra sektorer.Försäkringen bör finansieras av företagen genom enhetliga avgifter somdock bör differentieras utifrån företagens kostnader för arbetsskador ochsjukfrånvaro för att stimulera arbetsmiljöförbättringar, aktiva, förebyggandeoch rehabiliterande åtgärder. Ingen hälsoprövning får förekomma.Vårt förslag till ny arbetslöshetsförsäkring bör kunna införas senast den1 juli 1999.TrafikolyckorI finns ett system där den del avsjukförsäkringen som berör trafikolyckor bekostas via denobligatoriska trafikskadeförsäkringen. I stårtrafikskador för avsjukförsäkringens kostnader. Vi anser att det finns fleraargument som talat för att vi i skall följa den finskamodellen och lyfta ur trafikskadorna ur den allmännaförsäkringen.För det första finns det inga egentliga skäl till varför personskador somuppträder i samband med en trafikolycka inte skall ingå i den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen. Skadan är ju ett resultat av en olycka som i övrigttäcks av försäkringen. Dessutom innebär en direkt koppling mellanförsäkringspremien och skadeutfallet att arbetet med trafiksäkerhet med allsäkerhet kommer att intensifieras, inte minst från försäkringsbolagens sida.Rehabiliteringsarbetet kommer också att få högsta prioritet, eftersomförsäkringsbolagen annars tvingas betala höga kostnader för sjukskrivningar.Modellen innebär således stora samhällsekonomiska fördelar, somdet som sagt ökar trafiksäkerheten.Ett system med särskild försäkring för trafikskador innebär att trafik-skadepremien stiger med kanske . Detta kompenseras merän väl av de förslag till skattesänkningar som vi förordar.Vad gäller våra övriga förslag inom socialförsäkringsområdet, däriblandberäkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten, föräldraförsäkringenoch sjukförsäkringen, återfinns dessa i andra motioner.De ekonomiska effekterna av våra förslag kommer att redovisas i särskildanslagsmotion.Förändringar på längre siktOvan har vi beskrivit ett antal nödvändiga förändringar påkort sikt och inom ramen för dagenssocialförsäkringssystem. Men det är som sagt alldelesnödvändigt att i grunden förändra hela trygghetssystemet.Vägledande för denna förändring måste vara ett antalgrundläggande principer som vi är övertygade att det går attuppnå politisk enighet om.För det första måste systemet vara robust. Med det menar vi att det måstevara förutsägbart och finansiellt stabilt. Genom en långsiktighet och enanpassning till förändrade livsförhållanden går det att skapa ett system somdet går att lita på och som inte kan förändras av tillfälliga politiska nycker.Därav vikten av att ett framtida trygghetssystem kan beslutas med så bredpolitisk enighet som möjligt.Systemet måste vidare vara försäkringsmässigt. Det innebär att det måstefinns en klar koppling mellan de avgifter som betalas in och de förmåner sombetalas ut. Den enskilde skall med andra ord exakt veta vad förmånen defacto innebär. I ett framtida försäkringssystem skall det inte vara möjligt attdölja kostnader eller det faktum att inbetalda avgifter används till någontingannat än vad som är avsett.Vidare måste systemen kännetecknas av ett stort mått av överblickbarhetoch enkelhet. Den enskilde skall snabbt och enkelt kunna konstatera vilkenförmån han eller hon har rätt till. Ett enkelt system innebär också att riskenför att hoppa mellan förmåner och därmed försöka maximera sitt skyddminskar.Det är viktigt att systemen upplevs som rättvisa och ger alla engrundläggande trygghet. Ett tillfälligt inkomstbortfall får inte innebära attden personliga ekonomin helt rasar samman. Det är därför viktigt att skyddetger ett drägligt liv. Detta måste kombineras med ett lägre skattetryck ochmöjlighet för den enskilde att, om han eller hon väljer att prioritera på såsätt,ha ett kompletterande skydd.Avslutningsvis är det centralt att ett framtida försäkringssystem betonararbetslinjen. Ett försäkringssystem skall endast skydda tillfälligt förinkomstbortfall eller med andra ord - det får aldrig handla om en ersättnings-lön, som ersätter inkomst av arbete. Genom att systemet innehåller robusthet,försäkringsmässighet, enkelhet och ger ett gott skydd, som detinnebär ett incitament för rehabilitering och återgång till arbete igen,förstärks arbetslinjen och försäkringen blir ekonomiskt hållbar.Ny försäkringVi tror att det skulle vara möjligt att finna en bred politisksamsyn när det gäller de grundläggande principer vipresenterat ovan. Självfallet kan det i detaljer finnasmeningsskiljaktigheter, men vi tror ändå att förutsättningarnaär goda. Eftersom vi efterlyser en bred samling kring enframtida socialförsäkring vill vi