mot · GM02Fö204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö204av m.fl. (kd)Säkerhets- och försvarspolitiken1 InledningEfter det slut har vi en annorlunda hotbild. Vi måste därförfinna de bästa lösningarna för att behålla vår fred och frihet och för attkunna möta morgondagens utmaningar utan gårdagens låsningar. Densäkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 bör därför bli ett avstamp förett nytt försvarsbeslut utifrån ett folkförsvar med största möjligahandlingsfrihet inför framtida hot.Sverige skall utveckla sitt deltagande i det säkerhetspolitiska samarbetesom pågår i . Medlemskapet i EU utgör en säkerhetspolitisk netto-fördel. Svenskt medlemskap i är inte aktuellt men detavtalade samarbetet mellan och (PJC), den planerade Nato-utvidgningen österut med , och och PFF-samarbetetgör att vi måste vara beredda att förutsättningslöst pröva vår egen relationtillNato. vill verka för en säkerhetspolitik som skaparförtroendefulla förbindelser mellan länder och folk, en internationellgemenskap med fredlig samexistens och rättvis fördelning.Försvarets förmåga till anpassning är en central fråga för svenskförsvarspolitik. De minskningar som genomförts av förbandsverksamhetenhar lett till brister när det gäller förmågan till långsiktig anpassning tillettförändrat omvärldsläge. anser inte att den redovisning avvår anpassningsförmåga som finns i propositionen svarar mot de krav somriksdagen ställt.I avvaktan på resultatet av den aviserade översynen av pliktsystemetföreslår att dagersättningen höjs med per dag.Det är ett klart svenskt intresse att förmågan till samverkan med andraländer kan utvecklas såväl genom teknisk anpassning och samövningar somutbildningsmässigt. Arbetet med att åtgärda de brister som redovisas ominteroperabiliteten måste intensifieras.Utvecklingen i vårt närområde liksom medlemskap i har förKustbevakningens del inneburit ett väsentligt ökat övervakningsbehov tillsjöss för att klara den omfattande gräns- och sjöövervakningen, som omfattarEU:s längsta yttre gräns. För att kunna möta ökade krav på gränskontrolleroch miljöskydd till sjöss anser att Kustbevakningensresurser bör förstärkas.2 SäkerhetspolitikDet svenska försvaret har till uppgift att värna friheten och vårförsvarspolitik skall tillsammans med utrikes- och biståndspolitikenverka fredsbevarande. Vi ska därför upprätthålla ett effektivt totalförsvarsom skyddar vårt territorium från kränkningar i fredstid och somförhindrar väpnat angrepp eller frihetskränkande påtryckningar frånfrämmande makt. Angrepp skall kunna mötas var det än kommer ifrånoch hela landet skall försvaras. Långsiktigt skall vi upprätthålla enbetryggande totalförsvarsförmåga för att vår säkerhetspolitik skall bidratill stabilitet i det nordeuropeiska området.De fyra uppgifter för det militära försvaret som fastlades i Försvarsbeslut96 har ett nära samband med dess förmåga att lösa den fundamentalauppgiften att försvara vårt land mot väpnade angrepp. Även om den positivabedömningen av det säkerhetspolitiska läget, som gjordes inför försvars-beslutet fortfarande gäller, kvarstår en grundläggande osäkerhet ochsvårförutsägbarhet om utvecklingen på . I Försvarsberedningenssäkerhetspolitiska delrapport års kontrollstation (Ds 1998:9)anges "att det är nödvändigt att ha beredskap också för att dagensgynnsamma säkerhetspolitiska läge kan komma att försämras".Vi måste därför fortsatt ha en stabil försvarsgrund för att kunna möta närtidahot mot vårt land men också för att kunna bygga ut det vid omvärlds-förändringar.I rapporten framhålls vidare att även om öppna krig mellan länder harblivit mindre vanliga kan sådana krig inte uteslutas, "de är tänkbara lokalteller regionalt både i och i andra delar av världen". Det militäraförsvarets verksamhet, planering och utveckling måste därför även ifortsättningen präglas av att uppgiften att försvara landet mot väpnadeangrepp är det yttersta motivet för det militära försvarets existens. Dennauppgift har en dominerande påverkan på