mot · GM02Kr274 · 1998-10-28 00:00:00 — Vill undvika en sådanskärpning bör i stället anslaget till regional biblioteksverksamhet höjas.Naturligtvis måste definitionen av vad som är glesbygd noga analyseras, t exhyser även en storstadsregion som glesbygd, bl a i form avskärgårdsöar.ArkivRiksarkivet är den centrala statliga myndigheten inomarkivområdet med huvuduppgift att främja en godarkivhantering och att bevara, vårda, tillhandahålla samttillgängliggöra arkivmaterial. efterfrågar ettnärmare samarbete med näringslivet i arkivfrågor. Det finnsnaturligtvis gemensamma intressen inom näringslivet för attöppna arkiv för allmänhet och forskning. I det förslag tillprioriteringar som regeringen lagt fram vill vidärför se ett tillägg att ett prioriterat mål skall vara att finnaformer för samverkan med näringslivet.Bild och form samtkonsthantverkKonstnärlig utsmyckning av allmänna platser är av oerhördvikt för att skapa trivsel i samhället. De konstbeställningarstat och kommuner gör har också stor betydelse i det att detskapar förutsättningar för konstnärer att leva på sin konst.Statens konstråd har uppgiften att "genom förvärv avkonstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokalerför statliga myndigheter verka för att konstnärliga värdeninförlivas med samhällsmiljön". förutsätter attden omorganisation som genomför gör bättre än tidigare sprider sina uppdrag och ger icke-etablerade konstnärer möjlighet att få uppdrag. Då det ärfråga om gemensam konst för allmänheten anser Miljöpartietatt beslutsprocessen i större omfattning måsteinvolvera medborgarna så att fastighetsägare, brukare ochallmänhet ges möjlighet att komma till tals.Ett ökat kvalitetstänkande kommer att leda till fördjupade diskussioner omskönhet och estetiska värden och det är förhoppning attkvaliteten ska höjas inte bara på skapandet av miljöer utan även påmöjligheten för invånare att vara delaktiga på ett tidigt stadium i allabyggnads- och anläggningsprocesser. Det är oerhört viktigt att de somplanerar den miljö andra ska bo och arbeta i har goda kunskaper ommänniskans psyke och livsutveckling. Social medvetenhet och insikt ommänniskors behov av en god livsmiljö, och möjlighet att påverka denna, ärfundamentala för att kunna ta till sig invånares önskemål om förändringar.Miljöpartiet menar att staten måste ta ett helhetsansvar vid upphandling föratt säkerställa estetiska och andra kvaliteter och föregå med gottexempel.Miljöpartiet noterar med glädje att de tjugotal större kollektivverkstäder ilandet med totalt ca 3 000 konstnärer och konsthanverkare som medlemmar,nu ges möjlighet att få statligt stöd. Dock är det inte rimligt att detta skallkunna hanteras inom nuvarande budgetramar. föreslår därför attbudgetramarna för anslag D 5 Bidrag till bild- och formområdet utökas med2 miljoner kronor.FolkbildningSveriges tradition av folkbildning och folkrörelser ärvärldsunik. anser att svensk folkbildning i ännuhögre grad internationellt bör sprida sin idéburnarörelse. har 2,8 miljoner svenskar förtroendeuppdrag iideella föreningar, främst inom idrott, rekreation ochvuxenutbildning. I genomsnitt lägger dessa ner imånaden på sina uppdrag, det är /år, vilket motsvarar 145 000 heltidstjänster. Dessasiffror är lika höga som , vilket motsäger denallmänna uppfattningen att det ideella engagemanget är påutdöende. anser att demokratiutvecklingsstödetär mycket viktigt och att det även fortsättningsvis måstefinnas öronmärkta pengar för ändamålet. Vi tycker därför attdet är olyckligt att beslutat om ett segregeratintegrationsverk och omfördelat demokratiutvecklingspengartill verket. Det rimliga hade varit att somfolkbildningsuppdraget tydliggjordes med att"stärka och utveckla demokratin", också försefolkbildningen med öronmärkta pengar för ändamålet.Samhällets stöd till folkbildning skall också enligt beslut våren1998 "bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet ochfrämja kulturupplevelser och eget skapande". Utifrån denna utgångspunktfinner det synnerligen märkligt att folkbildningsrådet aviserar enindragning av riktade stadsbidrag. Om ett sådant beslut blir verklighetmedför det att av landets 149 folkhögskolor blir ca 50 stycken av med sittspecialbidrag till musik. I