mot · GM02Ju913 · 1998-10-28 00:00:00 — Detta är naturligtvishelt oacceptabelt.Vidare ser vi mycket allvarligt på att EBM inte beräknas kunna varaoperativt verksam fullt ut förrän kring sekelskiftet.För att ekobrottsbekämpningen skall kunna bli mer effektiv villModerata samlingspartiet hellre se en vidareutveckling av den organisations-form för samverkan mellan berörda myndigheter som den borgerligaregeringen lade grunden till.För oss är det angeläget att polis och åklagare och andra berördamyndigheter kan bedriva framgångsrik ekobrottsbekämpning över helalandet, dvs. på såväl central som lokal nivå.Det blir inte bättre av att man samlokaliserar polis och åklagare (som EBMsyftar till) om inte beslutsrätten ligger entydigt hos åklagarna. Vi anserdärföratt åklagare skall koordinera och leda ekobrottsutredningarna. ha full kontroll över polisiära utredningsresurser, och andramyndigheter, t.ex. skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter, skall haredovisnings- och rapporteringsskyldighet till åklagarna i väsentliga delar.För att ekobrottsutredningar skall leda till åtal och fällande domar i störreutsträckning bör åklagarna ha rätt och skyldighet att anlita "civil" expertis,dvs. advokater eller andra jurister som har kunskaper i t.ex. skatterätt,miljörätt och associationsrätt, som åklagare - eller specialutbildade eko-poliser - normalt inte besitter i tillräcklig omfattning. Enligt vår uppfattningär det under alla förhållanden nödvändigt med en samordning av ekobrottoch miljöbrott, liksom mellan ekobrott och narkotikabrott. hardet också visat sig att ekobrott även kan ha kopplingar till våldsbrott. Denförstärkning, utöver regeringens förslag, som vi föreslår beträffandeåklagarväsendet kommande år skall ses mot bl.a. den bakgrunden.Härutöver måste särskild uppmärksamhet riktas på behovet av kvalificeradekoutbildning. utbildning av ekobrottsutredare har som endirekt följd av polismyndigheternas dåliga ekonomi kraftigt reducerats sedan1994. som myndigheterna har tvingats nedprioritera behovet avutbildning har ekobrottsligheten blivit mer kvalificerad och svårutredd.Enligt uppgift har även kvaliteten på utbildning avekobrottsutredare försvagats på grund av skolans prekära eko-nomiska situation.För att vi skall kunna säkerställa att framtidens ekobrottsutredare stårtillräckligt rustade för att framgångsrikt kunna utreda även misstankarrörande den mest kvalificerade, gränsöverskridande ekonomiska brottslig-heten måste ekoutbildningen på säkras. Vidare måsteutbildningssatsningar sättas in för redan befintliga utredare som intebesitter den kompetens som den moderna brottsligheten kräver. Denekonomiska brottsligheten kan även ges större utrymme inom ramen för denordinarie juristutbildningen.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendeåklagarväsendetI regeringens budgetproposition föreslås att 10 miljonerkronor överförs från Säkerhetspolisen till åklagarväsendet år1999. Resurserna skall användas till att ytterligare utvecklaåklagarnas samverkan med polisen och till en satsning påkompetensutveckling. föreslås inga extramedel.Även om regeringens budgetförstärkning till åklagarväsendet är väl-kommen är den enligt Moderata samlingspartiets uppfattning inte tillräcklig.Till skillnad från regeringen bedömer vi att åklagarväsendet är i stort behovav resursförstärkning även och år 2001.Förutom den ökande vardagsbrottsligheten och den särskilda prioritet sombör ges åt ungdomsbrottsutredningar befinner sig åklagarväsendet i enutveckling mot alltfler komplicerade brott, inte minst ekonomiska brott, påsåväl nationell som internationell nivå varför vi anser att åklagare skall haekonomisk möjlighet att anlita särskild expertis och sakkunskap påkonsultbasis i särskilt komplicerade ärenden. Vidare måste förstärkningen avpolisen vägas in, vilken kan förväntas leda till ett ökat inflöde av ärendentillåklagarväsendet. kvarstår dessutom ett behov av ytterligareutbildning, metodutveckling och IT-stöd inom