mot · GM02Fi210 · 1998-10-28 00:00:00 — Samhällsgemenskapen måste växa underifrån, genomett ökat lokalt inflytande med aktiva medborgare som tar personligt ansvar.Vi vill skapa ett samhälle med lika möjligheter för alla människor, oberoendeav bakgrund. Vi vill att samhället ska utvecklas på en mångkulturell grund.Vården och omsorgen ska utgå från den enskilda människans behov ochutövas i enlighet med patienten önskemål och aktiva val. Människorsförmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitt hälsotillstånd ska varavägledande för organisationen av sjukvården. Alla ska ha möjlighet att,utifrån sitt behov, välja sin personliga kontakt, vårdinrättning och omsorgs-form. vill därför stimulera till att öka mångfalden av vård-utövare. Det utvecklar metoder och förbättrar effektiviteten inom hälso- ochsjukvården, som förnyelse i arbetsformerna inom hälso- ochsjukvården kan underlättas.Alla människor har rätt till grundläggande social trygghet utan individuellbehovsprövning. Välfärden ska fördelas jämlikt. slår vakt omdessa principer för välfärdspolitiken. Alla människor ska vara delaktiga ivälfärdssamhället och känna trygghet och säkerhet vid fall av ohälsa ocharbetslöshet. har ett väl utbyggt välfärdssystem, men välfärdenfördelas inte rättvist.Centerpartiet förordar en samordnad trygghetsförsäkring som ska ersättanuvarande försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtids-pension - en allmän försäkring som ska täcka oväntat inkomstbortfall underde förvärvsaktiva åren. I vårt förslag om trygghetsförsäkring ska en lägstaersättningsnivå - en grundpenning - garanteras, därutöver en inkomst-relaterad del vars storlek är baserad på den inkomst man har som företagareeller anställd.I trygghetsförsäkringen vill stärka arbetslinjen. Detövergripande målet ska vara rehabilitering och stimulans till arbete.Principen ska vara att arbete alltid ska löna sig mer än bidrag. Dettaförutsätter en ökad tro på individens förmåga och ett ökat individuellt ansvar.Vi vill genomföra en välfärdsreform för ökad rättvisa.8.2 RättsväsendetEn av rättsstatens viktigaste uppgifter är att forma gemensamma spelregleroch säkra att de efterlevs. Att skydda medborgarna mot våld och övergreppoch att garantera individens rättssäkerhet är avgörande för tilltron till sy-stemet. Det personliga ansvaret måste tydliggöras.Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften för samhället är att minskabrottsligheten och därigenom öka människors trygghet. Brottsutvecklingenkan inte enbart stävjas genom de traditionella åtgärderna inom rättsväsendetsram, d.v.s. ingripande och reaktion på redan begångna brott. Det brotts-förebyggande arbetet måste prioriteras och förstärkas. För att lyckas meddetta måste alla goda krafter samverka. Engagemanget från allmänheten ochideella organisationer måste tas till vara. Samordningen och samarbetetmellan myndigheter, enskilda och olika organisationer måste stärkas ochutvecklas. Lokala trygghetsplaner är ett sätt att öka detta samarbete.Brottsoffrens ställning måste stärkas.Centerpartiet har aktivt medverkat till att polisens resurser förstärks medsammanlagt för . I den härmotionen lägger vi förslag om ytterligare förstärkning med ca 200 miljonerkronor under en treårsperiod.8.3 PensionärerCenterpartiet har tidigare lagt förslag i om att utveckla hemser-vicesektorn för äldre. Pensionärshushållens behov av vardaglig service kantillgodoses genom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. Det enk-laste sättet att göra detta är genom ett system med hemservicecheckar förpensionärshushåll. Vårt förslag bygger på att det ska omfatta alla pensionärs-hushåll, förtids- och folkpensionärer, och ska gälla för alla normalt före-kommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom den behovsprövadehemtjänsten ska inte ingå i detta system.Centerpartiet vill förbättra situationen för de pensionärer som har lågpension och föreslår en samordning av BTP-systemets och bostadsbidrags-systemets inkomstunderlag. Därigenom fångar