totalförsvarets utformning ochverksamhet.2.1 Säkerhetspolitik utan låsningarDen kristdemokratiska övertygelsen om alla människors lika värde är vårutgångspunkt för goda relationer, internationell stabilitet och säkerhet.Genom det vidgade säkerhetsbegreppet får det konfliktförebyggandesamarbetet och insatser av humanitär och fredsfrämjande karaktär alltstörre betydelse. Inom internationella organisationer diskuterassäkerhetsintressen i ett brett perspektiv och insikten om de direkta ochindirekta sambanden mellan olika säkerhetsaspekter har ökat.Dessa samband handlar bl.a. om positiv utveckling av miljö och ekonomi,respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Därför vill Kristdemo-kraterna verka för en säkerhetspolitik som skapar förtroendefulla för-bindelser mellan länder och folk, en internationell gemenskap med fredligsamexistens och rättvis fördelning. Tryggare och rättvisare samhällenvärlden över främjar global stabilitet och fred.Kristdemokraterna vill bl.a. betona följande:- skall utveckla sitt deltagande i det säkerhetspolitiska samarbetetsom pågår i . För att inte ska hamna i ett sämresäkerhetspolitiskt läge när det europeiska säkerhetsmönstret förändras ärdet viktigt att vi är med i de olika fora som finns för att kunna påverkautvecklingen och därigenom tydliggöra vår vilja att ta aktivt ansvar förEuropas säkerhet. Målsättningen bör vara att är öppet förmedlemskap i alla de säkerhetsorganisationer som finns i . Svensksäkerhetspolitik skall inte låsas fast vid en linje i den nya ochsvårförutsebara situation som råder.- Det är ett klart svenskt intresse att förmågan till internationellsamverkan utvecklas såväl genom teknisk anpassning och samövningarsom utbildningsmässigt. Ökad interoperabilitet och fördjupat samarbetemed Nato stärker svensk säkerhet. bör delta i PFF-övningar medenheter ur samtliga försvarsgrenar. Svenskt medlemskap i är förnärvarande inte aktuellt men det avtalade samarbetet mellan Nato ochRyssland (PJC), den planerade Natoutvidgningen österut med ,och och PFF-samarbetet gör att vi måste vara bereddaatt förutsättningslöst pröva vår egen relation till Nato.- EU är av fundamental betydelse för säkerhet och stabilitet i ochSveriges medlemskap ger ökade möjligheter att verka för ett Europapräglat av öppenhet, demokrati och gemensam säkerhet.- har ett intresse av att de hot, risker och påfrestningar som rymsinom det vidgade säkerhetsbegreppet kan hanteras gemensamt med andraländer i vårt närområde samt inom EU. Detta innebär att vårtmedlemskap i i sig utgör en säkerhetspolitisk nettofördel.- säkerhetsfrämjande samarbete med , ochLitauen främjar regional säkerhet och stabilitet kring . Stödettill de baltiska ländernas uppbyggnad av totalförsvar och andrasäkerhetsfunktioner bör utvecklas och fördjupas. De baltiska staternasintegration i EU är av stor säkerhetspolitisk betydelse. Ett fördjupatÖstersjösamarbete kan bidra till långsiktig stabilitet genom ett vittförgrenat, fredligt samarbete mellan samtliga länder. Östersjöområdetssäkerhet måste utgöra en del i en alleuropeisk och transatlantisksäkerhetsordning.3 Nytt försvarsbeslut 1999Efter det slut har vi en annorlunda hotbild. Flera olikasäkerhetsstrukturer har tillkommit i med inriktning på ökatsamarbete. Vi måste därför finna de bästa lösningarna för att behålla vårfred och frihet och för att kunna möta morgondagens utmaningar utangårdagens låsningar. Anpassnings- och återtagningsdoktrinen frånFörsvarsbeslut 96, som bygger på att full krigsduglighet ska uppnås vid ett försämrat säkerhetspolitiskt läge, är en central frågaför försvarspolitiken. Försvarsmaktens långsiktiga styrka får inteurgröpas. Detta måste beaktas och talar för ett helhetsgrepp vad gällerförsvarspolitiken i stället för att genom besparingar och ominriktningarlappa, laga och senarelägga olika projekt. Den säkerhetspolitiskakontrollstationen 1999 bör därför bli ett avstamp för ett nyttförsvarsbeslut utifrån ett folkförsvar med största möjliga handlingsfrihetinför framtida