åklagarväsendet.Mot denna bakgrund föreslår vi att tillförs åklagar-väsendet och att ytterligare tillskjuts samtatt förstärkningen inte tas från Säkerhetspolisen utan vi avsätter nyamedel.Vad gäller regeringens förslag till resursförstärkning av Ekobrottsmyndig-heten för kommande (och 40 miljonerkronor vardera ) så har vi principiella invändningar motförslaget. Enligt vår uppfattning borde myndighetens ramförslag avse enannan organisationsform för ekobrottsbekämpning, med tonvikt på polis- ochåklagarväsendet. Mot denna bakgrund motsätter vi oss att , som vi har principiella invändningar mot, nu tillförs ytterligareresurser för perioden 1999-2001.DomstolsväsendetBakgrundDomstolsväsendet har en central roll i den demokratiskarättsstaten. Till skillnad från polis- och åklagarväsendet ärdomstolarnas uppgifter inte begränsade till att medverka iarbetet med att uppfylla samhällets kriminalpolitiska mål.Domstolarna utgör rättsväsendets viktigaste grundpelare ochär ytterst den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti.För oss moderater är domstolarna kärnan i rättsstaten ochden enskilde medborgarens värn mot en stark statsmakt.Samhällsutvecklingen ställer nya kravAllmänhetens bild av domstolarna präglas till stor del av derelativt sett fåtaliga - men dessvärre ökande antal -rättegångar i brottmål som får massmedial uppmärksamhet.Enbart en tredjedel av alla mål i de allmänna domstolarna ärdock brottmål. Upprustningen av domstolsväsendet är framför allt motiverad av tre skäl. Ett rörfrågan om internationalisering. Sedan den 1 januari 1995ingår såväl angående skydd för demänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna somEG-rätten i svensk rätt med direkt tillämplighet. Detta reserkrav på kompetensutveckling. Mål av alla kategoriertenderar att bli mer komplicerade, vilket ställer krav påspecialisering. Den tredje frågan rör näringslivets behov avtvistlösning och skiljedomsinstitutets framtida utveckling.Stor arbetsbelastningI likhet med polis- och åklagarväsendet har domstolarnatvingats säga upp personal för att kunna uppfylla regeringenssparkrav. Uppsägningen av icke ordinarie domare, vilket ären helt ny företeelse i svensk domstolshistoria, har bl.a. letttill att hela domstolsavdelningar fått stänga eller kraftigtreducerats. På underbemannade domstolar hinner man i daginte med att döma av ärendena i en takt som är rimlig. Trotsatt t.ex. brottmålstillströmningen till tingsrätterna harminskat har domare dömts för tjänstefel menundgått straff med motiveringen att arbetsbördan ansetts varaorimligt stor.Människors rätt att få sin sak prövad inom skälig tid har tydliggjorts ochbekräftats i svensk rätt genom införlivandet av Europakonventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna(artikel 6).Den stora arbetsbelastningen på domarna kan få allvarliga konsekvenserför rättssäkerheten. Inte nog med att dömandet drar ut . När domenväl avkunnats riskerar den att inte hålla tillräckligt hög kvalitet. Domarenhinner helt enkelt inte med att utveckla domskälen, vilket är särskiltallvarligteftersom det är genom dessa som domstolens ställningstagande i måletförklaras. Vidare är det genom domskälen som parterna skall få vägledninghuruvida ett överklagande av domen kan vara framgångsrikt eller inte. Sistmen inte minst har noggrant preciserade domskäl den viktiga funktionen atttvinga domaren att själv pröva hållfastheten i domstolens resonemang.Inställda huvudförhandlingarEtt annat påtagligt och kostsamt problem inomdomstolsväsendet är det stora antalet inställdabrottmålsrättegångar. När den misstänkte gång på gång kanförhala rättegången genom att inte infinna sig till utsattförhandling leder detta inte bara till resursslöseri fördomstolen utan också till negativa konsekvenser förbrottsoffret. Missförhållandet med inställdabrottmålsrättegångar kan inte accepteras i en rättsstat ochmåste därför omgående rättas till. I en motion (1997/98:Ju407, Det framtida domstolsväsendet) av GunHellsvik m.fl. (m) ges en