mot · GM02A291 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A291av m.fl. (v)Ungdomars situationInledningUngdomar har en livssituation som präglas av en alltstörre otrygghet. Det beror framförallt på den ökadearbetslösheten, nedskärningar i offentlig sektor ochförsämrade trygghetsregler på arbetsmarknaden. För allt flerungdomar är det svårt att skaffa sig ett eget liv och svårt attkänna delaktighet i ett samhälle som förvägrar mångaungdomar rätten till värdighet. Varje människa bör hamöjlighet att försörja sig, att ha ett eget boende, och attkunna känna trygghet i arbetet i händelse av arbetslösheteller sjukdom.Vänsterpartiets motion angående ungdomars situation syftar till att lyftafram ungdomars villkor på en rad områden där ungdomars rättigheter ochmöjligheter är kraftigt begränsade. betraktar dock inte enpolitik för ungdomars situation som väsentligen skild från andra områden,och därför berörs flera olika politiska sakområden. Den generation som växerupp skall inte tvingas acceptera sämre trygghet, sämre ekonomiskavillkor, sämre boende och sämre möjligheter till en meningsfull fritid ängenerationen innan. Att satsa på ungdomar är en långsiktig investering,eftersom det handlar om att skapa ett samhälle där människor kan kännadelaktighet, engagemang och trygghet. Därför bör ungdomars behov tas påallvar. De flesta ungdomar saknar maktmedel att sätta kraft bakom sina krav,och vill särskilt trycka på för att förbättra både arbetar-klassungdomars och unga tjejers utsatta situation.Ungdomars arbetsmarknadI debatten kring ungdomsarbetslösheten får man ofta höra attarbetslösheten beror på arbetsrätten, anställningsskydd ochför höga löner för ungdomar, eller att ungdomar är lata ochegentligen inte vill arbeta och att de därför hellre lever påbidrag. Det är fel. Det blir inte fler jobb om man gör detlättare att sparka anställda. Sänkta löner för ungdomar skaparendast ökade klyftor och tvingar fram nya nedskärningar ioffentlig sektor då skatteunderlaget minskar i takt med attlönerna pressas. Unga är inte heller lata eller intresserade aven mer flexibel arbetsmarknad. Det ungdomar vill ha är ettfast jobb, med en lön som går att leva på, precis som allaandra i samhället. Den rättigheten förvägras en mycketstor del av ungdomarna i , vilket ställer stora grupperutanför arbetsmarknad, trygghetssystem och gemenskap.Ungdomar som försöker skapa sig ett eget liv möts avstora hinder som grundar sig på att arbetsmarknaden är sådanatt man tvingas acceptera en förnedrande särlösning,antingen i form av åtgärd eller i form av sämre villkor.Många ungdomar saknar reell möjlighet att skaffa sig eninkomst, utan att också acceptera att jobba påvisstidsanställningar, utan möjlighet att kunna planera sittliv, känna trygghet eller ens möjlighet att säga ifrån påarbetsplatsen, eftersom man ständigt oroar sig för om manhar jobbet kvar. Det är bestämda uppfattningatt rätten till arbete också för ungdomar -, och därmedmöjlighet till trygghet och försörjning, skall vara ettprioriterat mål för politiken.Ofta ställs ett motsatsförhållande upp mellan ungdomars rätt till arbete ochförsörjning och vuxnas, vilket är en märklig syn på ekonomi och arbets-marknad. Målet och lösningen på problemet med ungdomsarbetslöshet börvara en arbetsmarknad med plats för alla. Inte en arbetsmarknad där mandelvis turas om genom exempelvis sänkt pensionsålder. De viktigasteåtgärderna mot ungdomsarbetslösheten är nyanställningar i offentlig sektor,sex timmars arbetsdag och satsningar på miljöomställning och andra framåt-syftande jobb. De problem som finns för ungdomar att ta sig in på arbets-marknaden liksom för långtidsarbetslösa att ta sig tillbaka motverkas i förstahand av minskning av arbetslösheten som sådan, genom en politik för fullsysselsättning, med offentliga investeringar.