ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sf231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf231av ()Skatteregler för föreningsaktivaDen svenska samhällsgemenskapen bärs i mångt och mycketupp av vårt unika förenings/folkrörelseliv. Vår tradition attgå samman i en förening för att föra fram våra åsiktersamfällt eller för att lösa gemensamma behov är basen förvår demokrati och därmed ett omistligt värde för Sverige.Många människor är beredda att axla ett utökat samhällsansvar, ofta för enfråga eller för att förbättra de lokala levnadsbetingelserna. Många kommunerutvecklar sitt samarbete med föreningslivet på nya områden som väntjänst,byautveckling men också inom områden som tidigare drivits helt inomkommunal förvaltning där föreningar visat intresse för att antingen somkomplement eller som huvudman berika och utveckla verksamheterna.De inflyttade svenskarna har bidragit med nya föreningar som oftaomfattar många olika verksamheter, idrott, kultur, samhällsfrågor ochutbildning. Deras föreningar kommer tillsammans med svenskarnas "gamla"föreningar att ha en nyckelroll i integrationsarbetet för att skapa positivamötesplatser, där olika kulturer och seder möts under fria former.Staten bör i sin politik underlätta för föreningslivet att expandera och sökanya områden för sin verksamhet utan att styra och reglera. är ofta tungrodd och belastande för de ideella krafter somengagerat sig för en viss fråga eller sak. Likaså är naturligtvis finansieringenav föreningsverksamheten en ständig källa till bekymmer i de flestaföreningar.Ofta måste någon av de föreningsaktiva avlönas/ersättas för att kunna taledigt från sitt ordinarie arbete för att arbeta medadministration/myndighetskontakter eller delta i någon utbildning för attutvecklas i sitt föreningsuppdrag. Då blir föreningen också arbetsgivare ochmåste betala och administrera de avgifter och skatter som är kopplade till enanställning. För en liten förening med flera medlemmar som ibland uppbärförlorad arbetsförtjänst kan detta bli en betungande administration.För idrottsföreningar har redan ett undantag gjorts i skattelagstiftningen förersättningar från en ideell förening om ersättningen uppgår tillmaximalt ett halvt prisbasbelopp. Enligt lagen ska ersättningen ha till syfte"att främja idrottslig verksamhet". Denna möjlighet för ideella föreningar attutbetala ersättning upp till ett halvt prisbasbelopp bör utsträckas till attgällaall ideell föreningsverksamhet med allmännyttigt syfte. Förutomrättvisekravet, att en teaterledares och fotbollsledares insats ska värderaslika,finns de svåra gränsdragningar som blir allt mer vanliga när föreningarsysslar med flera verksamheter där idrotten endast är en del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av skattelagstiftningen idet syfte som i motionen framförts om skatteregler för föreningsledare.Stockholm den 21 oktober 1998Leif ()
mot · GM02Sf233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf233av ()Bidraget vid internationella adoptionerEnligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn lämnas bidrag av allmänna medel tilladoptivföräldrars kostnader vid adoption av utländska barn.Som villkor för bidrag gäller att adoptivföräldrarna varbosatta här i landet när de fick barnet i sin vård och näradoptionen blev giltig här.Adoption är ett av de alternativ som finns för barnlösa par. Att adoptera ettutländskt barn är dock mycket kostsamt. Kostnaderna för en normalinternationell adoption är ca . Samhällsstödet är 24 000kronor och har så varit under en följd av år. Resten av kostnaden måstebekostas av de blivande adoptionsföräldrarna. Denna höga kostnad kanresultera i att många inte har råd med adoption utan det blir förbehålletmänniskor med höga inkomster. Jag anser att det inte ska vara ekonomin somstyr om ett barnlöst par ska kunna bli adoptivföräldrar. Utifrån detta föreslårjag att en översyn ska ske av bidraget vid internationella adoptioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av bidraget vid internationella adoptioner.Stockholm den 28 oktober 1998Lisbeth Staaf-Igelström (s)
