mot · GL02Jo60 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:142:Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen InledningVärlden står inför en stor utmaning. Allt fler människor ivärlden skall mättas, erosionen och utsugningen av jordarstoppas, vattenbristen hanteras och en alltmer utbreddkemikalisering hejdas. Det kommer att krävas stora insatserför att kommande generationer i hela världen ska få upplevaden trygghet som några generationer just nu i västvärldengör vad avser tillgången på mat. Dagens situation där 20 %av världens befolkning tar av jordens resurser i anspråkmåste stoppas. Det är orimligt att människor i vissa länderdör av svält medan man i andra dör i så kallade vällevnads-sjukdomar orsakade av för mycket mat. Enligt World WatchInstitutes Tillståndet i världen har andelen odlad jordper person sjunkit från 0,23 ha till 0,12 ha år1995. Även tillgången på vatten minskar, grundvattennivånsjunker på många håll. Utmaningen är alltså stor, menkunskap och möjligheter finns, om besluten blir de rätta ochvågar ställa krav på långsiktig ekologisk hållbarhet.Ett ekologiskt jordbruknödvändigt för framtidenReformeringen av CAP måste givetvis ses i ett internationelltsammanhang. Vi delar många oro inför denglobalisering som sker av handeln och anser det viktigt attvarje land ges möjlighet till produktion av mat till den egnabefolkningen. Det är en förutsättning för reelllivsmedelssäkerhet. Vi välkomnar inte att stora livsmedels-kedjor och kemikalieföretag lägger under sig en allt störredel av produktionen och inte heller att i-länder, även EU,genom exportsubventioner konkurrerar ut mindre gynnadeländers egna produktion. Vi ser inget egenvärde i atttransportera mat över jorden, utan ser det som miljömässigtoacceptabelt. Vi anser att maten skall produceras så närakonsumenterna som möjligt.För de gröna är det därför viktigt att kommande reformeringav CAP sker på ett sådant sätt att det blir möjligt att bedriva jordbruk även iframtiden i hela . Landets klimatologiska förhållanden kräver att detfinns möjlighet till kompensationer för detta i form av miljöstöd,regionalstöd och liknande. vill vi att jordbruket förändras mot ettalltmer ekologiskt jordbruk. Ett sådant jordbruk bevarar de möjligheterjorden kan ge även för framtiden genom ett varsamt nyttjande utan kemiskatillsatser. Det är resurshushållande och påverkar inte miljön så negativt somdagens konventionella jordbruk gör. Även djurhållningen sker på etthänsynsfullt sätt.Det är hög tid att ställa om produktionen till en ekologisk långsiktigthållbar produktion och för EU:s del bör en förändring av CAP utnyttjas fördetta. Det är viktigt att det lantbruk som skall bedrivas är långsiktigthållbart,något vi anser måste uppnås och där dagens ekologiskalantbruk visar vägen. Endast det ekologiska lantbruket anser vi kan ge säkralivsmedel, främja den biologiska mångfalden i kulturlandskapet, skapa ettvarierat odlingslandskap och minimera miljöbelastningen. Därför är detviktigt att de åtgärder som föreslås från svensk sida vid förändringen av EU:sjordbrukspolitik har detta för ögonen och att de åtgärder som föreslåsanalyseras utifrån de uppsatta målen för att säkerställa att de leder dit. Dettabör ges regeringen till känna.CAP idagIdag tar jordbrukspolitiken mer än halva EU:s budget, kräveri många fall stor medfinansiering och skapar en allt störrebyråkrati såväl i EU som i de enskilda länderna för attadministrera och kontrollera systemet. Dessutom klara intepolitiken att tillfredsställa de allt starkare kraven på attjordbruket skall bedrivas på ett med tanke på miljö ochdjurskydd acceptabelt sätt. Jordbrukspolitiken CAP harsnarare skapat ett allt intensivare kemikaliejordbruk meduppflammande djursjukdomar som BSE och svinpest. Såvälgrund- som ytvatten förorenas av bekämpningsmedel, enalltför flitig användning av antibiotika skapar resistentabakteriestammar, och att jordbruket bidrar såväl tillövergödning av sjöar och vattendrag som växthuseffektenstår