hot.4 En trovärdig försvarspolitikFörmågan att leda försvarets olika delar under fredstida kriser och höjdberedskap samt ytterst förmågan att möta ett angrepp mot hela landet haren avgörande inverkan på hur väl försvaret kommer att kunna lösa sinauppgifter. Hur dessa förmågor uppfattas av omgivningen påverkarbedömningen av försvarets trovärdighet. Även försvarsviljan påverkas avdetta. Konsekvenserna av de beslutade besparingarna skapar otrygghetför de totalförsvarspliktiga, den anställda personalen och personal inomsvensk försvarsindustri och kan leda till minskat förtroende förförsvaret. Inte minst gäller detta alla de medborgare som på frivillig basmed frivilliga arbetsinsatser stöder försvaret. Försvarsmaktens personalmåste hållas väl underrättad om och känna delaktighet i pågåendeförändringsarbete.Det svenska försvaret måste vila på en stabil och trovärdig grund som gerlångsiktig styrka i en svårförutsebar framtid. Nuvarande försvarspolitikriskerar att skapa en obalans mellan säkerhetspolitikens mål och total-försvarets uppgifter och resurser.5 Anpassning - en central frågaFörsvarets förmåga till anpassning är en avgörande och central fråga försvensk försvarspolitik. skall utgöra en bas förtillväxt. Försvarsbeslut 96 betonade att anpassningsdoktrinen kommer attvara i behov av ständig utveckling där regelbunden uppföljning ochutvärdering är viktiga ingångsvärden samt att bör följaupp beredskapsläget (t.ex. behovet av repetitionsövningar) och övervägabehovet av förändrad inriktning.Ett av de övergripande målen för Försvarsmakten är att "ha en beredskapsom medger att utvalda delar av Försvarsmaktens organisation inom ett årefter beslut har uppnått full krigsduglighet. Beredskap, organisation ochplanläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigtanpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvara framtida krav ochbehov".Regeringen bedömer nu att den kortsiktiga anpassningen förmilitärt försvar uppfylls av de delar av krigsorganisationen som omfattas avdetta krav. Tillståndet i krigsorganisationen är enligt regeringen godtagbartmen man menar att "förmågan att kunna uppnå full krigsduglighet inom ettår med huvuddelen av krigsorganisationen har dock inte i alla avseendenkunnat vidmakthållas på grund av minskningar i förbandsverksamheten,vilket bl.a. påverkat officerarnas kompetens negativt." När det gäller försvarmot väpnat angrepp skriver regeringen att "huvuddelen av förbanden kanmed tillräcklig säkerhet uppnå full krigsduglighet ".De minskningar som genomförts av förbandsverksamheten har lett tillbrister när det gäller förmågan till långsiktig anpassning till ett förändratomvärldsläge. anser inte att den redovisning av våranpassningsförmåga som finns i propositionen svarar mot de krav somriksdagen ställt. Regeringen bör därför i samband med budget-förslaget i en särskild skrivelse utförligt redovisa sin utvärdering av delskrigsdugligheten för det militära försvarets olika delar och förberedelsernaför att höja denna i ett ettårsperspektiv, dels en överblick över läge ochhandlingsmöjligheter inom ramen för en mer långsiktig anpassningsdoktrin.Svagheterna med anpassningsproblematiken berörs sällan. Studier måstegöras över vilka kritiska faktorer som ytterst påverkar möjligheterna att på etttrovärdigt sätt genomföra en uppbyggnad.Den grundläggande frågan är om vår demokrati är kapabel att fattanödvändiga beslut om en höjning av vår krigsduglighet och tillväxt och itillräcklig omfattning. För sent, för lite och i otakt med utvecklingen iomvärlden har nog snarare varit regel än undantag. En hög inbyggdanpassningsförmåga är givetvis av avgörande betydelse. En kedja beståendeav uttydning och tolkning av förvarningssignaler, nödvändiga politiskabeslut, planering, igångsättning och resursuppbyggnad får inte brista för attfull krigsduglighet skall kunna säkerställas inom tolv månader.Vilka kriterier ska gälla för att höja krigsdugligheten? Kristdemokraternaanser att det är viktigt att, utifrån vårt demokratiska styrelseskick, noggrantanalysera vilka beslutsformer som krävs inför en återtagning med hänsyn tilllagar och förordningar.Konsekvenserna av de beslutade besparingarna blir påtagliga.