mot · GM02Sf234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf234av m.fl. (v)Jämställdhetsperspektiv på arbetsskadeförsäkringenArbetsskadeförsäkringens regler förändrades 1993 på ett sättsom fått stark kritik, bland annat från , för attde nya kriterierna drabbat kvinnor hårdare än män. Genomde nya reglerna blev det betydligt svårare att bevisa att enarbetsskada uppkommit. Alla sjukdomar i rygg, muskler,leder och psyke belades med högre beviskrav. Skärpningengällde både begreppet skadlig inverkan och sambandetmellan skadlig inverkan och aktuell ohälsa. gälldeatt arbetsskada ansågs föreligga om inte betydligt starkareskäl talade emot ett samband. I de nya reglerna gäller att denskadliga inverkan anses ha orsakat skadan/sjukdomen omövervägande skäl talar för ett sådant samband.Denna skärpning hade i första hand betydelse för rätten till arbetsskade-ersättning vid belastningsskador, något som i största utsträckning drabbarkvinnor. De sjukdomar som belagts med högre beviskrav är också alla av dentyp som mest drabbar kvinnor och som uppstår på arbetsplatser med densämsta miljön. Könssegregeringen på arbetsmarknaden och en hierarkiskorganisering av arbetet har lett till att kvinnorna tilldelats monotona,enahanda arbetsuppgifter som ofta leder till belastningsskador.Nu bereds frågan om arbetsskadeförsäkringen på nytt i Socialdeparte-mentet och regeringen skriver i budgeten att genderaspekten måste bli enviktig del i beredningsarbetet. Detta är bra. I det sammanhanget börregeringen leva upp till sitt eget direktiv 1994:124 om redovisning avjämställdhetspolitiska konsekvenser av alla förslag. vill attriksdagen redan nu meddelar regeringen att beredningen måste resultera i ettförslag om ändring av arbetsskadeförsäkringen som innebär att kvinnorsarbetsskador inte missgynnas på det sätt som beskrivits ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beredningen måste resultera i en ändring avarbetsskadeförsäkringen som innebär att kvinnors arbetsskador intemissgynnas.Stockholm den 28 oktober 1998Ulla ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GM02Sf235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf235av ()Försäkringsfrågor och forskares utlandsvistelseStora delar av den svenska forskningen bedrivs iinternationellt samarbete. Detta samarbete är viktigt förSveriges möjligheter till tillväxt och utveckling. För attmöjliggöra för svenska forskare att ingå i internationellanätverk satsar regeringen åtskilliga miljoner på olikaforskarstipendieprogram. De svenska forskare som deltar idessa program stannar som regel utomlands under ,vilket skapar problem vad gäller de svenskaförsäkringssystemen.Stannar man utomlands än 6 månader blir man normalt utför-säkrad. Detta innebär t.ex. att barnbidraget försvinner, vilket främst drabbarde kvinnliga forskarna, som ofta befinner sig i småbarnsförälderstadiet viddetta steg i forskningskarriären. Vid en eventuell graviditet måste man flyttahem, då man före beräknad förlossning måste arbeta iSverige för att omfattas av föräldrapenningen.Ett annat problem är utförsäkringen från a-kassan, som blir allt större förmånga forskare, då man inte alltid får anställning direkt efter hemkomsten.Det är viktigt att den sociala tryggheten under och efter utlandsvistelsenförbättras och förstärks för att inte dessa praktiska problem ska förhindraenskilda forskares deltagande i olika internationella forskningsprogram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att se över den sociala tryggheten för svenskaforskare utomlands.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()