man upp de luckor i vad somnärmast kan betecknas som förenklade inkomstberäkningar i ett omoderntBTP-system. Samordningen ska avse såväl den tidsmässiga beräkningen avinkomstunderlaget som vems inkomster och vilka inkomster som skapåverka underlaget. Förslaget medför att det inkomstunderlag som ligger tillgrund för BTP kommer att justeras i förhållande till aktuellainkomster och förmögenheter, enligt samma modell som används ibostadsbidragssystemet . Det medför också att försäkringskassorna fårmöjlighet att kontrollera att rätt bidrag betalas ut. Genom anpassningen avBTP:s inkomstunderlag till bostadsbidragets vad avser tjänste- ochnäringsinkomster m m breddas också inkomstunderlaget i BTP-systemet. Viföreslår lättnader i inkomstberäkningen för pensionärer medmindre förmögenheter.Regeringen föreslår i propositionen att förtidspensionärer med restarbets-förmåga i första hand ska beredas arbete på reguljära arbetsmarknaden.Regeringen har dock inte för avsikt att lösa problematiken som uppstår förvissa företagare med restarbetsförmåga. anser att företagare sålångt som möjligt bör jämställas med arbetstagare vid prövning av arbets-förmåga och rehabiliteringsbehov. I utredningen med restarbets-förmåga 1998:34 föreslås en ändring inom socialförsäkringen vad gällerarbetsfrågebedömningen för företagare. Utredningen föreslår att företagaresarbetsförmåga ska prövas, inte enbart mot nuvarande arbetsuppgifter utanäven mot möjligheten att erhålla andra uppgifter i den egna närings-verksamheten innan bedömning görs mot annat på arbetsmarknaden normaltförekommande arbete. Om utredningens förslag genomförs skulle resultatetbli att företagare och arbetstagare likställs fullt ut vid prövning av rätt tillsjukpenning och förtidspension. anser att utredningens förslagbör göras till föremål för lagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet har medverkat till en inkomstprövning av änkepensionen.Änkepensionen infördes ursprungligen för att ge kvinnor möjlighet tillekonomisk försörjning om mannen avled innan kvinnan uppbar egen ålders-pension. Den tillkom i då det var ovanligt att kvinnor förvärvsarbetadeoch mannen oftast var ensam familjeförsörjare. är situationen en annan.Vid utvärderingar av änkepensionsreformen har framkommit att kvinnor medlåg egen inkomst skyddas och att det främst är kvinnor med egen höginkomst som drabbas. För unga familjer kan minskningen av folkpensionenleda till ekonomiska svårigheter. Vi anser att kvinnor med barn under 18 årej ska beröras av inkomstprövningen. bör av regeringen begäraförslag om förändring.Den första januari 1990 infördes den s k efterlevandepensionen som inne-bär att kvinnor och män får samma stöd. Det består av en omställ-ningspension som kan förlängas under vissa förutsättningar.Omställningsperioden är kort. Vi anser att hos regeringen börbegära en utredning om förutsättningarna att förlänga omställningsperiodentill . Den som mist sin make/maka går igenom en mycket svårsituation med traumatiska upplevelser. Denna plötsliga förändring avlivssituationen kräver än för anpassning till nyaförutsättningar.8.4 VårdgarantiRegeringen föreslår ingen vårdgaranti trots att de slutsatser man drar är attköerna är för långa och att det finns brister i vårdens organisation som gör attköer uppstår. har med anledning av propositionen om patien-tens ställning motionerat om att en vårdgaranti och en tillgänglighetsgarantibör införas (1997/98:189).8.5 FamiljepolitikCenterpartiet vill förnya familjestödet så att det utgår ifrån barnens och fa-miljernas behov. Stödet till familjerna måste bli mycket bättre anpassat efterolika familjers livsvillkor, förhållanden och önskemål. Vi vill att stödet skautformas så att det passar alla familjetyper, och vi vill överlämna ansvarettillföräldrarna att själva bestämma över sin tid. Familjestödet ska innehålla ettbarnkonto, att fördela under barnets förskoleperiod som föräldrarnages rätt att göra avdrag för barnomsorgskostnader. Vi vill också införa enpappa- och en mammamånad