mot · GM02U204 · 1998-10-28 00:00:00 — Insatsernaskall ha en klar fattigdomsinriktning och syfta till att stödja uppbyggnaden aven grundläggande skolutbildning samt hälso- och sjukvård "av god kvalitetsom är tillgänglig för alla". anser det riktigt att koncentrerabiståndsinsatserna inom hälsosektorn på hälsovårdsreformer, som syftar tilldecentralisering, på läkemedelsfrågor och sexuell och reproduktiv hälsainklusive bekämpning av hiv/aids.6.1 KvinnorDet är nödvändigt att särskilt beakta kvinnornas situation dåstödinsatserna utformas. Det är kvinnorna som bär huvudansvaret förfamiljens försörjning i de flesta utvecklingsländer. Kvinnorna spelar ennyckelroll som ekonomiska aktörer i många u-landskulturer - sombönder, handlare, hantverkare och ansvariga för familjeekonomin. Ändåhar nästan allt bistånd riktats till män. uppskattar det arbetesom Sida initerat för att föra in ett tydligare könsperspektiv i biståndet.En tydligare fattigdomsinriktning av biståndet skulle lyfta framkvinnornas utsatta situation i många av världens fattigaste länder. Värstutsatta är ensamma kvinnor med barn. välkomnar attbasbidraget till () nu ökar.6.2 BarnCenterpartiets stödjer tillfullo regeringens strävan att integrera ettbarnperspektiv i såväl det multilaterala som det bilaterala biståndet.Konventionen om barns rättigheter utgör grunden i arbetet för att stärkabarns rättigheter och deras sociala och ekonomiska situation. Insatsernamot barnarbete måste fortsatt stå i fokus. Den klara inriktningen avundervisningsbiståndet till förmån för insatser för diskrimineradegrupper, såsom fattiga flickor och handikappade, är lovvärd.6.3 Decentraliserad demokratiPå ett antal områden avslöjar regeringen sina tillkortakommanden. Närdet gäller demokrati och mänskliga rättigheter konstaterar regeringen att"frågorna får genomslag i allt fler landstrategier". Att inte demokratiskutveckling och respekt för mänskliga rättigheter har genomslag i allalandstrategier är otillfredsställande. Demokrati är en nödvändigförutsättning för utveckling. Av särskild betydelse författigdomsbekämpningen är att principerna om demokrati, rättsstat,mänskliga rättigheter och jämställdhet också omfattar de fattigaste ochatt de upprätthålls också regionalt och lokalt i fattiga och avlägsna delarav partnerlandet. Insatserna för att utveckla den lokala demokratin måsteöka.6.4 MiljöNär det gäller infrastruktur och näringsliv talar regeringens formuleringarför sig själv: "Miljöaspekterna har fått allt större betydelse." Det har varitför mycket av storskalighet och för lite av människan i centrum. Storainfrastrukturprojekt har bidragit till miljöförstöring. Stöden i sen tid tillbyggandet av kraftsverksdammar i och visarmiljöaspekternas alltjämt svaga ställning.På området Naturbruk lyfter regeringen fram den miljön och dets.k. Det är en riktig prioritering, inte minst mot bakgrundav den senaste tidens larmrapporter om döende korallrev. ägnardock regeringen alltför liten uppmärksamhet åt landsbygdens behov ochproblemen inom livsmedelsproduktionen. Strävan att åstadkomma enekologiskt hållbar utveckling måste ligga till grund för all bistånds-verksamhet. Ökad vikt skall ägnas åt sviktande livsmedelsproduktion och åtbristande tillgång till rent vatten. Den lokala kunskapen måste tas tillvara föratt biståndsinsatsen skall bli framgångsrik och landsbygdens utvecklingsättas i centrum.6.5 LivsmedelsförsörjningAtt utvecklingsländerna själva klarar livsmedelsförsörjningen för sinamedborgare är helt avgörande för den globala fattigdomsbekämpningenoch möjligheten till utveckling. Att själv klara sin försörjning har ävenbetydelse för självkänslan och identiteten hos länderna och derasbefolkning. anser därför att än större vikt måste läggas vidatt biståndet inriktas på stöd till ett miljömässigt hållbart jordbruk somkan garantera den nationella livsmedelsförsörjningen. Bönderna måstekunna få en rimlig avsättning för sina produkter.Ett omfattande livsmedelsbistånd från exempelvis EU försvårar dennasträvan. anser därför att livsmedelsbistånd enbart bör utgå somen del av ett katastrofbistånd eller som