mot · GM02Sf236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf236av m.fl. (s)Förlängt barn-/studiebidragRegeringens förslag om en höjning av barn-/studiebidraget itvå etapper välkomnas av allabarnfamiljer.Målet att alla ungdomar ska erbjudas sommarjobb ligger fast. vetvi att det är mycket svårt för ungdomar på gymnasienivå att få ett sommar-jobb. Extra svårt är det för de ungdomar som går ut årskurs nio och lämnargrundskolan.Utgifterna för en familj med tonåringar minskar inte , tvärtom. Många ensamstående med tonårsbarn lever undermycket knappa ekonomiska förhållanden.Som en del av den generella välfärdspolitiken bör, när ekonomiskt utrym-me ges, även frågan prövas om en förlängning av barn-/studiebidraget attgälla även de tre sommarmånader det år då tonåringen fyller . Dettaför att underlätta den ekonomiska situationen för många tonårsfamiljer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att, som en del av den generella välfärdspolitiken och närekonomiskt utrymme ges, pröva frågan om en förlängning av barn-/studiebidraget att gälla även de tre sommarmånaderna det år tonåringenfyller sexton år.Stockholm den 22 oktober 1998Anne ()()Elisebeht ()()()()
mot · GM02Sf237 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf237av ()Pensionsrätt vid studierUnder den gångna sommaren har en viss debatt ominnehållet i beslutet om nytt pensionssystem kommit igång.Det är bra att pensionsreformen belyses från olika håll, fördet är inte enkelt att skapa sig en entydig bild av ett såkomplext system. Dessutom återstår många pusselbitar ännu.En viktig sådan del är hur den utlovade pensionsrätten förstudier ska komma att utformas. Pensionens struktur ochfinansiering är ännu inte klar. Det enda som angivitsär att den bara ska kunna erhållas för studier ochsenare.De som är födda är de första som får hela sin pension från det nyasystemet. De har inte kunnat tillgodogöra sig något av det tidigare systemetsmöjligheter att kompensera för studietid. Den chansen har i princip endast dehaft som hunnit arbeta med pensionsgrundandeinkomst och haft med en lön över genomsnittet. Bara de som är föddade första åren eller tidigare kan ha hunnit med det. De som ärfödda hade säkert det mesta av sina studier bakom sig 1995 när dehunnit bli . Det kan inte vara rimligt att de helt ska saknamöjligheter att kompensera sig för den inkomst de förlorat vid studier. Dettastämmer inte med värdering av kunskap och kompetens. En annantidsgräns måste kunna sättas för rätt till studiepension.Nivån på studiepensionen är också viktig. Många, särskilt kvinnor kan intekompensera sitt inkomstbortfall med en motsvarande högrelön . Kvinnor med eftergymnasial utbildning har oftast lägre lönän män med enbart gymnasieutbildning. Det sägs ofta att pensionssystemetinte är avsett att rätta till orättvisa löneskillnader och det är riktigt, mendetkan nämnas att den beslutade pensionen vid värnpliktstjänst ligger på enbetydligt högre nivå än vad som nämnts i tidigare förslag om studie-pensionen.Det är viktigt att pensionsrätten vid studier konstrueras på ett sådant sättoch ges en sådan nivå att den blir en del av satsningen på "".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionsrätt vid studier.Stockholm den 23 oktober 1998Karin Wegestål (s)
mot · GM02Sf238 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf238av och ()Havandeskapspenning för egenföretagareHavandeskapspenning kan erhållas om en gravid kvinna harett fysiskt påfrestande arbete och omplacering inte är möjlig.I dessa fall kan havandeskapspenning erhållas tidigast fr o m60:e dagen före beräknad förlossning av såväl arbetstagaresom egenföretagare.För tid kan havandeskapspenning utgå om det föreligger riskför fosterskador och förbud mot förvärvsarbete därför meddelats med stöd avarbetsmiljölagen och kvinnan inte kan omplaceras. Kvinnliga egenföretagareomfattas dock inte av denna rätt på grund av att endast arbetstagare omfattasav Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter.Enligt Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om gravidaoch ammande arbetstagare (1994:32) ska arbetsgivaren i varje enskiltfall utreda och bedöma riskerna för skadlig inverkan på graviditeten omarbetstagaren utsätts för exponering av arbetsmiljöfaktorer eller arbets-förhållanden som anges i bilaga till föreskriften. Bland de fysikaliskafaktorer som är upptagna kan nämnas:? stötar, vibrationer eller rörelser,?? hantering av laster som innebär risker, särskilt för ländryggen,?? arbetsrörelser och arbetsställningar och annan fysisk belastning somsammanhänger med arbetsuppgifterna. ?Om bedömningen görs att exponeringen för någon riskfaktorär så stor att risk för skadlig inverkan föreligger skaarbetsgivaren vidta nödvändiga åtgärder så att riskenundanröjs. Om detta av tekniska eller andra objektiva skälinte är möjligt eller inte rimligen kan krävas skaarbetstagaren ges andra arbetsuppgifter. Om omplacering avtekniska eller andra objektiva skäl inte är möjlig fårarbetstagaren inte sysselsättas i det skadliga arbetet.I detta läge har arbetstagaren enligt 3 kap 9 § andra stycket lagen omallmän försäkring rätt till havandeskapspenning även före föreberäknad nedkomst för den del av arbetet som medför risk.Enligt vår mening bör 3 kap 9 § andra stycket lagen om allmän försäkringomformuleras så att även kvinnliga egenföretagare omfattas av möjlighetenatt erhålla havandeskapspenning för tid före före beräknadförlossning. Att kunna vara gravid eller ha spädbarn utan att företagetsöverlevnad äventyras är en grundläggande förutsättning för att unga kvinnorska våga etablera sig som företagare. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i 3 kap. 9 § andra stycket lagenom allmän försäkring att även kvinnliga egenföretagare omfattas avmöjlighet till havandeskapspenning för tid före före beräknadförlossning.Stockholm den 26 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Sf239 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf239av ()FöräldraförsäkringenSkolanDagligen får vi information om det hårdnande klimatet i densvenska skolan. Mobbning, ökat våld och trakasserier motbåde lärare och elever. Med tanke på att skolan är grundenför morgondagens välfärdssamhälle är detta naturligtvis enoroande utveckling som måste ändras.Orsakerna till denna utveckling har under en rad av år diskuterats blandexperter, forskare, skolpersonal och föräldrar. Sammantaget kan man säga attdet finns ett antal orsaksfaktorer som med all säkerhet medverkar till dennautveckling men, precis som med de allra flesta andra problem i samhälls-apparaten, finns det inte heller här en enda lösning. Lösningen torde iställetmed all säkerhet gå att finna i en rad olika åtgärder.FöräldramedverkanEn av åtgärderna som föreslagits är en aktivareföräldramedverkan i skolan och dess verksamhet, både underlektionstid och under andra aktiviteter som sker inomskolans område.Fram till var det möjligt för föräldrar att ta ledigt frånsina jobb med ersättning från socialförsäkringssystemet, för att besöka sinabarn i skolan under skoltid. De så kallade kontaktdagarna.Möjligheten försvann när förmånen togs bort i samband med att staten vartvungen att spara pengar för att få ordning på ekonomi. I och medatt togs bort, kan man se att vuxenmedverkan i skolan har sjunkitdrastiskt. Möjligheten att ta ut semester som förälder för att besöka barnen iskolan finns naturligtvis. Det flera fackliga organisationer framför är att dethårdnande klimatet på arbetsmarknaden, med slimmad organisation, högreeffektivitetskrav och överskott på arbetskraft har medfört att många avstårdenna möjlighet. Arbetsgivarna vill dessutom att semestern skall tas ut istörre sammanhängande tidssjok för att inte störa produktionen.ÖvervägandeFrågan är nu om det inte är dags att överväga ettåterinförande av dessa kontaktdagar. Inte minst av de skälsom sagts att ökad vuxenmedverkan i skolan skulle medföraen bättre skolmiljö för både lärare och elever. En bedömningär också att en laglig rätt till ledighet med ersättning för attbesöka barn i skolan skulle underlätta för många föräldrar attta sig till skolan. Ekonomiskt, naturligtvis men ocksåstyrkemässigt gentemot arbetsgivaren. Detta återinförandekostar naturligtvis pengar. Men detta borde kunna ske genomatt av föräldraledigheten skulle reserveras förkontaktdagar i , på så sätt skulle reformenfinansieras inom befintlig ram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att ta ut del av ersättningen från föräldraförsäkringenunder barnets hela grundskoletid.Stockholm den 26 oktober 1998Sven-Erik ()