naturligtvis inte låsa oss vidnågot alternativ. Men det finns som vi ser det två olikasystem som vi anser bör diskuteras mer ingående. Vipresenterar dessa nedan och ser dem som två inledandeingångsvärden för en kommande studie.Det ena systemet innebär en samlad försäkring vid inkomstbortfall somberor på sjukdom/arbetsskada och arbetslöshet.Grunden för förslaget måste vara att alla yrkesverksamma skall omfattasav en allmän trygghetsförsäkring, vars syfte är att erbjuda grundläggandeskydd vid tillfälliga förluster av förvärvsinkomster.För att göra systemet robust och lättöverskådligt bör den nya försäkringenersätta dagens sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkring. Systemet börutformas med utgångspunkten att detta är en miniminivå och att den enskildeges möjlighet att vid egen prioritering försäkra sig för ytterligare behov avtrygghet. Denna frivilliga försäkring skall det vara möjligt att tecknaindividuellt för att komplettera det offentliga skyddet. Frågan om huruvidahela försäkringen bör lyftas ut ur staten måste studeras ytterligare. Det skulleskapa än bättre förutsättningar för det vi ovan nämnt om en ökad grad avförsäkringsmässighet i systemen. Det skulle också vara svårare för politikeratt manipulera i socialförsäkringen om den inte utgjorde en del av denoffentliga sektorn.Enligt vår mening bör en bärande tanke i ett kompletterande trygghets-system vara att skapa ett större spelrum för marknadstänkande, med tydligarefunktion för prismekanism vilket skulle medföra att efterfrågan på ochutnyttjandet av försäkringsskyddet blir mer balanserat. Det problem som nuföreligger med en överefterfrågan på försäkringsskydd via den politiskamarknaden reduceras genom att tilläggsförsäkringar prissätts på en frimarknad. När den enskilda direkt betalar kostnaderna för en del av sittförsäkringsskydd, minskas också dagens problem med överutnyttjande. Attden enskilde själv har ett delansvar för sitt inkomstskydd ökar ocksåtryggheten.Tilläggsförsäkringarna bör vara skilda från den allmänna försäkringen.Premier, försäkringsvillkor, allmänna krav och självrisk bestäms via privat-rättsliga avtal mellan försäkringsparterna. Det är knappast en uppgift förpolitiska beslut att ange den närmare utformningen av dessa tilläggs-försäkringar. Det skall dock även vara möjligt - åtminstone inledningsvis -för de allmänna försäkringskassorna att erbjuda dessa tilläggsförsäkringar.Ett annat förslag som vi anser bör föras upp på den politiska agendan ärfrågan om olika former av individuella sparkonton. har blandannat så kallade medborgarkonton diskuterats i olika sammanhang. Detviktigaste är egentligen inte vad denna sparform kallas, utan vad deninnehåller.Vi anser att det vore av värde att utreda frågan om införandet av olikasparkonton för den enskilde och utvärdera hur dessa skulle kunna ersättaeller komplettera andra delar av försäkringsskyddet. I korthet skulle ettsparkonto för t.ex. tillfälliga inkomstbortfall eller för vård och omsorg kunnakonstrueras på följande sätt.I stället för att betala in avgifter i ett offentligt försäkringssystem ochgenom försäkringskassorna få sina förmåner vid behov, innebär sparkontotatt man avsätter samma avgifter till ett eget personligt sparkonto. Underårens lopp förändras naturligtvis saldot på kontot, ibland visar det ettöverskott, ibland ett underskott, beroende på de personliga förhållandena.Över en livscykel torde det dock bli en jämn nivå på sparsaldot. Kontotmåste självfallet kompletteras med ett offentligt försäkringsskydd för demsom på grund av t.ex. funktionshinder eller annan orsak inte har egenarbetsinkomst.Eftersom denna sparkontoform ger den enskilde möjlighet att självprioritera en del av sitt skydd är det väsentligt att man skapar ett gott spar-klimat. Vi anser som sagt därför att samtal om den framtida utformningen avett socialförsäkringsskydd också bör innehålla analys och utvärdering av deolika tankarna kring individuella sparkonton.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiell samordning mellan socialförsäkringen, hälso- ochsjukvården och kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäkring vid arbetsskada,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukfall som beror på trafikskador,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer i ett nytt socialförsäkringssystem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bred diskussion om framtidens socialförsäkringssystem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en inkomstbortfallsförsäkring och sparkonton.Stockholm den 18 oktober 1998Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()