värsta fall handlar det om upp emot avskolans statsbidrag. vill påminna om att folkhögskolornasmusiklinjer fungerar som mellannivå för kommunala musikskolor ochmusikhögskolor. I flera länder finns speciella musikskolor som fyller dettasyfte medan vi i har valt att ge möjligheten via folkhögskolor. På såsätt har musikelever tillgång till utbildning på fler ställen och med braregional spridning. Om folkbildningsrådets förslag går igenom ifrågasätterMiljöpartiet om de verkligen följer de av beslutade nya syftena förstatsbidrag. Den folkliga musik- och danskulturen är också eftersatt inomfolkhögskoleväsendet. Längre utbildningar med musik och dans fråninvandrarkulturer saknas helt.Studieförbundens engagemang och kompetens inom kulturområdet hartyvärr försvagats . Här har Amatörkulturens riksorganisationen betydelsefull uppgift att fylla. De kan hjälpa till att överbrygga klyftanmellan folkbildning och kultur. Amatörkulturen präglas av stor vitalitetoch utgör en bärande del av kulturlivet. Det är i spänningsfältet mellanamatörism och professionalism som mycket av dagens nyskapande växerfram. Därför är det också rimligt att Amatörkulturens riksorganisationerhåller ett utifrån verksamhetens omfattning rimligt stöd av samhället.Till folkbildningen kan också räknas kulturminnesvård och kultur-landskapsvård, vilka syftar till att bevara och levandegöra kulturhistoriskavärden. Endast identitet och förankring i den egna historien kan utgöra grundför förnyelse och utveckling. Tillgång till den egna historien är en med-borgerlig rättighet och landets länsmuseer utgör här en viktig samarbets-partner. Det är också värdefullt att ge folkbildningen utrymme och möjlighetatt låta människor förutsättningslöst orientera sig i livsåskådningsfrågor somkomplement till de rent politiska ideologierna så att människan kan växa ochförstå sin plats i livet som en helhet.Miljöpartiet är negativt till regeringens förslag om att ge olika intresse-organisationer samhällsstöd till samhällsutbildning och uppsökandeverksamhet. Intresseorganisationers egen medlemsutbildning bör ävenfortsättningsvis ske inom deras egen budgetram.ForskningNär det gäller forskning inom kulturområdet anserMiljöpartiet att det kan vara värt att fundera på om det inte ärdags att separera ut folkbildningsforskning till ett egetforskningsområde. Människan lär sig i en mängd olikasituationer. Merparten av lärandet är inte bundet till denstrikta organisation som utmärker skola och utbildning.Bildning sker också i studiecirklar, på folkhögskolekurser iarbetslivet och på fritiden.Forskning inom folkbildning är en förutsättning för att folkhögskolor ochstudieförbund skall kunna bedriva sina verksamheter med största möjligautbyte. Nätverket för folkbildningsforskning, , utför ett värdefulltarbete för att utveckla intresset för folkbildningsforskning. anseratt kunskap om lärandet och dess lärandeprocesser är viktig för bildninginom alla nivåer. Därför ska inte folkbildningen inlemmas för mycket inomdet vuxenpedagogiska fältet. Faktum är ju att folkbildning innehåller åtskilligungdomsverksamhet och engagerar också skolungdomar.KulturmiljöKultur är en viktig kunskapskälla och ökar gemenskap ochförståelse mellan människor. vill värna om detinhemska kulturarvet som vi strävar efter kulturellmångfald och vill att det svenska samhället ska vara öppetför impulser, idéer och kulturyttringar från hela världen.Regeringen lyfter fram satsningar på kulturmiljön som viktiga ipropositionstexten, men anser inte att detta motsvaras i defaktiska anslagen. I stället lyfts EU fram och de möjligheter som finns attdärifrån söka medel för bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden.Miljöpartiet ser flera faror med detta. Dels finns en risk att vi bygger fastossi ett bidragsberoende vi inte själva kan styra över, dels borde Sverigesmålsättning vara att medlemsavgiften till EU minskade för att ge störreprioriteringsutrymme åt de enskilda nationerna. Men det finns ocksåpraktiska problem då det för enskilda är svårt, eller upplevs som svårt, attsätta sig in i EU:s bidragssystem. Länsstyrelserna har en viktig uppgift attfylla i att ge stöd och hjälp i bidragsdjungeln.Miljöpartiet anser att resultatet av de anslag som