mot · GM02Sf240 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf240av m.fl. (c, m, kd, fp)Företagares sjukpenningSjukpenningsystemets uppbyggnad, när det gäller företagare,är både komplicerat och svårtillgängligt. En vanligsmåföretagare kan knappast räkna ut sin egen sjukpenningoch det har visat sig att även har problemmed att informera och tillämpa reglerna. Dessa regler lämnardessutom ett stort utrymme för godtycke.Att företagare ej kan förutse sin egen sjukersättning vidsjukdom är en stor brist.För att komma till rätta med denna rättsosäkerhet och för att skapa ettbättre klimat för småföretagarna bör reglerna om sjukpenning förenklas. Detfinns inga skäl att behandla företagare olika beroende på i vilken företags-form de har valt att driva sin verksamhet.I dag finns skillnader mellan aktiebolag och enskild firma och handels-bolag. Företagare som är anställda i sitt eget aktiebolag kan inte baserasjukpenningen på en jämförelseinkomst i uppbyggnadsskedet som fallet ärom verksamheten bedrivs i handelsbolag eller som enskild firma. Det kanockså ifrågasättas om det, för företagare som driver verksamhet som enskildfirma eller i handelsbolag, verkligen är rätt att låta företagarens deklareradenettointäkt utgöra utgångspunkten för beräkning av sjukersättningen vidsjukdom. En företagare måste kunna planera sitt företags ekonomi genom atttillåta bokslutsdispositioner utan att bestraffas med en lägre sjukpenning.Dessutom är syftet med sjukpenning att den skall ersätta förlorad inkomstvid sjukdom och det är inte ovanligt att den verkligt förlorade inkomsten vidsjukdom är en annan än vad som framgår av företagets nettointäkt.När man säger sig vilja uppmuntra människor att starta eget företagbör man också se till att det finns väl fungerande och förutsebara regler omsjukpenning för dessa företagare. Ett första steg i rätt riktning är att skaparegler som är neutrala till företagsformen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av reglerna för sjukpenning.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()()()
mot · GM02Sf241 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf241av ()OmställningspensionUnder den senaste mandatperioden har statens finansersanerats på olika sätt. Ett sätt har varit att minska statenskostnader för olika socialförsäkringsförmåner. En av dessaförmåner är omställningspensionen till en efterlevande därtiden minskades från 12 till 6 månader.En omställningspension är för att kunna ställa omsitt liv som sorgearbetet pågår. Det kan vara så att den efterlevandemåste sälja en fastighet, avveckla ett företag eller vidta andra åtgärder, tillexempel för en deltidsarbetande att söka nytt arbete på heltid, för att klarasinförsörjning. Flera av dessa omständigheter kan vara svåra att klara på 6månader.När de ekonomiska förutsättningarna infinner sig skulle det vara önskvärtatt öka tiden för omställningspension.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omställningspension.Stockholm den 26 oktober 1998Lilian Virgin (s)