samt . Förslaget finns presente-rat i en motion om familjepolitiken (1998/99:Sf228).Barnkontot ska finansieras genom en sammanslagning av barnbidraget iden aktuella åldersgruppen, föräldrapenningen och flerbarnstillägget samtgenom att ta de resurser i anspråk som kommunerna får genom minskadeutgifter och ökade intäkter. Förslaget innebär ingen ökad nettokostnad förstaten eller för kommunerna. Med barnkontot fördelas mer pengar direkt tillfamiljerna och mindre via kommunkassan. Vi beräknar samhälletsnettokostnad för förslaget till /år. Vårt förslag till förnyatfamiljestöd, inkl. pappa/mamma-månader och kontaktdagar, kan införas frånoch med den 1 januari 2001.Regeringens förslag om att det nya stödet till frivilligorganisationer inomdet sociala området ska administreras av avvisas avCenterpartiet. Vi har inget att invända mot att stödet samordnas eller att detfår den inriktning och utformning som regeringen anger. Däremot vill vi attdet rådgivande organ som regeringen anser att ska utse,istället får en självständig ställning. Fördelningen av stödet bör således skeav en oberoende kommitté där representanter för frivilligorganisationernaingår. Detta bör ges regeringen till känna.9 RegionalpolitikDet regionala självbestämmandet måste öka. Samordning mellan olika myn-digheter är en förutsättning för att utveckla servicen och finna flexibla lös-ningar. Mer av beslut som tas av centrala myndigheter och verk måstetas av ett regionalt organ. Det kan vara ett region- eller länsparlament. Regi-onerna måste själva i större utsträckning formulera utvecklingsstrategier ochha makt och möjligheter att realisera dessa. Det är lokalt och regionalt manvet förutsättningarna, behoven och möjligheterna. Detta måste tas till vara.Riksdag och regering skall understödja en regional utveckling i helalandet. En förutsättning för att skapa livskraftiga miljöer är att det finns engrundläggande samhällsservice i hela landet. En av de större utmaningarnablir att lägga fast vad en garanterad grundservice skall innehålla. Dennagrundservice i form av exempelvis post- och teleförbindelser, infrastrukturetc måste garanteras av samhället. Det behöver dock inte innebära att detoffentliga svarar för genomförandet.Regionalt utvecklingsarbete kräver resurser. Dessa skall gå till utveck-lingsinriktat arbete, inte till onödig byråkrati och krångel. De medel somställs till förfogande måste kunna hanteras med stort lokalt självbestäm-mande. Resurser för att genomföra ett regionalt utvecklingsarbete får intesamtidigt följas av alltmer komplicerade regelverk och betungande admini-stration.9.1 ekonomiDen statliga fördelningspolitiken till kommuner och landsting måste föränd-ras. Den kommunala skatteutjämningen ska ge alla kommuner likvärdigaförutsättningar. Invånare i landets samtliga kommuner har rätt till likvärdigbasservice. De parametrar som ligger till grund för skatteutjämningen, ochderas betydelse, bör justeras för ökad rättvisa. Kommuner och landsting börfå ökade möjligheter till lokalt styre. förespråkar ökade sats-ningar till kommunerna. Det stora arbetet är redan gjort under våren 1998genom tillskottet på till kommunerna för vård, skola ochomsorg som bidrog till att få fram.Centerpartiet avslår regeringens förslag om att det fasta belopp om 200kronor som utgår vid beskattning av förvärvsinkomster ska tillfallakommunerna. Förslaget är en engångsåtgärd. föreslår ökadeanslag till kommunerna med en summa motsvarande 1,3 miljarder kronor.9.2 Kommunala utjämningssystemetDet kommunala skatteutjämningssystemet förändrades sedan.Genom försorg innebar beslutet att en avstämning skulle görasefter . Utredningen kommer att presentera sina förslag. Cen-terpartiet vill redan nu avge några principiella ställningstaganden.Utvärderingar av skatteutjämningssystemet indikerar tydligt att viktningenav olika faktorer inom utjämningssystemet inte motsvarar de faktiskakostnaderna samt att det missgynnat de kommuner som haft negativbefolkningsutveckling, hög arbetslöshet och hög