Återtagningstiden för ett antal förband blir längre än den i FB96 beslutadeettårsperioden, vilket bl.a. leder till att kraven på framförhållning ibeslutsfattande skärps. För att kunna vidmakthålla en trovärdig anpassnings-förmåga måste tydliga kvalitetskrav ställas. Kunskap och färdighet somingen eller få har eller har haft omöjliggör en långsiktig anpassning.6 Styrning av FörsvarsmaktenEtt otydligt samband i kedjan - säkerhetspolitisk omvärldsanalys -militärstrategiska bedömningar - de operativa kraven påkrigsorganisationen och de därav följande kraven på Försvarsmaktensförmåga i olika avseenden har lett till att försvarsutskottet(1996/97:FöU4) efterlyst "en närmare redovisning av de operativaprinciperna, en värdering av Försvarsmaktens styrka och svagheter samtett därpå baserat förslag till vilka operativa försvarsförmågor i olikaavseenden som bör prioriteras högre respektive lägre". Detta upprepadesav utskottet (1997/98:FöU10).På så sätt skulle lättare kunna se sambandet mellan Försvars-maktens uppgifter och krigsorganisationens storlek. Avvägningarna mellanolika förbandstyper och mellan försvarsgrenarna skulle underlättas.Om cirkeln - säkerhets- och försvarspolitiska mål - operativ förmåga -kostnader kan slutas är mycket vunnet. Ju tydligare verksamhetsmål våramyndigheter får desto lättare kan naturligtvis följa och utvärderaden löpande verksamheten.Den redovisning som finns i budgetpropositionen (1998/99:1) är inte ienlighet med de riktlinjer som uttalat. menar attregeringen därför bör återkomma till med en samlad redovisningsom på ett tydligt sätt beskriver det militära försvarets uppgifter, kraven påoperativ förmåga och krigsorganisationens kvalitet och kvantitet.7 PliktpersonalAlla tjänstbara män och kvinnor skall ses som en resurs förtotalförsvaret. Det är en stor tillgång med en bred uppslutning kringlandets säkerhets- och försvarspolitik, där var och en bidrar med sinkunskap och förmåga. Totalförsvarsplikten ökar insynen i försvaret ochbefäster dess folkliga förankring. I en konflikt finns det inga bättresoldater än de som försvarar gemensamma värden, sina landsmän och sinhembygd. Inställningen att vårt land är värt att försvaras får inteförsvagas.Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göra ekonomiskauppoffringar i jämförelse med den som hamnar i utbildningsreserven eller ejblir antagen till grundutbildning. I avvaktan på resultatet av den aviseradeöversynen av pliktsystemet föreslår att dagersättningenhöjs med per dag från nuvarande till fyrtiofemkronor per dag. Vi avsätter för detta ändamål. I vårtbudgetförslag utökas ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar Anslag A 1Förbandsverksamhet och beredskap m.m. med för år 1999till 19 434 738 000 kronor.8 Anställd personalI programredovisningen under utgiftsområde 6 anges åtskilliga bristervad gäller krigsduglighet, brist på personal samt att alltför fåsamövningstillfällen gör att personalens kompetens sjunker. görsstora investeringar i utbildning av all personal. Eftersom våranpassningsförmåga i hög grad bygger på välutbildade förband bör integenomförd grundutbildning eller den anställda personalens kompetensförslösas genom inställda övningar. Regeringen bör därför ange vilkaåtgärder som kommer att vidtas för att ta till vara och vidmakthållanödvändig kompetens hos personalen, dels inför en ettårig höjning avkrigsdugligheten, dels när det gäller den långsiktiga anpassningen.9 InteroperabilitetFör att möjliggöra effektiva och snabba svenska fredsfrämjande insatserkrävs anpassning till internationell standard vad gäller metoder ochmateriel. Genom internationell samverkan inom utbildning, övningar ochmateriell utrustning, s k interoperabilitet, förbättras våra möjligheter tillsäkert deltagande för våra civila och militära styrkor.Genom att deltaga i