rad förslag till åtgärder som syftartill att minska antalet inställda domstolsförhandlingar. Då detligger i såväl brottsoffrens som i statens intresse att snabbtåtgärda problemet bör uppdra åt regeringen attsnarast följa upp och genomföra förslag. "Smygnedläggning" av mindretingsrätter?I regeringens budgetproposition förs ett ingåenderesonemang om reformbehovet av domstolsväsendets inreoch yttre organisation. Moderata samlingspartiet delar i alltväsentligt regeringens bedömningar avseende den inreorganisationen, behovet av kompetensutveckling ochbetydelsen av ett modernt IT-stöd, m.m. Däremot vill viredan nu tydligt deklarera att vi inte delar regeringensantaganden om det lämpliga i att slå samman tingsrätter.Propositionens skrivning (s. 75, volym 3) antyder attregeringens "försöksverksamhet" i själva verket syftar till enminskning av antalet tingsrätter, trots att det genom dennumera havererade står klart att det intefinns något parlamentariskt underlag för en nedläggning avtingsrätter. I propositionen utpekas särskilt en tingsrätt -tingsrätten i - som lämplig att lägga ned. Mycket talarför att regeringen med denna åtgärd vill sända upp en"försöksballong" för att undersöka om det är möjligt attdärefter gå vidare med ytterligare nedläggningar, trots attstöd för detta inte kunde uppnås i Domstolskommittén.Genom att låta en liten tingsrätt dela chef med en stortingsrätt gör man i praktiken den lilla tingsrätten till en filialtill den större. Efter detta behövs bara ett pennstreck för attäven formellt avskaffa den lilla tingsrätten.Mot denna bakgrund framstår det som nödvändigt att nu tydligt markeraatt en minskning av antalet tingsrätter, oberoende av om nedläggningarnasker inom ramen för en försöksverksamhet om sammanslagningar, inte tordeha stöd. Vi utgår från att regeringen inser att detta faktum måsterespekteras.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendedomstolsväsendetI budgetpropositionen gör regeringen bedömningen attdomstolsväsendet inte är i behov av något resurstillskott föratt klara verksamheten . Av bl.a.skäl som anförts ovan gör Moderata samlingspartiet enannan bedömning. Enligt vår mening är det angeläget attsnabbt avhjälpa den bekymmersamma arbetssituation sområder inom hovrätterna och de allmännaförvaltningsdomstolarna. Vidare förutser vi - vilketregeringen uppenbarligen inte gör - att förstärkningen avpolisen kommer att leda till ökad arbetsbelastning för bl.a.domstolarna. Mot denna bakgrund föreslår vi attdomstolsväsendet förstärks med 1999och för vardera åren 2000 och 2001.Härutöver föreslår vi att de resurser som kommer att frigörasinom domstolsväsendet när antalet inställdahuvudförhandlingar minskar, som en följd av att regeringengenomför våra förslag, skall tillföras framför allt hovrätternaoch de allmänna förvaltningsdomstolarna.KriminalvårdenEn stram kriminalpolitik som inriktas på att stävja brott ochdärmed upprätta brottsoffret eller förhindra att fler blirbrottsoffer, står inte i motsats till att differentierapåföljdssystemet eller låta en fängelsevistelse användas föratt rehabilitera eller behandla missbrukande eller sjukaintagna. Under den borgerliga regeringen gjordes därförstora satsningar på kriminalvården. Det handlade bl.a. om atthöja den fysiska säkerheten vid anstalterna, minskadrogmissbruket inom anstalterna, se till att skapaförutsättningar för att kunna tillhandahålla adekvat vård ochrehabilitering samt planera förnybyggnation i syfte att säkerställa antalet anstaltsplatser tillföljd av avskaffandet av den obligatoriskahalvtidsfrigivningen. Parallellt bedrevs ett viktigt arbete medatt finna nya, alternativa påföljdsformer. Bl.a. infördes denelektroniska övervakningen på vårt initiativ, något somSocialdemokraterna motsatte sig.De senaste åren har utvecklingen gått mot allt färre anstaltsplatser. Nioanstalter avvecklades 1997 och ytterligare tre skall avvecklas under 1998.För Moderata samlingspartiet står det fullständigt klart att nedgången iantalet