humanitärt bistånd i svältsituationer.Den ojämna fördelningen av jordbruksmarken är på många håll i detstörsta strukturella hindret. Brukningsrätt kan inte ersätta den trygghet ochlångsiktighet som kännetecknar ägandeformen. Stöd till jordreformer börsålunda spela en framträdande roll i det svenska biståndet till landsbygds-utveckling.6.6 SkuldlättnadSkuldkrisen är ett av de största hindren för utveckling i många av tredjevärldens länder.Centerpartiet välkomnar och gemensamma initiativ(HIPC) som syftar till att lätta skuldbördan för de fattigaste och mestskuldtyngda länderna. Detta initiativ är dock otillräckligt vilket ocksåregeringen anser. föreslår nedan att ytterligare medel tillförsanslagsposten Ekonomiska reformer. Ökade svenska resurser på dettaområde skulle ge regeringen större trovärdighet i arbetet att få till stånd deglobala beslut om substantiella avskrivningar av de fattiga ländernas skulder,som bl.a. 2000 drivit.6.7 Enskilda organisationerPå samma sätt är regeringens stöd till bistånd genom enskildaorganisationer otillräckligt. En viktigt del i det svenskautvecklingssamarbetet är folkrörelsernas och de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet. De enskilda organisationernasofta mycket konkreta verksamhet, bland annat genombiståndsinsamlingar, stärker det svenska biståndets förankring isamhället. Enskilda organisationer har ofta väl så goda förutsättningarsom statliga organ att nå ut med ett lokalt inriktat bistånd. Genom attsamarbeta med organisationer i mottagarländerna främjar de enpluralistisk utveckling. Insamlings- och informationsverksamheten iSverige bidrar till att öka kunskapen och medvetenheten ominternationella utvecklingsproblem. Folkbildningens roll i biståndet böruppmärksammas.Kombinationen av egen ansträngning och komplettering med Sida-medelskapar goda incitament för aktiva enskilda organisationer. Modellen ärdärför viktig att bevara. bör dra nytta av de enskilda organisa-tionernas möjligheter och vilja till insatser så långt detta är möjligt.Vad som ovan anförts om inriktningen av det svenska biståndet bör gesregeringen till känna.7 förslag till resursfördelning inomutgiftsområde 77.1 A 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbeteRegeringen föreslår att anslaget till multilateralt utvecklingssamarbetehöjs med till 1999.Huvuddelen föreslås gå till en avsättning till Europeiskautvecklingsfonden.Starka principiella skäl talar för multilateralt bistånd snarare än bilateralt.Det bilaterala biståndet skapar lätt beroendeförhållanden mellan givare ochmottagare och kan få karaktär av välgörenhet. Det multilaterala biståndet ärett uttryck för ett gemensamt ansvar att, efter förmåga, medverka till att lösaglobala problem. Med det ökade koordineringsansvar för FN respektive EU,som ovan pläderat för, bör de problem som är förknippade medden bilaterala biståndsgivningen minska. föreslår föranslagsposten A 1.1 ingen annan volym eller fördelning än regeringen.Det är angeläget att FN förmår göra kraftsamlingar och agera problem-orienterat. Multilaterala biståndsansträngningar är utomordentligt viktiga,exempelvis för att bemästra gemensamma miljö- och resursproblem, såsombristen på rent vatten, ökenutbredningen, jordförstöringen eller storskaligainsatser vid exempelvis naturkatastrofer. FN-biståndet spelar också en viktigroll för fattigdomsbekämpningen.EU-medlemskapet har skapat en ny arena för den svenska bistånds-politiken. Dels har EU en av världens största biståndsbudgetar, dels finnsambitionen att åstadkomma en samordning av alla medlemsländers bistånd,vilket omfattar mer än hälften av allt offentligt bistånd i världen. Det ärviktigt att agerande i EU blir en integrerad del av vårbiståndspolitik. bidrag till EU:s gemensamma utvecklingssamarbeteuppgår till . välkomnar att regeringendeklarerar att den avser ägna ökat engagemang åt EU:s utvecklings-samarbete. Det är viktigt att Europeiska utvecklingsfonden blir föremål fören kritisk granskning på liknande sätt som skett vad beträffar Världsbankensverksamhet.7.2 A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbeteCenterpartiet har i det ovanstående kritiserat modellen med landramaroch istället förespråkat en problemorienterad anslagsmodell kombineratmed regionala anslag. En sådan omläggning har riksdagsmajoritetentidigare avvisat. Något detaljerat förslag till omfördelning mellan olikalandramar lämnar därför inte i denna motion. Vi föreslårdäremot en omfördelning från landramarna till de regionala anslaget förAfrika respektive genom en generell neddragning av respektivelandram . Regeringen bör dessutom återkomma tillriksdagen med förslag till hur det bilaterala anslaget kanproblemorienteras och regionaliseras.Centerpartiet föreslår ökade anslag för särskilda utvecklingsprogram påmiljö- och demokratiområdena. På så sätt kan insatser kanaliseras till projektmed global och regional inriktning. Enskilda organisationers arbete på miljö-och demokratiområdena kan därmed ges ökat stöd. Angelägna vatten- ochmarkvårdsprojekt kan tillåtas expandera. föreslår att anslagettill särskilda miljöprogram ökas med jämfört medregeringen och att ytterligare avsätts till program fördemokrati och mänskliga rättigheter.Centerpartiet står bakom regeringens beslut om uppsägning av samarbets-avtalet med efter landets provsprängningar av kärnvapen. Det ärrimligt att en ny avstämning görs av relationerna till och . Föratt ge möjlighet till insatser, i det fall avstämningen ger stöd för detta, börresurser avsättas för regionala insatser i Asien.Till följd av revolten i har avbrutit sittutvecklingssamarbete med landet. Istället har givit humanitärt stöd.Centerpartiet gör bedömningen att även framgent är i akutbehov av bistånd. Mot bakgrund av de stora värden som raserats i landet tillföljd av kriget finner det inte välbetänkt att i detta lägeytterligare minska landramen till . Den nya inriktning avbiståndet till , som regeringen förespråkar, är alltför snäv.Medel motsvarande landramen , med en tioprocentig reduktion, börreserveras i det fall utvecklingen gör det möjligt att återuppta annat biståndän det rent humanitära.Stödet till de av länder som klassas som utvecklingsländerbehöver samordnas inom EU och FN. Sida kommer att utvärdera dethittillsvarande biståndet till . Avtalet om Kosovo kanöppna möjligheter för samordnade och långsiktiga återuppbyggnadsinsatsersamt för stöd till demokratisk utveckling. Regeringen lyfter i propositionenfram flera angelägna samarbetsprojekt för utvecklingsländer. Motdenna bakgrund finner skäl att höja anslaget församarbete med utvecklingsländer.Regeringen föreslår i sin proposition en storsatsning på forsknings-samarbete inom ramen för biståndet. Regeringen vidhåller också fjolåretsgenerösa ram för information till allmänheten om det svenska biståndet.Regeringen vill också anslå mer pengar för rekrytering och vad man kallarresursbasutveckling. Mot bakgrund av att regeringen, enligt ,satsar otillräckliga resurser på det svenska biståndet, bör en hårdareprioritering göras av de svenska insatserna. Det svenska biståndet börkraftsamlas där det gör störst nytta. motsätter sig ovan nämndaprioriteringar.Fattigdoms- respektive miljöinriktningen skall förstärkas och insatser skalli högre grad koncentreras på att ge människor på den lokala nivån möjlighetatt i första hand tillgodose sina grundläggande behov. folkrörelseroch frivilligorganisationer framstår vidare som bättre budbärare ochmarknadsförare av svenskt bistånd än vad Sida är eller bör bli. Centerpartietanser slutligen att det mycket vällovliga initiativet med stipendier ochutbytesprogram för studenter och forskare i utvecklingsländerna bör göras tillett europeiskt projekt istället för ett svenskt. Regeringen bör verka för attdetinom ramen för EU:s utbildningsprogram skapas möjlighet fördenna typ av studentutbyte och utbildningsstipendier.Givetvis är det glädjande att regeringen föreslår att delpost 8 Enskildaorganisationer ökas med till för1999. Men föreslår, mot bakgrund av den viktiga roll enskildaorganisationer spelar, att anslaget till dessa ökas med ytterligare 50 miljonerkronor till 900 miljoner kronor.Centerpartiet stödjer regeringens ambition att aktivt verka för