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderAtt experimentera med kortsiktiga särlösningar löser intearbetslösheten, men drabbar ungdomar hårt, med tanke på delåga ersättningsnivåerna och det diskriminerandeutnyttjandet av ungdomar som gratis arbetskraft. Däremotkan det vara nödvändigt att ge anställningsstöd till ungdomaroch långtidsarbetslösa för attunderlätta nyanställningar. De genomförda förändringarna isocialtjänstlagen innebär att kommunen får rätt att begära attungdomar , som uppbär försörjningsstöd, skalldelta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet.Man kan tvinga ungdomar som går på socialbidrag eller A-kassa att ta en praktikplats för att få behålla sin ersättning.Detta vänder sig starkt emot. Konsekvensernablir att man blir tvungen att delta i meningslösverksamhet istället för att söka jobb. Socialbidraget skallvara en rättighet. Tyvärr går utvecklingen mot att allt flerkommuner med stöd av socialtjänstlagen på detta sättvillkorar socialbidragen.Många gånger används arbetsmarknadspolitiska åtgärder till att anställafolk för viktiga arbetsuppgifter som borde utförts ändå, inte minst ikommunerna. De pengar som används till arbetsmarknadspolitiska åtgärderborde istället användas till fasta anställningar inom till exempel offentligasektorn. Åtgärderna innebär att många företag och organisationer förses medgratis eller mycket billig arbetskraft. Det leder till att det blir onödigt förmånga företag att nyanställa. ALU och API tränger ut riktiga arbeten. Dekortsiktiga särlösningarna ökar därmed i praktiken arbetslösheten till förmånför vinsterna i företagen.UngdomslönerDe har de som har jobb alltmer sällan en fastanställning. Många ungdomar som får jobb tvingas accepteraatt jobba på timanställning utan att veta från dag till dag omman får jobba kvar. Högern framställer det ofta som om detär bra, att ungdomar vill hoppa omkring påprojektanställningar. delar inte denuppfattningen. Ungdomar vill, precis som alla andra, hamöjlighet att tjäna pengar och veta att man har jobbet kvar även om man säger emot chefen. Den individuellalönesättningen ger inte människor större möjlighet attpåverka sin lön, tvärtom ger den arbetsgivaren i det närmasteall makt.Unga har svårare att komma in på arbetsmarknaden, eftersom de saknararbetslivserfarenhet och kontakter på arbetsplatser. För att få jobb som t.ex.servitris krävs det ofta arbetslivserfarenhet. Företagen kanockså kräva att unga ska arbeta för lägre löner eftersom konkurrensen omjobben är så pass stor. Tack vare vår relativt starka fackföreningsrörelse iSverige bromsas detta, men kraven på så kallade ungdomslöner blir alltvanligare i den politiska debatten. motsätter sig en arbets-marknad där man ska få mindre betalt enbart för att man är yngre änsina arbetskamrater, precis som vi motsätter oss att kvinnor skall ha lägre lönenbart för att de är kvinnor.Unga tjejerDubbelt så stor andel män som kvinnor i åldern harett heltidsarbete, och många unga tjejer studerar för att deinte lyckas få något jobb. Det visar en undersökninggenomförd vid i . Dubbelt såmånga unga kvinnor som män lever påarbetslöshetsunderstöd, arbetsmarknadsåtgärder ochsocialbidrag. Genomsnittsinkomsten efter skatt för männen iundersökningen var ca och för kvinnorna ca . Forskarna menar sig se tecken på ett bakslag ijämställdhetsdebatten genom att en låg andel av kvinnornatycks vara medvetna om sin egen diskriminering. Dessa rönbekräftar med all önskvärd tydlighet den bild som feministertidigare tecknat: kvinnor underordnas konsekvent i vårtsamhälle. De visar också att den strukturelladiskrimineringen är så allvarlig att det inte räcker med enlagstiftning och en politik som ger tjejer och killar likamöjligheter på papperet. Det behövs en lagstiftning och enpolitik som utgår ifrån och angriper det faktum att kvinnor,och i synnerhet unga tjejer, har mindre resurser och makt änmän. Stat och kommun kan exempelvis gå före somarbetsgivare genom att använda positiv särbehandling avunderrepresenterat kön vid tjänstetillsättningEn huvudanledning till att unga tjejer inte kan få ett jobb är desenaste årens nedskärningar inom den offentliga sektorn. Att satsa på denoffentliga sektorn är därför en viktig