fängelsedömda, som regeringen åberopar som skäl för kriminal-vårdsnedskärningar, är en följd av försummelser från just samma regering.Vi vill med detta understryka det viktiga samspelet i resurstilldelningen förde olika delarna av rättskedjan.Från och med den 1 januari 1999 avskaffas den obligatoriska halvtids-frigivningen fullt ut, vilket innebär att alla fängelsedömda brottslingar skallavtjäna 2/3 av fängelsestraffet innan frigivning kan komma i fråga. När vi nustår inför genomförandet av en i och för sig välkommen reform så måsteuppmärksamhet riktas mot rådande situation inom kriminalvården. AvKriminalvårdsstyrelsens budgetunderlag 1999 framgårtydligt att det finns en påtaglig oro för personalens situation och förverksamheten i stort:Kriminalvårdens personal, som både är lojal och ambitiös, har hittillsaccepterat kraven på besparingar. Ambitionsnivån och kvaliteten har kunnathållas uppe men tecken på utbrändhet börjar visa sig. Detta visar sig ocksågenom att nyanställda lämnar kriminalvården så fort arbetsmarknaden lättar.Arbetet inom kriminalvården är tungt och slitsamt och personalen arbetarredan nu under pressade förhållanden, med ett ökat antal psykiskt störda ochsvårare missbrukare m.m.- - -Bemanningen på anstalter och häkten ligger nu på en nivå som inte kanunderskridas.- - -bedömer - - - att ytterligare minskade resurserskulle leda till kraftigt försämrad kvalité i kriminalvården, ökadesjukskrivningar hos personal, sämre arbetsmiljö, sämre klimat bland intagnam.m. samt att personalens engagemang kan befaras minska. Verksamhetentunnas ut och tillsynen och säkerhet måste betonas på bekostnad avprogramverksamhet.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna ärhelt avgörande för såväl arbetet med att minska förekomstenav våld och hot på anstalterna som för de intagnasmöjligheter att under verkställigheten förbereda sig för attefter avtjänat straff leva ett hederligt liv är vår föreslagnaresursförstärkning delvis avsedd att möjliggöra enintensifierad narkotikabekämpning på anstalterna.Kvinnliga fängelsedömdaKvinnor som döms till fängelse har ofta i hela sitt livdominerats och utnyttjats av män. Inte sällan har manligafängelsedömda en kvinnosyn som inte är acceptabel i ettsamhälle som ser män och kvinnor som jämlika. Närkvinnliga brottslingar placeras på blandade anstalter, dvs.tillsammans med män, bemöts de av männen på sammanedvärderande och respektlösa sätt som de ofta tvingasuppleva ute i samhället.Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning bör inte kriminella kvinnoroch män avtjäna straff tillsammans. Det nuvarande systemet gagnar oftastmännen men dessvärre inte kvinnorna, som riskerar att utsättas för såvälfysiska som psykiska övergrepp.På regeringens initiativ pågår nu en radikal minskning av antalet fängelse-platser och anstalter, som ytterligare kommer att försämra möjligheterna attskydda kvinnliga intagna mot övergrepp. Enligt Moderata samlingspartietbör åtgärder vidtas i syfte att låta kvinnliga och manligafängelsedömda avtjäna fängelsestraff på skilda anstalter. Regeringen bör nuta de initiativ som behövs för att komplettera kriminalvården med ytterligareett kvinnofängelse på lämplig plats i Sverige.Fängelsetiden skall användas tillnågot meningsfulltDet är av stor betydelse för den framtida brottsutvecklingenatt fängelsetiden kan utnyttjas på bästa sätt och fyllas medmeningsfull sysselsättning utan att syftet med fängelse somett straff går förlorat.Bland dem som döms till fängelse finns det många som, när de tas in på enanstalt, inte kan läsa och skriva och aldrig har haft en anställning.Möjligheten till grundläggande skolutbildning och arbete är en förutsättningför att de intagna skall ha en rimlig chans till en ny start i samhället efteravtjänat straff. Det är därför av stor vikt att kriminalvården har de resursersom krävs för att fängelsetiden skall kunna användas på ett effektivt ochmeningsfullt sätt för de intagna. Det finns också skäl att utreda om inteskyldigheten