mot · GM02Sf243 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf243av och ()Översyn av sjuklöneperioden i sjukförsäkringenI regeringens budgetproposition, avsnittet Hälsovård,sjukvård och social omsorg, anger regeringen följande målför verksamheten:Det övergripande målet för välfärdspolitiken är att alla människor skall gesförutsättningar för att kunna leva ett gott liv. I ett solidariskt samhälleskallalla, oberoende av inkomst, ha tillgång till sjukvård, barnomsorg och äldre-omsorg av hög kvalitet. Tillsammans med inkomstrelaterade social-försäkringar ger denna generella välfärd både förutsättningar för försörjninggenom eget arbete och trygghet i livets olika skeden. Personlig ekonomieller social status får aldrig påverka vårdens kvalitet och fördelning.Arbetsgivaren ansvarar för sjuklön till anställda av en sjukdomsperiod, s.k. arbetsgivarinträde. avsjukfrånvaron räknas som en karensdag. Börjar en ny sjukperiod inom femdagar så skall den anses som fortsättning på den tidigare sjukperioden i frågaom karensdag, ersättningens storlek och sjuklöneperiodens längd.Regeln om sjuklöneperiod infördes ursprungligen delvis för att tvinga framrehabiliteringsinsatser från arbetsgivarens sida. Genom att sjukskrivnings-kostnaderna skulle vara kännbara för arbetsgivaren skulle denne fåekonomiskt incitament att satsa på arbetsmiljö och företagshälsovård.Nu ifrågasätts om denna förändring av sjukförsäkringen som arbetsgivar-inträdet innebar fungerat på avsett vis. Det förebyggande arbetsmiljöarbetethar, hävdar många, tvärtom eftersatts sedan sjuklöneperioden infördes 1992.I stället för att vidareutveckla arbetsmiljön påstås att arbetsgivarna undvikeratt anställa den som är sjuk ofta eller har ett handikapp av något slag, fysiskteller socialt. I stället för att föra arbetsmiljöarbetet framåt har sjuklöne-perioden bidragit till en ökad utslagning.För små och medelstora företag framförs ofta att ett avskaffande av arbets-givarinträdet i sjukförsäkringen är en av de mest angelägna förändringarna.Av intresse är också att ta reda på om arbetsgivarens sjuklöneansvar ledertill en tvekan att anställa över huvud taget.Därför är det angeläget att se över på vilket sätt arbetsgivarinträdet harpåverkat till exempel anställningarna och det förebyggande arbetsmiljö-arbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjuklöneperioden i sjukförsäkringen.Stockholm den 22 oktober 1998Ingemar ()()
mot · GM02Sf245 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf245av ()Inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemenInom dagens bidrags- och socialförsäkringssystem användsolika system för beräkning av inkomst. är det denfaktiska tidigare inkomsten som ska uppges, ibland den fördagen aktuella och ibland den beräknade framtidainkomsten. Att konstatera vad den tidigare eller dennuvarande inkomsten är, är inte särskilt svårt. Däremotuppstår ofta betydande svårigheter när det gäller att bedömavad den framtida inkomsten kommer att bli. Detta ärolyckligt.Det är angeläget att inkomstbegreppet görs så enhetligt som möjligt. Delsför den försäkrade, så att systemen är tydliga och lätta att förstå, och delsförden administration som ska hantera utbetalningarna.1996 tillsatte regeringen en utredning som gavs uppdraget att göra ensamlad översyn av inkomstbegreppet. Utredningen skulle vara klar under1997.Det bör vara så att den enskilde inlämnar en uppgift på sin inkomst och attdenna sedan så långt möjligt kan ligga till grund för samtliga försäk-ringsdelar och bidragsrättigheter som berör den enskilde. Detta minskarmöjligheterna till fusk och ökar möjligheterna till en bra samordning och ensamlad bild över den försäkrades situation. Detta underlättar i sin turinformation och hjälp till den försäkrade så att var och en får det han ellerhon har rätt till.Det är viktigt att den nuvarande situationen får en snar lösning. En översynbör göras i syfte att klarlägga inkomstbegreppet och eventuella möjligheteratt använda samma underlag för de olika socialförsäkringsförmånerna. Omdet införs ett samlat inkomstbegrepp som grund för erhållande av social-försäkringsförmån behöver konsekvenserna för den enskilde klarläggas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av inkomstbegreppet.Stockholm den 22 oktober 1998Ingemar ()