punkt, då det är tydligt attnedskärninar-na dragit undan jobben för många unga kvinnor. Unga tjejer tvingas fort-farande arbeta deltid, och förlorar därmed inkomst. Många sliter ut sig imonotona jobb, och inte heller i den yngre generationen delar män ochkvinnor lika på hemarbete och barnpassning. Därför är en åtgärd som stärker även unga tjejers möjligheter och rättigheterväsentligt. Bland kvinnor i åldrarna är av de arbetandevisstidsanställda. kräver att regeln om att arbetsgivare börange skäl till varför man visstidsanställer istället för tillsvidareanställeråterinförs, och att den individuellt avtalade visstidsanställningen heltavskaffas. Vi kräver också att restriktioner skall införas för deltidsanställ-ningar. Tillsvidareanställning med heltid skall vara på arbets-marknaden.Ung och invandradDe senaste årtiondet har vi sett en utveckling med en kraftigökning av arbetslösheten, drastiskt försämradesocialförsäkringar, nedskärningar i utbildning,fritidsverksamhet och omsorg. Dessa försämringar drabbar iförsta hand människor med låga inkomster som är beroendeav kollektiva lösningar för att kunna tillgodose sina behovoch få makt över sina liv. Då detta gäller de flestainvandrade innebär det att diskrimineringen ökar.Fritidsgårdarna är nödvändiga och där ska finnas möjlighet att aktiveraungdomar i olika typer av verksamheter och utgöra en mötesplats för ungamänniskor från olika kulturer. Det är en viktig del i arbetet med att förebyggamotsättningar. Satsningar på offentlig kultur och fritidsverksamhet bidrar tillatt människor utvecklas och stärker sin egen identitet. Speciellt skernedskärningarna i invandrartäta områden där de invandrade tjejerna fårbetala priset. kräver att det satsas lika mycket på invandradetjejers som på killars fritidsverksamhet och föreningsliv, och lägger i andramotioner förslag i den riktningen.Många unga invandrade tjejer lever i en utsatt tillvaro mellan olika kulturermed olika levnadsmönster och där kvinnosynen skiljer sig. Vänsterpartiethävdar allas - också unga invandrade tjejers - rätt att själva välja hur manvill klä sig, vem man vill umgås med och hur man vill leva sitt liv. En unginvandrad tjej skall inte behöva uppleva bristande respekt eller kränkandeomdömen därför att hon valt att leva sitt liv på ett sätt som inte fullt utöverensstämmer med den syn på hur kvinnor bör leva som finns i den egnakulturen eller i Sverige.Ungdomar och drogerDen svenska alkohol- och narkotikapolitiken har varitrelativt framgångsrik . Detta harsamband med att arbetslösheten var låg och att välfärdenkunde byggas ut som man hade en restriktivalkohol- och narkotikapolitik. Alkoholkonsumtionen somhade en topp minskade betydligt under1980-talet. Antalet narkotikamissbrukare var relativtbegränsat och läkarna skrev ut mindre beroendeframkallandemediciner. Färre ungdomar drack sig berusade eller prövadenarkotika. Man kunde upprätthålla en relativt väl fungerandeorganisation för behandling och rehabilitering avmissbrukare.Det finns ett mycket klart samband mellan hur lätt det är att få tag ialkoholdrycker och mängden alkoholskador. Detta samband gäller också förnarkotika och är ett starkt argument för en restriktiv narkotikapolitik. Mankan inte heller bortse från att ett samhälle som är ett så utpräglatklassamhälle som är spelar en avgörande roll. I ett otryggt samhällekommer drogkonsumtionen att öka. Vi har skyhög arbetslöshet, än högre förungdomar, konkurrens i skolan, bostadsbrist i storstäderna. Till detta skalldet kommersiella trycket, som läggs på ungdomar , läggas till.Veckorevyn, m.fl. pumpar ut bilder om hur du skall vara för att vara enlyckad person. Den rotlöshet som dessa ideal skapar, när man inte uppfyllerdem, gör att många människor söker tillflykt till någonting annat.Möjligheterna till behandling och rehabilitering har minskat liksomförtroendet för den officiella alkohol- och narkotikapolitiken.I dag höjs också röster för en allt mer liberal syn på narkotika och alkohol.Genom medlemskapet i EU och Schengen (det avtal som tar bort tullar bl.a.)så öppnas gränserna mot ett drogliberalt EU. Att vi blivit av med delar av detsvenska alkoholmonopolet, större införelsekvoter från utlandet och försökmed lördagsöppet på Systembolaget kommer att leda till ökadalkoholkonsumtion. avvisar alla förslag om att illegala drogerskall legaliseras. Att tillåta droger som är illegala innebär enbart attmarknaden utvidgas och att fler människor riskerar att bli drogberoende.Vänsterpartiet vill slå vakt om en restriktiv alkohol- och narkotikapolitik ochmenar att den bör bygga på en social och solidarisk grund. Viförsvarar Systembolaget och inköpsgränsen . Vi menar att det finnsen fara med att alkoholen sjunker ner i åldrarna om man sänker åldern förinköp på Systembolaget och ju tidigare debut desto mer ökar riskerna förmissbruk.Vänsterpartiet vill förstärka det förebyggande arbetet i drogfrågor. Defrivilligorganisationer som arbetar för att förebygga droganvändning gör ettviktigt arbete. Skolans ANT-undervisning (Alkohol Narkotika Tobak) börutvecklas och förbättras. Det bör utarbetas lokala och regionala aktionsplanermot alkohol och narkotika i nöjesbranschen och ungdomsmiljöer. Det ärockså viktigt att skapa drogfria miljöer. I stället för att lägga ned fritids-gårdar, borde man satsa på att bygga fler sådana och ha verksamhet somriktar sig till alla grupper av ungdomar. Insatser för unga missbrukare börbygga på en aktiv pedagogik och utgå från en social helhetssyn. Tvångs-åtgärder mot unga missbrukare med sociala problem kan endast accepterasinom ramen för verksamhet. All vård som sker med tvång börunderställas en kontinuerlig och noggrann kvalitetskontroll.Både när det gäller alkoholdrycker och tobak bör reklam och marknads-föring vara helt förbjuden. Den reklam som finns för lättöl är enbart ettsätt för producenterna att marknadsföra sina starkare ölsorter. Alkohol-drycker bör precis som tobaksvaror förses med information om medicinskaskadeverkningar.UngdomsidrottenIdrott i olika former är ett av de vanligaste fritidsintressenaför ungdomar, och för många av stor betydelse i deras liv.Därför är kommersialiseringen genom omfattande sponsringoch reklam i idrotten ett hot också mot ungdomars fritid. tävlingsframgångar spelar roll för dessreklamvärde, och för hur mycket pengar klubben kan få in.Detta i sin tur har betydelse för hur bred verksamhet t.ex.bland ungdom som klubben kan bedriva. Placeringen i serieeller mästerskap gäller inte enbart äran, utan ocksåsponsorernas beredskap till fortsatta satsningar.Idrottsutövarna hetsas, och människohandeln med spelareoch tävlande breder ut sig. Det gör att klubbars möjlighet attnå framgång till följd av bred ungdomsverksamhet minskar.Kommersialismen i idrotten främjar också elitistiskaföreställningar och medför högst olikartade villkor för olikaidrottsgrenar och utövare.Det är småklubbarna som bär upp idrotten och gör den till en massrörelse.Där finns ofta stora ekonomiska problem. I stort sett varenda medlem bör ståpå gator och torg och sälja bingolotter för att verksamheten skall fungera.Det kan till och med ta så stor del av tiden att det går ut över t.ex.idrottsledares möjligheter att göra en bra insats för sporten. Ofta är detvingade att ta pengar ur egen ficka för att verksamheten skall bestå. Omkommersialiseringen inom idrotten skall motverkas kan det endast skegenom utvidgade statliga insatser. Till exempel borde Tipstjänsts intäkteroavkortat komma breddidrotten till del. Ett särskilt aktivitetsstöd förhandikappidrotten behöver också inrättas. föreslår att fråganom finansieringen av ungdomsidrott samt tilldelningen av resurser tilltjejidrott och handikappidrott utreds.De föreningar eller sektioner inom föreningar som sysslar med tjejidrott ärspeciellt eftersatta. Det är ett tydligt exempel på samhällets groteskakvinnosyn. Tjejidrotten diskrimineras både ekonomiskt, ideologiskt ochgenom massmedierna. I rikspressen och etermedierna refereras sällan tillkvinnoidrott. Undantag görs ibland för sådana grenar