att medverka i aktiviteter, som t.ex. arbetsplikt, skulle kunnautvidgas till att även omfatta programverksamhet rörande exempelvismissbruksproblem och konfliktlösning utan våld.Allvarligt med rymningar från slutnaanstalterDet skall i princip vara omöjligt att rymma från de slutnaanstalterna, där de allra farligaste förbrytarna avtjänar sinastraff. Den borgerliga regeringen satsade cirka 50 miljonerkronor på säkerhetshöjande åtgärder på de tre tyngstaanstalterna, d.v.s. Kumla, och har varit framgångsrikt och rymningarnafrån de slutna riksanstalterna har minskat under de senasteåren. De säkerhetshöjande åtgärder som den föregåenderegeringen investerade i har således gett god utdelning i formav ökad säkerhet för framför allt allmänheten. Det ärangeläget att säkerheten bibehålls och även liggerpå en hög nivå. Allmänhetens skyddsintresse måste alltidsättas i främsta rummet.Strikta permissionsreglerReglerna om permission måste vara restriktiva i denbemärkelsen att det måste vara den intagnes individuellavårdplan som styr tilldelningen av permissioner. När det ärfråga om återfallsförbrytare finns det anledning att varasärskilt återhållsam med permissioner. Vid bedömningen avom obevakad permission skall beviljas i dessa fall måste denintagnes intresse av att få permission vägas motmedborgarnas berättigade krav på skydd och säkerhet. Vianser att skyddsintresset måste vara det primära vid dennaavvägning. Det allmänna får aldrig väja undan från sittansvar för att enskilda inte utsätts för brott i samband medpermissioner. Medborgarna måste kunna lita på staten i dettaavseende.Intensivövervakning med elektroniskkontroll vid permissioner ochfrigångarHittills gjorda utvärderingar av den sedan hösten 1994pågående försöksverksamheten med intensivövervakningmed elektronisk kontroll har visat på ett övervägande positivtresultat, vilket bl.a. föranlett regeringen att lämna förslag permanentning av påföljdsformen. Enligt Moderatasamlingspartiet bör intensivövervakning med elektroniskkontroll även prövas som en extra säkerhetsåtgärd förpotentiella brottsoffer vid intagnas permissioner ochfrigångar. Regeringen bör därför uppdra åt relevantmyndighet att planera och genomföra en försöksverksamhetmed denna inriktning.Disciplinåtgärder även förlivstidsdömdaLivstidsdömda brottslingar behöver inte riskera någondirekt kännbar disciplinär bestraffning om de uppför sig illaeller begår brott de sitter i fängelse. Endastvarning kan komma i fråga för dessa fall.Enligt Moderata samlingspartiet är detta en oacceptabel ordning somsnarast bör rättas till. Även den som är dömd till livstidsstaff och som begårbrott eller missköter sig på annat sätt i anstalt måste enligt vårmening mötas av en reaktion som står i proportion till vad han gjort sigskyldig till. Varning och tidstillägg behöver inte som utgöra de endaalternativen till disciplinåtgärder. Även livstidsdömda beviljas permissionoch tar emot besök och har möjlighet att utföra t.ex. förtroendearbete inomramen för förtroenderådens (de intagnas motsvarighet till fackförening)verksamhet. Redan härigenom bjuds möjligheter att skapa adekvatadisciplinåtgärder även för livstidsdömda. Ett annat alternativ till disciplin-åtgärd skulle kunna vara att under viss bestämd tid höja nuvarande 20-procentiga avdrag på den intagnes ersättning och förslagsvis överförafrigjorda medel till brottsofferfonden.Enligt Moderata samlingspartiet är det angeläget att nuvarande system meddisciplinåtgärder för livstidsdömda blir föremål för utredning.Grundläggande moraliska och etiska regler om hur människor bör bete sigmot varandra skall inte - och får inte - vara annorlunda inom kriminalvårdenän vad som gäller för samhällslivet i stort.Medicinsk behandling och terapi försexualbrottslingarSexualbrottslingar kan som ett led i behandlingen avsitt brottsliga beteende frivilligt genomgå medicinskbehandling, s.k. kemisk kastrering. Kriminalvården har dockingen möjlighet att ensam besluta om sådan behandling utanden