att det år2000 finns beslut eller en plan som erbjuder en tillräcklig skuldreduktion.Centerpartiet anser mot denna bakgrund att utöverregeringens förslag bör tillföras delpost 10 Ekonomiska reformer.7.3 Sammanfattning av förslag tilländringar inom anslagsposten A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete för 19997.47.5 Tabell 4: (Område Regeringen (milj. )7.6 Sammanfattning av förslag tilländringar inom delposten Särskilda utvecklingsprogramför 19997.7Tabell 5: (Område Regeringen (milj. )7.8 Sammanfattning av förslag tilländringar inom delposten för 19997.97.10 Tabell 6: (Regeringen (milj. )7.11 Sammanfattning av förslag tilländringar inom delposten för 19997.127.13 Tabell 7: (Regeringen (milj. )7.14 Sammanfattning av förslag tilländringar inom delposten för 19997.15Tabell 8: (Regeringen (milj.kr.) )Vad som ovan anförs om höjning av anslaget A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete med bör ges regeringen tillkänna.Vad som ovan anförs om förändringar inom anslaget A 1.2, Bilateraltutvecklingssamarbete, bör ges regeringen till känna.7.16 B Samarbete med Central- och ÖsteuropaEtt förtroendefullt samarbete i Östersjö- och skaparförutsättningar för positiva beroenden. Dessa bidrar till att ökasäkerheten och stabiliteten i . Det är därför angeläget att, genomökad handel, förbättrade kommunikationer, samarbete mot organiseradkriminalitet och miljöförstöring, satsningar på utbildnings- ochkultursamarbete samt turism, knyta regionens länder närmare varandra.Inte minst viktigt är att utveckla samarbetet på regional och lokal nivåsamt mellan folkrörelser, andra organisationer och enskilda. Det ärviktigt att den regionala samhörigheten inkluderar den europeiska delenav . Ett EU-medlemskap för de baltiska länderna och Polenbidrar till ökat samarbete och stabilitet i Östersjöregionen.Riksdagen har fastställt målen för utvecklingssamarbetet med länderna iCentral- och . Utvecklingssamarbetet skall främja en säkerhets-gemenskap, fördjupa demokratins kultur, främja en socialt hållbarekonomisk omvandling och stödja en miljömässigt hållbar utgör inom ramen för det treårsprogram förutvecklingssamarbetet som antogs av . haringen, från riksdagsmajoriteten, avvikande mening om inriktningen av dettasamarbete.Det europeiska samarbetet inträder nu i en ny fas. Stödet till kandidat-länderna inför anslutning skall intensifieras. Det svenska stödet till ,, och skall understödja de gemensamma europeiskaansträngningarna. vill också framhålla den nordiskadimensionen när det gäller stödet till de baltiska länderna. Effekten av denordiska ländernas bistånd torde öka om insatserna var väl koordinerademellan de olika nordiska länderna och med de baltiska ländernas egnaprioriteringar.Vad som ovan anförs om behovet av koordinering av det bilaterala, detnordiska och europeiska utvecklingssamarbetet med , ochLitauen bör ges regeringen till känna.7.17 Fördjupa demokratinCenterpartiet anser att det är viktigt med fortsatt stöd för en fördjupaddemokratisering. Insatserna har inriktats på att bl.a. bygga uppfungerande rättsinstitutioner, utveckla vänortssamarbetet, ökajämställdheten, underlätta samspelet mellan den politiska nivån ochförvaltningsnivån samt på att utbilda medborgarna i samhällsfrågor. Ettproblem är emellertid att svenskt bistånd i alltför hör grad formats somett samarbete på central nivå mellan regeringar och nationellamyndigheter. anser att en större andel av det svenska stödettill de baltiska länderna bör kanaliseras mellan myndigheter på regionaloch lokal nivå.Centerpartiet vill särskilt framhålla insatser för att stödja uppbyggnaden avlokalt och regionalt självstyre i de baltiska länderna. Svenska kommuner ochlandsting kan spela en utomordentligt viktig roll för att utveckla hälso- ochsjukvården, tandvården, barnomsorgs- och skolverksamheten, den kommu-nala och regionala plan-, miljö- och byggverksamheten etc.Den finansiella oron har slagit utomordentligt hårt mot det ryska samhället.På många håll i behöver människorna humanitär hjälp. Deekonomiskt svaga länderna i , inklusive ,riskerar att dras med i den