medelålder.Skatteutjämningen mellan kommunerna måste förändras så att större viktges åt befolkningsstrukturen och kommuner som har befolkningsminskning.Förändrad sysselsättning och hög arbetslöshet slår med dagens systemigenom direkt. Det bör därför byggas in en bromsmekanism så att effektenneutraliseras under en övergångstid.En övergångsperiod skulle leda till en smidigare intäkts- ochkostnadsanpassning. Kriterierna för t.ex. kollektivtrafik och individ- ochfamiljeomsorg bör förändras. Detta bör ges regeringen till känna.Det kommunala skatteutjämningssystemet behöver förändras för att nå enbättre regional balans. Beräkningsgrunderna behöver vara mer aktuella änvad de är i dagens system. Befolkningsminskningsfaktorn bör utgå från jäm-förelsen istället för nuvarande . Faktorn befolk-ningsminskningen som påverkar systemet bör dessutom ges en högreviktning. Detta bör besluta om.9.3 ITDen digitala infrastrukturen är en avgörande faktor för näringslivet inför2000-talet. Genom utbyggda bredbandsförbindelser i hela landet skapas engrogrund för utlokalisering av befintlig verksamhet, telependling och företagsom erbjuder helt nya informationstjänster. Investeringar i digital infrastruk-tur måste därför prioriteras.Centerpartiet har i motion 1998/99:c108 begärt en utredning om utbyggnadav ett finmaskigt fibernät till alla hushåll och arbetsplatser i hela landet.Kommersiella operatörer bör stå för trafiken mellan de knutpunkter somuppstår i ett sådant nät.Utbyggnad av ett finmaskigt fibernät i hela landet ger enorma möjlighetertill utveckling. Marginalkostnaden för ökad kapacitet och nya tjänster skullesjunka dramatiskt och alla delar i hela landet få tillgång till information ochdigital kommunikation på lika villkor. Möjligheten att erbjuda sådanakommunikationsmöjligheter skulle vara en konkurrensfördel för ochför glesbygden. En utbyggnad bör starta i de områden som har denlägsta överföringskapaciteten.9.4 KommunikationerEtt kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett "grönare" transportsystem.Användningen av fossila bränslen måste minska. anser att detbör införas en nollvision för fossila bränslen, dvs. en plan för hur fossilabränslen successivt skall fasas ut och ersättas med förnybara bränslen.Goda kommunikationer är en förutsättning för att hela ska kunnautvecklas. Transportpolitiken måste syfta till att minska avståndsnackdelaroch utöka möjligheterna för ett decentraliserat samhälle. Investeringar iinfrastruktur bidrar till tillväxt och utveckling i hela landet. Det krävs attväg- och järnvägskapitalet förvaltas så att värdet av gjorda investeringar inteurholkas. Insatser för drift och underhåll samt bärighetshöjande åtgärdermåste prioriteras.I finns drygt 2 allmän väg som inte är hårdbelagd. Dettavägnät utgör särskilda problem och bör hårdbeläggas. Regeringen böråterkomma till med förslag till en tioårig plan för hårdbeläggningav grusvägar med trafik på 150 fordon eller mer.Det enskilda vägnätet är för många boende på landsbygden förbindelsentill det allmänna vägnätet. Det enskilda vägnätet är viktigt för de boende, förutveckling av näringslivet, ökad sysselsättning och ökad tillgänglighet.Nivån för bidrag till de enskilda vägarna måste ökas.För att järnvägsinvesteringarna skall få avsedd effekt och konkurrens-kraften stärkas är det viktigt att fullfölja snabbtågsplaneringen.Centerpartiet anser att ett system för statlig upphandling av flygtra-fiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindreintressanta bör införas. Finansieringen av upphandlingen bör ske genom atten avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. måste ha ettregionalpolitiskt ansvar.Centerpartiet anser att inte ska byggas. Istället bör förhan-dlingar upptas om byggande av ett tredje spår över ochCentralbrons förläggande i tunnel. Den statliga medfinansieringen om 827miljoner för byggande av bör användas för finansiering av etttredje spår.Sjöfarten är exportindustrins livsnerv mot internationella marknader. Detfinns anledning att se över konkurrensen