bestäms och utförs inom ramen för hälso- ochsjukvården och det oavsett om den medicinska behandlingenpåbörjats i frihet eller . EnligtModerata samlingspartiet kan det finnas skäl att närmareöverväga om inte medicinsk behandling bör användas merfrekvent såväl inom kriminalvården som efter avtjänat straff,särskilt för de fall sexualbrottslingen tidigare avböjtbehandling och därefter återfallit i brott av samma slag. Engrundförutsättning måste dock vara uppfylld, nämligen attden dömde samtycker till behandling under helabehandlingstiden.För att den medicinska behandlingen skall vara meningsfull förutsätts attden kombineras med erforderlig terapeutisk behandling i syfte att bearbeta destarka känslor som vid en förlust av sexualdriften kan komma att kanaliseraspå annat våldsamt sätt. Det terapeutiska inslaget måste således utgöra encentral del parallellt med den rent medicinska behandlingen av sexual-brottslingen.Enligt vår uppfattning bör regeringen i enlighet med vad som här anförtsöverväga hur den framtida användningen av medicinsk behandling avsexualbrottslingar skall kunna utvecklas.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendekriminalvårdenI regeringens budgetförslag avseende kriminalvården bortseshelt från regeringens egna syfte med att tilldela polis ochåklagare ökade resurser. Vi utgår från att regeringen harförhoppningar om att resursökningen skall leda till eneffektivare brottsbekämpning, med fler uppklarade ochbeivrade brott. En sådan gynnsam utveckling lederofrånkomligen till att fler brottslingar kommer att dömas tillfängelse.Mot den bakgrunden föreslår vi att kriminalvården förstärks med 200miljoner kronor 1999 och med respektive år2001. Härigenom kan svensk kriminalvård garantera såväl kvalitet i vårdensom tillräckligt antal fängelseplatser.RättsmedicinalverketDen rättspsykiatriska undersökningsverksamhetensomfattning är helt beroende av domstolarnas beslut.Konstateras kan att det har skett en kraftigökning av efterfrågan på rättspsykiatriska undersökningarfrån flera domstolar. Mot den bakgrunden beräknasRättsmedicinalverkets utgifter inom den anslagsfinansieradeverksamheten överstiga anslaget med närmare 10 miljonerkronor under innevarande år. I linje härmedhar i sitt budgetunderlag redovisat ettbehov av ökade anslagsbelopp . Regeringenanser dock att det inte kan fastställas att ökningenav antalet rättspsykiatriska undersökningar är bestående ochanser därför inte att några ytterligare medel bör tillföras.Från moderat håll görs dock en annan bedömning, bl.a. beroende på attkommunerna inte klarar av att fullt ut ta det ansvar som de ålagts för s.k.färdigbehandlade psykiskt sjuka. Resultatet har blivit att psykiskt sjuka somär i behov av vård numera lever ute i samhället utan tillgång till den vårdsom de skulle behöva. I sammanhanget bör framhållas att i enmotion av m.fl. (m) föreslagit att kommunerna tillförs 300miljoner för att bättre kunna följa upp det ansvarkommunerna numera har för denna grupp. Innan kommunernas ekonomiskaproblem åtgärdats måste vi utgå från att psykiskt sjuka även kankomma att begå brott i avsaknad av vård. Vidare har vi moderater i dentidigare åberopade motionen av m.fl. (m) pekat på behovet av attregeringen åtgärdar olägenheten med att allvarligt psykiskt sjukapersoner kan vara innehavare av vapenlicens. I arbetet med att begränsaförekomsten av vapen i denna grupp kan få en viktigfunktion att fylla. kan således verket förutses få enökad arbetsbelastning varför vi föreslår att den ekonomiska ramen höjs med10 fr.o.m. 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för svensktpolisväsende,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av poliser,3. att hos regeringen begär förslag om hurpolisväsendet kan förstärkas genom kommunalaordningsvakter och beredskapspoliser i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att hos regeringen begär en kartläggning avpolisförsörjningen i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisutbildningen,6.