fredsfrämjande och humanitära insatser ökar svenskutrikes- och säkerhetspolitiks trovärdighet genom att det väcker respekt fördet svenska totalförsvarets förmåga. Vi får insyn i och möjligheter attpåverka olika säkerhetspolitiska fora som svenska armé-, flyg- ochmarinstridskrafter erhåller viktiga internationella erfarenheter.Arbetet med att åtgärda de brister som redovisas om interoperabilitetenmåste intensifieras. Det framstår som ett klart svenskt intresse att förmågantill samverkan kan utvecklas såväl genom teknisk anpassning och sam-övningar som utbildningsmässigt.10 Försvarsmaktens förmågaRegeringen har utarbetat en inriktning av Försvarsmaktens förmågorunder följande rubriker:- Förmågor för att kunna försvara landet mot väpnat angrepp- Förmågor för att kunna hävda vår territoriella integritet- Förmågor för att kunna genomföra internationella insatser- Förmågor för att kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället ifred- Förmågor för att kunna genomföra anpassning till förändrade krav ochförutsättningarKristdemokraterna menar att det är viktigt att kunna stämma av Försvars-maktens förmåga i olika avseenden så att en tydlig bild av tillståndet ikrigsorganisationen kan ges.Följande kompletteringar föreslås:- Angriparen skall tidigt kunna bekämpas över hela det operativa djupetoavsett vilka delar av landet som utgör mål för angreppet- Verksamheten skall bedrivas kontinuerligt så att svenska intressen i vårtnärområde hävdas och så att kränkningar av den territoriella integritetenupptäcks och avvisas- Verksamheten skall bedrivas så att förutsättningar skapas för att höjakrigsdugligheten för krigsorganisationen efter beslutDärutöver skall en stabil grund byggas för en långsiktig anpassning avförsvaret till tänkbara förändrade säkerhetspolitiska lägen.11 MaterielförsörjningSvensk säkerhetspolitik bygger på en hög materiell försörjningsgrad ochriksdagen betonade i FB96 att säkerställandet av Försvarsmaktenslångsiktiga materielförsörjning och vidmakthållande av i drift varandesystem utgör en viktig del av försvarspolitiken. Den svenskaförsvarsindustrins unika förmåga att leverera kvalificeradehögteknologiska system har ett stort försvars- och säkerhetspolitisktvärde.Kristdemokraterna menar att det är väsentligt att reduceringen av materiel-anskaffningen inte ger långsiktiga negativa konsekvenser för den inhemskakompetensen. Vi måste upprätthålla en hög nivå på utvecklingsverksamhetenför att bibehålla nödvändig kompetens i ett tillväxtläge, och för att svenskförsvarsindustri skall betraktas som en attraktiv samarbetspartner i denomstruktureringsfas som den europeiska försvarsindustrin befinner sig i.Försvarsindustrin får även ökad betydelse för det civila samhället eftersomdess spetsteknologier ger spridningseffekter vid utveckling av civilaprodukter.För att de svenska försvarsindustriföretagens exportpotential ska kunnautnyttjas är det viktigt att statsmakterna och svenska myndigheter inom derestriktioner som lagen anger stöttar försvarsindustrins exportansträngningar.Behovet av ökat utlandssamarbete gör det nödvändigt att få till stånd enkonkret uppförandekod angående vapenexport som är acceptabel för allainblandade länder.12 FörsvarsområdenTotalförsvarets utökade uppgifter ställer nya krav på samverkan i detcivila fredstida samhället. Det komplexa och sårbara moderna samhälletdär kommunerna svarar för en betydande del av samhälletsberedskapsåtgärder kräver kunskap och planläggning genom kontinuerligsamverkan i fred. De fjorton fo-staberna och de tio fo-gruppenheterna ärviktiga länkar mellan Försvarsmakten och det fredstida samhället.Kristdemokraterna vill understryka att försvarsområdesledningarna måsteha god kompetens och kraft att leda och samordna den omfattandeverksamheten och utveckla en god förmåga att kunna stärka försvaret vid enanpassningssituation. En uppföljning av den nya försvarsområdesorganisa-tionen bör göras som belyser konsekvenserna för det militära försvaret,kommunerna, frivilligorganisationerna