mellan gods på järnväg och tillsjöss. Mellantonnagets betydelse för att lösa trafikproblemen ochmiljöproblem i samt för att binda samman bör beaktas.Regeringen bör se över hur de sänkta banavgifterna påverkat sjöfarten ochäven överväga att ta bort de så kallade farledsavgifterna.Tabell 2. Förslag till utgiftsramar för 1999Centerpartiets förslag på utgiftsramarbudget1999vår diff.2000vår diff.2001vår diff.UO 1Rikets styrelse4180-1004263-1504554-150UO 2Samhällsekonomi och finansförvaltning1705-231484015810UO 3Skatteförvaltning och uppbörd581105838059250UO 4Rättsväsendet21919+6522175+6522567+65UO 5Utrikes förvaltning och int. samverkan287102895029310UO 6Totalförsvar441070454410452270UO 7Internationellt bistånd11900+10212889+19213869+402UO 8Invandrare och flyktingar432404234044540UO 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg24012+42024471+25024765+200UO 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp80503-68581096-68583300-685UO 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom34315-52533753-51533477-515UO 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn39896-34542581-34545622+2000UO 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet337890264840240630UO 14Arbetsmarknad och arbetsliv48274-229048881-209047407-4090UO 15Studiestöd22447+100023741+200025354+2000UO 16Utbildning och universitetsforskning29031+10030405+12231869+128UO 17Kultur, medier, trossamfund och fritid7452+507597+507722+50UO 18Samhällsplanering, bostadsförsörjn. ochbyggande20463-50017300-74013702-2000UO 19Regional utjämning och utveckling2743+5002675+5903337+590UO 20Allmän miljö- och naturvård1549+901464+901592+90UO 21Energi168101440017150UO 22Kommunikationer25501-10526599-10525589-245UO 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar11974+3013154+3013168+30UO 24Näringsliv2898+1442837+1432966+143UO 25Allmänna bidrag till kommuner103565+145010508701072670UO 26Statsskuldräntor m.m.845600770000721800UO 27Avgiften till Europeiska gemenskapen219080213560221010Summa utgiftsområden698380-622691141-1098691302-1987Summa utgiftsområden exkl. statsskuldräntor613820-622614141-1098619122-1987Minskning av anslagsbehållningar500004000030000Ålderspensionssystemet vid sidan av stats-budgeten135849014041401464330Summa takbegränsade utgifter749669-622754555-1098765555-1987Budgeteringsmarginal3330+6226445+109820445+1987Utgiftstak75300007610000786000010 Utgiftsområdena 1-27UO 1 Rikets styrelseInom utgiftsområdet föreslår regeringen att resurser skall tillföras under åren1999-2001 för att öka kvaliteten i beredningsarbete. Denökningen är omotiverat hög. Medlen tillförs anslaget B2, Regeringskanslietm.m. Av de föreslagna tillskotten anslår Centerpartiet100 miljoner och 150 miljoner för de därpå följande åren. Dessutomanslås medel för att förbereda och genomföra det svenska ordförandeskapet iEU . Besparingen skall inte drabba de resurser som behöver avsättasför ordförandeskap i EU.UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningCenterpartiet anser att det finns möjligheter till effektivisering inom utgifts-området. En ökad decentralisering till regionala och lokala nivåer leder tillminskade utgifter för statsförvaltningen. Vi förslår en minskning av ramenför 1999 med . anser inte att inrättandet aven ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetenshöjning inom för-valtningarna är eftersträvansvärt. Anslaget A2 Ny myndighet för kvalitetsut-veckling och kompetensförsörjning om bör därför avslås.UO 3 och uppbördInga förändringar i förhållande till regeringens förslagUO 4 RättsväsendetRättsväsendet har utsatts för berättigad kritik. Polisens ar-bete har inte varit tillräckligt effektivt som pressen på de rättsvår-dande instanserna ökat . välkomnar den ökningav polisens resurser som sker . vill tillföra65 ytterligare till polisen i jämförelsemed regeringens förslag (UO 04, A1). Detta kommer vi att finansiera genomhöjda tvistemålsavgifter och genom höjda böter för fortkörning. En effektivi-sering av polisens resurser måste till