som en i kvinnofråganmed få undantag konservativ journalistkår uppfattar som passande för denkvinnliga mjukheten, eller där någon individuell förmåga bedöms somvacker nog. Hur vanligt är det till exempel att TV-sporten rapporterar ifrånen allsvensk match för damer i bandy, basket eller handboll?Ungas boendeVänsterpartiet motsätter sig så kallade ungdomslägenheter,små bostäder med låg standard, för unga. Vi menar att det äralldeles för kortsiktigt att skapa sämre bostäder för vissagrupper i samhället. Resultatet blir att ungdomar som intehar råd att köpa sig en lägenhet hänvisas till små bostädermed mycket låg standard. I debatten hävdas det ibland attboendekostnaderna för nybyggen är höga på grund av enmängd detaljregler, som till exempel handduksvärmare.Detta är inte sant. De krav som finns handlar inte omlyxutrustning, utan till exempel om skydd mot buller,energihushållning och tillgänglighet för personer mednedsatt rörelseförmåga. De minimikrav som finns vidnybyggen behövs för att säkra en god boendestandard föralla i samhället, inte enbart för de som har råd att köpa sig enbostad.För att lösa bostadsbristen för unga bör det byggas billiga och bra hyres-rätter i allmänhet, inte särskilda ungdomsbostäder. Även äldre människor harbehov av mindre lägenheter med lägre hyror. Kommunerna bör ta sitt ansvargenom att via allmännyttan bygga små, billiga och bra lägenheter. Om manbygger om till exempel kontorslokaler till lägenheter sänker man kost-naderna. Planlösningar som gör att man kan variera storleken på lägenheterbehövs också. Ungdomar, precis som äldre och ensamstående utan barn,behöver mindre och billiga lägenheter och det är viktigt att det finns sådana.Vi skall ha ett bostadsbestånd som är hållbart, som håller en rimliglevnadsnivå och som är öppet för, och kan efterfrågas, av alla grupper isamhället.Boendekostnaderna har ökat , vilket i hög utsträckningdrabbar unga människor med låga inkomster. Det är främst de minstalägenheterna, de som unga bor i, som ökat i pris. Därför är det viktigt attbostadsbidragen finns kvar och att de inte sänks. Vi motsätter oss en situationdär de med pengar kan köpa bostadsrätter eller villor i attraktiva områden,som därmed blir segregerade, medan de utan pengar är hänvisade till desämsta områdena, eller till att vara bostadslösa. Att allt fler lägenheter görstill insatslägenheter eller bostadsrätter ser vi som en negativ utveckling. Manbör ha möjlighet att bo bra även om man inte har råd att ta ett lån eller läggaundan några hundra tusen. Här har de allmännyttiga bostadsföretagen ennyckelroll i att garantera att sådana bostadsmöjligheter finns.Det är dock inte så att bostadsbristen är hög i hela . I70 % av landets kommuner uppger man att man har ett överskott på bostäder.Samtidigt som ungdomar i storstäderna tvingas bo kvar hemma eftersombostadsbristen är så hög river man på många orter bostadshus. Detta är ettresultat av den avfolkning som sker i stora delar av . Vänsterpartietmenar att en verkningsfull bostadspolitik för unga handlar om att skapaarbetstillfällen i just dessa områden, för att ge människor en möjlighet att bokvar. Vi menar också att man skall ta hänsyn till bostadssituationen på ortennär man placerar ut nya högskoleplatser.Enligt en undersökning som gjort behöver162 000 ungdomar egen bostad (1997). Av de ungdomar som borhos föräldrarna vill flytta hemifrån, och skulle flytta hemifrån omde hade råd. I är det knappt hälften som har egenbostad. En fjärdedel bor kvar hos sina föräldrar och övriga bor medkompisar, i andra hand, i studentbostad eller hyr rum. Ett stort hinderfrämst för just ungdomar är det krav som en del hyresvärdar ställer på fastarbete för att få hyra en lägenhet. motsätter sig sådanadiskriminerande regler på bostadsmarknaden. Man kan också tydligt se attstandarden ofta är ganska låg för ungdomar. Till exempel saknar egetkök och har dusch eller badrum i anslutning till bostaden (korridor ellerdylikt). Ungefär hälften bor i ett rum med kök eller mindre.Ungdomspolitiska