och det civila försvaret.13 Det civila försvaretDet civila försvaret hämtar sin grundbemanning från det fredstidasamhällets resurser och är en viktig del av totalförsvaret. Ansvarigasamhälleliga organ med tjänstemän och annan personal utnyttjas för attmöta hot mot landets nationella säkerhet och delta i försvarsarbetet attskydda och hjälpa civilbefolkningen.Situation och hotbild i omvärlden ändras snabbt. Internationella anfallskrigbyts ut och/eller kompletteras med sabotage och strider mellan grupper i detegna landet. Flexibiliteten i totalförsvarets organisation och beredskap måsteöka så att behövliga insatser kan sättas in så snabbt som möjligt.Totalförsvaret genomgår en fortlöpande omorganisation och ändradinriktning av sin verksamhet. anser att detta även måsteinkludera civilförsvaret och dess uppgifter. Satsningar måste göras på detcivila försvarsområdet för att motverka samhällets sårbarhet både i freds- ochkrigstid.I det nya försvarsbeslut, som behöver komma , förutsätterKristdemokraterna att civilförsvaret och dess integrerade roll och status inomtotalförsvaret får en central belysning.13.1 Funktionen Ordning och säkerhetRikspolisstyrelsen är funktionsansvarig myndighet. Målet för funktionenär att under höjd beredskap snabbt kunna ge skydd åt totalförsvarsviktigaanläggningar, kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhälletoch kunna lämna allmänheten skydd och hjälp.I Försvarsbeslut 96 angavs att beredskapspolisorganisationen underförsvarsbeslutsperioden skulle utökas med 7 000 personer till att omfatta15 000 personer, varav 5 000 som särskild del och 10 000 som allmän del.Beredskapspolisen skall vara en kvalificerad resurs som kan sättas in i etttidigt skede vid höjd beredskap. Det mål som angavs i FB96 kommer ej attnås med nuvarande utbildningstakt. menar därför attriksdagen måste få en redovisning för hur skyddet av samhällsviktigverksamhet skall organiseras under höjd beredskap.13.2 ElförsörjningRegeringen pekar på vissa allvarliga svagheter. Vitala funktioner inomtotalförsvaret kan inte garanteras en säker elförsörjning och skyddet avvital teleutrustning samt skydd mot informationskrigföring uppvisarbrister.Hög tillgänglighet och uthållighet vad gäller elförsörjningen är denviktigaste grunden för att vårt sårbara samhälle skall kunna fungera i kriseroch under höjd beredskap. föreslår därför att arbetet medatt säkerställa största möjliga uthållighet i elförsörjningen prioriteras underförsvarsbeslutsperioden.14 Frivilliga försvarsorganisationerKristdemokraterna har betonat de frivilligaförsvarsorganisationernas stora betydelse för försvaret, försvarsviljan ochtotalförsvarets förankring i samhället. Eftersom de frivilliga ärorganiserade i många föreningar runt om i landet utgör de en värdefullbas för olika anpassningsåtgärder som de är en lätt gripbarresurs att tillgå vid olyckor och andra akuta störningar i vårt sårbara,fredstida samhälle. har markeratbetydelsen av att säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernasverksamhet.För att underlätta utbildning och rekrytering för de frivilliga försvars-organisationerna är det viktigt att deras verksamhet knyts till totalförsvaretsånära som möjligt på lokal och regional nivå. Det dagliga stödet liksomsamhörigheten med den tradition och kontinuitet som de gamla landskaps-regementena innebär, behövs för att ta vara på det engagemang som finns ivårt land att få göra en frivillig insats inom totalförsvaret.14.1 HemvärnetEn viktig del av det frivilliga försvaret är hemvärnet, som genom sinförankring har en mycket god kännedom om lokala förhållanden.Hemvärnsförbanden finns över hela landet dygnet om, och utgören betydande del av territorialförsvaret, som med kort mobiliseringstidbl.a. skall ytövervaka och skydda mot sabotage. Eftersom hemvärnet ären levande organisation stärker den samhällets förmåga att motstå svårapåfrestningar.I Försvarsbeslut 96 erinrades om det mål för hemvärnets utveckling somuppställdes i Försvarsbeslut 92.