utom allt tvivel.I EU:s jordbrukspolitik finns givetvis positiva inslag. Satsningen påekologiskt lantbruk har i alla fall för svenskt vidkommande haft betydelse,och kravet på medfinansierade miljöstöd ökar givetvis intresset ochmöjligheten till ett mer långsiktigt hållbart jordbruk. Men dessa stöd är ännusmå, mycket små, jämfört med de stöd som styr jordbruket mot allt störreeffektivisering och ett alltmer ensidigt kemikaliserat jordbruk. I den reformsom nu skall genomföras måste möjligheterna att skapa ett ekologisktlångsiktigt hållbart jordbruk tas tillvara.Regeringens förslagPropositionen föreslår enbart mål för den fortsatta processen.Detta känns inte tillfredsställande eftersom reformeringen avjordbrukspolitiken även är förändringar i detaljer, i förstahand i samband med . informeras såväljordbruksutskottet som , men vi anser att detbehövs ett kompletterande forum för att mer detaljeratpenetrera de förslag som kommer från kommissionen.Många av de detaljerade förslagen får stor betydelse för detsvenska jordbruket, och ett politiskt forum som kunde gesmöjligheter att analysera dessa behövs. Detta bör gesregeringen till känna.Agenda 2000Detaljerna i kommissionens förslag har blivit kända. Vianser att regeringen i propositionen även borde analyseratdessa förslag. Eftersom vi förutsätter att detta reformarbetekommer att ta sin rundliga tid och det kommer att gesmöjligheter för partierna att framföra sina åsikter vill vi härkort ge några kommentarer.? I förslaget vill man sänka interventionspriset och höja arealstöden. Vimotsätter oss denna förändring. Vi anser snarare att alltmer av priset förmaten bör ses i butiken. Genom att arealstöden höjs och priset sjunkerkan inte konsumenten bilda sig en riktig uppfattning om den verkligakostnaden för maten. Detta riskerar att öka klyftan mellan konsument ochlantbrukare och också minska förståelsen för den livsviktiga pro-duktionen av livsmedel, så väsensskild från annan produktion eftersomden har att konkret hantera biologiska förlopp och mekanismer, inte alltidförutsägbara. Vi anser inte att livsmedelsproduktion vare sig kan ellerskall jämföras med andra näringar.?? Vi anser att arealstödet bör betalas ut till all gröda, även vall. Den börvara lika för all gröda och lika för alla områden. Skälet till detta är attarealstöden och deras utformning styr val av gröda på ett påtagligtoch ur miljösynpunkt felaktigt sätt. Genom ett generellt arealstöd för allåkermark skulle detta kunna förhindras. Med en fördelning lika för allaområden gynnas de mindre gynnade områdena och de mindre gårdarnamed både växtodling och djur.?? Vi ser problem med förslaget att den frivilliga trädan kan vara så mycketsom och att ersättningen för träda höjs. Risken finns att detta intebara fördyrar för arrendatorer, utan att det framför allt i norra gördet mycket svårt att komma över den mark det produktiva lantbruketbehöver. Detta gäller speciellt djurgårdar där närhet till bete är enförutsättning för produktionen, men även möjligheter att finna mark förvinterfoder. Vi anser att det vore bättre att trädan ersattes med krav pågrön mark, det vill säga vall eller liknande.?? Djurhållningen i EU och även i kan kritiseras. Många av EU:sstöd har bidragit till att skapa ett alltmer specialiserat lantbruk. Detta harmedfört problem för såväl specialiserade växtgårdar som djurgårdar.Växtodlingen har blivit intensiv och kemikalieberoende. De storadjurgårdarna - djurfabrikerna - har också skapat problem. Dels mårdjuren dåligt, får inte utlopp för naturliga beteenden och tvingasmedicinera på ett oacceptabelt sätt, dels skapas miljöproblem. När det gårså långt som till den holländska svinproduktionen inser var och en att såser inte ett ekologiskt långsiktigt hållbart jordbruk ut, men även desvenska djurfabrikerna som svin- och kycklinguppfödning måsteförändras. Höns i bur är ett annat exempel på oacceptabel djurhållning. ?Miljöpartiet de gröna anser att djurskyddet måste stärkas iEU. Detta utvecklas i en särskild