kommittén diskuterade på uppdrag av regeringenbostadssituationen för unga och hade följande bra målsättningar i sitt förslagfrån för hur man skall förbättra boendesituationen för unga:? Alla som söker en egen bostad skall inom sexmånader ha möjlighet att skaffa sig en bostad inom ramen för sinaekonomiska förutsättningar.?? Alla universitets- och högskolestuderande ska under den första terminende studerar ha möjlighet att skaffa sig en bostad på eller i anslutning tillstudieorten.?? Alla unga skall leva under sådana ekonomiska förhållanden att de har rådatt finansiera en egen bostad. ?Vård av ungaNär tidningarna skriver larmrapporter ropar många på merpolis. Vi menar att man bör angripa kriminalitetens orsaker.Självklart begår ungdomar brott i större utsträckning om detinte finns något skyddsnät som fungerar, inga jobb och ingenvettig fritidssysselsättning. Nedskärningspolitiken som förtsär oerhört kortsiktig, då den skapar problem med just ökadutslagning . Unga brottslingar skall inte dömas tillfängelse. Fängelsevistelsen blir direkt skadlig då den ofta ärinkörsporten till grövre kriminalitet. Lagen om vård av unga(LVU) borde vara en lag som verkar för att stärka ungdomarsom har sociala och mentala svårigheter. Så är inte fallet.Den har sedan den antogs skärpts medökad repression som följd. Genom dessa skärpningar harlagen mer kommit att påminna om den gamla och regressivabarnavårdslagen. har många fler ungadömts till fängelse . Till detta kommer den nyaform av ungdomsfängelse som regeringen infört. är detknappast mer än en semantisk skillnad mellan LVU och dengamla barnavårdslagen. Man har till exempel återinfört detså kallade tumskruvstänkandet, eller indikationstänkandet.Det innebär en trappa av mer och mer ingripande åtgärder.Vänsterpartiet kräver bättre markeringar av skillnaden mellan vård ochstraff. Vi vill också ge lagen en vårdideologisk inriktning istället för som nuen teknisk-juridisk. Det behövs diskussioner om vårdkvalitet och omsocialtjänstlagens intentioner, för att gå i riktning mot att det är de ungasbehov som skall styra vård- och behandlingsinsatserna. Det hårdare sam-hällsklimatet har också försämrat föräldrarnas rättssäkerhet och det stöd debehöver vid ett omhändertagande enligt LVU. Utredningar som görs i LVU-sammanhang bygger ofta på att trava negativa argumenteringar påvarandra, för att styrka behovet av de föreslagna åtgärderna. En anmaning ilagen att utredningen skall innehålla en avvägning mellan positiva ochnegativa sidor av klientens livssituation skulle ge ett mer objektivtutredningsförfarande, förbättra relationerna mellan klient och utredare ochöka motivationen för de kommande vård- eller behandlingsinsatserna.Regeringen har genomfört en förändring som innebär att unga lag-överträdare kan dömas till vård på ett särskilt ungdomshem, som inte ärannat än ett slags ungdomsfängelse i praktiken. Där brottet har högt straff-värde skall inte längre den unges behov av vård tillmätas någon betydelse.Detta innebär att man frångått tanken på vård och behandling av denna gruppunga.Trots ett ständigt sjunkande behov av tvångsåtgärder, en halvering sedan år1981, genomförs förslag efter förslag till skärpt lagstiftning där målgruppenär de så kallade unga lagöverträdarna. I en tidsperiod där ungdomsbrottenstabiliserats borde samhället i större utsträckning inrikta sina insatser påvårdoch behandling och mindre på ökad repression. Vi vill se en kraftigförändring av den inriktning som ungdomsvården nu har.Ungdomar och demokratiUngdomars villkor är försämrade , vilket vibeskrivit i den här motionen. Ungdomar är en av de gruppersom har minst möjlighet att sätta makt bakom sina krav.Ungdomar är också i mindre grad än andra organiserade ifackföreningar bland annat på grund av hur arbetsmarknadenser ut . Man har ingen reell möjlighet att sätta kraftbakom sina krav genom strejk, eftersom man om man harjobb ofta går på timanställning, och elevstrejk sällan leder tillmycket annat än att man får frånvaro i betyget.