parallellt med att nya resurser tillförs.Polisens ledningsorganisation kan förbättras ytterligare.Idag är ansökningsavgift i tvistemål . föreslår attden från och med 1/1 1999 höjs med . Beräknat på nuvarandeantal tvistemål (ca 74 000) leder åtgärden till att intäkterna ökar med ca 15miljoner kronor.I enlighet med nollvisionens arbete att nedbringa antalet trafikolyckoranser att det är angeläget att minska hastighetsöverträdelserna.Det bör bli mer kännbart att köra för fort. Därför föreslår vi höjda böter med420 kronor. Antalet böter är ca 120 000 varför åtgärden förväntasinbringa ytterligare ca till staten.UO 5 UtrikesförvaltningRegeringen gör inom utgiftsområdet en storsatsning på Europainformation.Centerpartiet inser behovet av Europainformation, särskilt mot bakgrund avatt innehar ordförandeskapet i EU. utveck-lar i en särskild motion behovet av att förbereda hela samhället för Sverigesordförandeskap (1998/99:U505). Det är nödvändigt att ge den svenska admi-nistrationen goda förutsättningar att kunna axla de förpliktelser som ordför-andeskapet för EU medför. Insatser för att anpassa orga-nisation, och insatser för att kompetensutveckla personalen, har Centerparti-ets stöd.Att förbereda den centrala administrationen är emellertid inte tillräckligt.Det svenska föreningslivet, frivilligorganisationerna, folkrörelserna och deidéburna organisationerna bör uppmuntras att fungera som kraftkällor i detmedborgerliga Europasamarbetet. Regeringen bör finna former att stödja detcivila samhällets europeiska nätverk.Anslaget till har överförts till detta utgiftsområde.Det förefaller logiskt att detta anslag återfinns i samma utgiftsområde somanslaget för det nordiska samarbetet. I den folkliga förankringen har dennordiska samarbetstanken sin överlägsna styrka. Frivilligorganisationernabildar den breda folkliga basen för som samarbetsområde. Fören-ingen intar en särställning bland dessa. Det är mot denna bakgrundförvånande och otillfredsställande att regeringen i budgetpropositionenenbart konstaterar att behovet av ytterligare stöd till Arena börprövas i särskild ordning. förutsätter att Arena ges ettekonomiskt stöd som tryggar den framtida verksamheten i enlighet medanslagsframställan från . Ett förslag med denna innebördutvecklas i en gemensam motion från de svenska ledamöterna av Mitten-gruppen i Nordiska rådet.UO 6 TotalförsvarCenterpartiet står tillsammans med Socialdemokraterna bakom 1996 årsförsvarsbeslut. För detta beslut tar vi långsiktigt ansvar. Budgetåret 1999utgör år tre inom ramen för den femåriga försvarsbeslutsperioden. Bered-ningen års säkerhetspolitiska kontrollstation pågår. hari samband med denna kontrollstation möjlighet att göra de justeringar somkrävs för att än bättre avpassa totalförsvaret för dess uppgifter.UO 7 Internationellt biståndCenterpartiet utvecklar i en särskild motion partiets syn på utveck-lingssamarbete (1998/99:U204). Ökad rättvisa mellan världens rika ochfattiga är en förutsättning för fred och en långsiktigt hållbar utveckling.Centerpartiet anser att biståndsmålet på en procent av BNI stegvis skallåterupprättas och är kritiskt till att regeringen och dess samarbetspartier harså låga ambitioner för det svenska biståndet. anser att bistånds-ramen bör uppgå till , eller till 0,71 procentav BNI.För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd föreslår regeringen att anslagetsänks till jämfört med förslaget i proposition1997/98:150, där anslaget för utgiftsområdet beräknades till 12 002 miljonerkronor. var överens med regeringen om dennautgiftsram för UO 7 och vi ser ingen anledning att ändra vår hållning pådenna punkt. föreslår därför att ramen för utgiftsområde 7 höjsmed 102 miljoner kronor.Centerpartiet gör ingen annan bedömning än regeringen vad gäller dekostnader för EU:s gemensamma bistånd, för mottagande av asylsökandesamt för administration som avräknas från biståndsramen. Centerpartietförespråkar en höjning av anslaget B. inom UO 7 Samarbete med Central-och med och beräknar sammahöjning för .