motion.? I Agenda 2000 finns även vad som kallas horisontell förordning. Härföreslås att cross-compliance, modulering och ett tak för det samman-lagda stödbeloppet skall kunna införas. Vi är i princip för möjligheter avdetta slag. Det måste vara riktigt att ge möjligheter att ställa miljökrav förstöden. Vi ser detta som en praktisk tillämpning av PPP (Polluters PayPrinciple). Däremot är vi tveksamma till en modulering som utgår ifrånsysselsättning i det enskilda jordbruksföretaget eftersom detta kanmissgynna de små och medelstora jordbruken utan anställda, jordbruksom ofta har en integrerad produktion med djur och växtodling. Dessagårdar har ofta betydligt högre biologiska värden och en rikare mångfaldän t.ex. de stora slättgårdarna med sin ensidiga spannmålsodling. ?Vi anser dock att en annan fördelning av arealstödet, somskisserats ovan, på ett bättre sätt kunde klara de mål man villnå med dessa förslag.Den biologiska mångfalden ijordbruketJordbruket sägs stå som garant för biologisk mångfald. Så ärdet tyvärr inte längre. Snarare kan man säga att det sker ensmygande miljökatastrof i och i många länder iEuropa. Det är egentligen en miljökatastrof som är mycketstörre än den som skedde när sloglarm i . Den har kommit långsamt under desenaste 20 åren.De förr vanliga fåglarna i det öppna jordbrukslandskapet minskaroroväckande snabbt i antal. I Vår fågelvärld nr 7/1997 finns presenterat delsen svensk studie av fågelförekomsten, dels en engelsk sådan.Undersökningarna visar att ett antal häckande fåglar av arter som tidigarevar vanliga i öppna odlingslandskap minskar kraftigt. I har varannantofsvipa och stare, var tredje ladusvala och sädesärla och var fjärde sånglärkaförsvunnit. Det är mycket alarmerande siffror. I det engelska materialet kanvi se att förändringarna är ändå större än i . av allapilfinkar är borta där. Där tycks dock en del arter kunna hitta andra biotoperatt överleva i, vilket tycks vara svårare i . I tabellen utgår man frånettindex 100 och den kan läsas som procentuell förändring.Figur ur Vår Fågelvärld 7/1997Nu tycks som om de fåglar som är starkt knutna till det odlade landskapetoch framför allt beroende av insekter minskar i antal. Det betyder attnäringsväven i odlingslandskapet är rubbad. I takt med att födotillgångenminskar också förutsättningarna att överleva och klara av att häcka. Man vetatt så viktiga insekter som bladbaggar, kortvingar, spindlar och dagfjärilarminskar i antal, men några långa mätserier av insektsförekomst i jordbruks-landskapet finns inte. Det är hög tid att försöka ta reda på hur och varförinsekter, fåglar och andra arter beroende av öppet landskap försvinner. Dettabör ges regeringen till känna.Mer diskussioner behövsI den reservation som de gröna lade iutredningen 1997:102 Mat och miljö utvecklas mer vårsyn på EU:s jordbrukspolitik. Att vi anser att börlämna unionen torde vara allmänt känt.Vi anser att ett viktigt mål vid reformeringen av CAP måste vara attförenkla i den djungel av stöd som finns. Byråkratin är förfärlig i EUoch det är viktigt att de svenska stöden, t.ex. miljöstöden, utformas på ettenklare och mer träffsäkert sätt. faller många marker som förut fickNOLA-stöd utanför och hotas trots höga biologiska värden. Den svenskaregeringen måste driva förenkling och reformering på ett sådant sätt attbyråkratin, krånglet och oöverskådligheten minskar. Detta bör ges regeringentill känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reformeringen av CAP måste leda till ett ekologiskt långsiktigthållbart jordbruk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett politiskt forum utöver jordbruksutskottet och där många av de detaljerade förslagen i Agenda kandiskuteras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av kunskap om hur och varför insekter, fåglar och andraarter beroende av öppet landskap försvinner,4. att regeringen driver frågan om förenkling och reformering avCAP på ett sådant sätt att byråkratin, krånglet och oöverskådlighetenminskar.