ekonomiska krisen och beröras av en ökadsäkerhetspolitisk osäkerhet.Västvärlden har ett ansvar för att stödja i arbetet att rekonstrueralandets politiska och ekonomiska system och att bygga upp fungerandeinstitutioner. EU kan och bör visa ledarskap. föreslår att EUomedelbart utser en grupp erfarna rådgivare från EU för att bistå den ryskapolitiska ledningen. behöver strukturella reformer av politikens ochekonomins funktionssätt. Det kan inte uteslutas att behöver merekonomiskt stöd, men först och främst behövs reformer.7.18 En samlad RysslandspolitikCenterpartiet har tidigare krävt en samlad svensk Rysslandspolitik.Samarbetet bör ha en bred säkerhetsfrämjande inriktning. Den aktuellakrisen i minskar på inget sätt behovet av en sådansammanhållen Rysslandspolitik. Regeringen redovisar i propositionen ettflertal viktiga samarbetsområden. Demokratibistånd, stöd för att byggaupp statlig adminstration, miljösamarbete och investeringsfrämjandeåtgärder är några områden som särskilt vill lyfta fram. IBarentsområdet finns en av världens största koncentrationer avradioaktivt avfall. är sannolikt det mest miljöförorenadeområdet i hela . Också på många andra håll i finnsbetydande miljöproblem.Sverige bör i högre grad kunna koordinera sina insatser till medövriga nordiska länder och med EU. bör i första hand prioritera sinainsatser till nordvästra . anser att , i () och i EU, bör initieraett särskilt demokrati- och säkerhetsfrämjande samarbete med Ryssland ochÖstersjöländerna och i Kaliningrad-området.Centerpartiet anser att den aktuella situationen i kräver ett resurs-tillskott för till samarbetet med . Deextra resurserna bör i huvudsak användas för samarbete med Ryssland.Centerpartiet föreslår att anslagsposten B. 1 Samarbete med Central- ochÖsteuropa tillförs ytterligare jämfört med regeringensförslag. bedömer att för sannoliktbör anslå lika mycket, d.v.s. för samarbetet med Central-och Östeuropa.Vad som ovan anförs om utvecklingssamarbete med bör ges regeringen till känna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att biståndsramen bör uppgåtill , eller till av BNI 19992. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att biståndsramen bör uppgå till0,av BNI och för budgetåret avBNI,3. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt uppställning:4.Tabell 9: (Anslag Regeringen )4. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under anslagspost A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete enligt uppställning:Tabell 10:Område Regeringen )5. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under anslagspost A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete, delposten Särskilda utvecklingsprogram, enligtuppställning:Tabell 11:Anslaget A1.2.5 Särskilda utvecklingsprogram RegeringenCenterpartiet )6. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under anslagspost A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete, delposten , enligt uppställning:Tabell 12: (Regeringen )7. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under anslagspost A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete, delposten , enligt uppställning:Tabell 13: (Regeringen )8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ge Sida i uppdrag att planeraför hur en återgång till en biståndsram på en procent av BNI kangenomföras med bibehållen kvalitet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad koherens, samordning, och ombehovet av globala strategier för biståndet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer problemorienterad anslagsstruktur,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biståndet till diktaturer och om att regeringenårligen skall redovisa och värdera utvecklingen av demokrati ochmänskliga rättigheter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av det svenska biståndet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om koordinering av det bilaterala, det nordiska ochdet europeiska utvecklingssamarbetet till , ochLitauen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa.Stockholm den 26 oktober 1998Marianne ()()()()()()Gotab, 1999