givits till byggnadshyttorhar varit mycket positiva och vill därför ge ett fortsatt stöd. Byggnads-hyttorna hjälper både till att bevara vårt kulturarv, i form av gammalhantverkskunskap, och skapar meningsfulla och nyttiga arbetstillfällen.Sedan 1937 finns en rekommendation om att av byggnadskostnadernaskall avsättas till utsmyckning för offentliga byggnader. Stat och landstinghar någorlunda levt upp till detta , medan det har varitbetydligt sämre ute i kommunerna. föreslår att ocksåskall fatta ett principbeslut om att av den totala investerings-kostnaden avsätts till estetisk utsmyckning även vid infrastruktursatsningar,som byggande av vägar och broar, och vid all ny- och ombyggnation avoffentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stöds med någonform av statligt stöd.ArkeologiMiljöpartiet anser att det måste bli enklare för friståendearkeologer att få uppdrag. Det viktigaste i sammanhanget äratt kvalitetsnormer följs och till rimlig kostnad, enkonkurrenssituation kan dessutom stimulera utveckling avmetoder och tekniker. Regeringens förslag innebär att ävennär det finns fler än en utövande aktör är det upp tilllänsstyrelsen att överväga om det är lämpligt ochändamålsenligt att ta in förslag från fler och attanbudsförfarande får vägas mot förhållandet att det kan varatidskrävande och därmed kostnadsdrivande. Miljöpartietmenar att det i längden är lönande att alltid ta in anbud ochatt det därför måste vara praxis. Det är inte rimligt attRiksantikvarieämbetet både är tillsynsmyndighet överkulturmiljövården och själv som myndighet deltar i denarkeologiska undersökningsverksamheten. Vi föreslår därfören utredning om separation av uppgifterna.TurismTurismen är världens största och mest expansiva näring.Enligt var den svenska turistnäringensexportvärde 1995 och totalt omsätterturistnäringen drygt 100 miljarder. Turistnäringen ärsamtidigt väldigt arbetsintensiv och sysselsätter ca 134500 människor. utgör alltså endast av turismeni utländska besök, denna siffra har potential att ökaväsentligt. Men en ökande turism får inte innebära att natur-och kulturvärden exploateras ovarsamt. Miljöpartietsståndpunkt är att en ökad turism tvärtom inte bara germöjlighet till utan måste gå hand i hand med aktivtbevarande av natur- och kulturvärden. Därför anser vi ocksåatt turismfrågor hör hemma i kulturutskottet snarare än inäringsutskottet och vill vid nästa omorganisation flytta demdit.Museer och utställningarI anslagsfördelningen går inte att utläsa hur mycket som gårtill lokalhyror och hur mycket som går till den faktiskaverksamheten, vilket innebär att anslagsnivåerna ser ut attvara större än vad de i realiteten är. föreslårdärför att hyror fortsättningsvis skall redovisas separat. Somdet är nu är det omöjligt att utläsa hur mycket pengar som ärkvar till verksamheten och vi hyser oro över att mångamuseer är nödgade att finna sponsorer för att över huvudtaget klara av att producera några utställningar.VärldskulturmuseetMiljöpartiet ser med spänning fram emot hur det nyavärldskulturmuseet i ska gestalta sig. Det ärglädjande att den ekonomiska situationen för nu får en lösning och vihoppas att förslag att föra samman museet med Folkensmuseum - till en ny myndighet i skafalla väl ut. anser inte att tidigare beslut om attinlemma och i en nymyndighet är bra. Vi kommer att verka vidare för att finnabreda lösningar i frågan.Regionala museerLänsmuseerna föreslås förlora av sina fastastatsbidrag, och , pengar som i stället föreslåsanvändas till riktade, tidsbegränsade projekt. Miljöpartietmotsätter sig detta förslag. är statsbidraget särskiltviktigt för länsmuseerna, eftersom flera museer har akutaekonomiska problem som hotar den befintliga verksamheten.Länsmuseerna arbetar i ett nätverk av organisationer,institutioner och kommuner och måste anpassa sig till dessasönskemål, med begränsat utrymme för egen planering. Omlänsmuseerna får svårare att finansiera sina fasta kostnaderkan man inte motsvara förväntningarna i detta samarbete ochverksamheten med utställningar, skolverksamhet och andrautåtriktade aktiviteter kommer att drabbas.Anslag till icke-statliga kulturlokalerAnslaget till icke-statliga kulturlokaler är mycket viktigt föratt kunna bevara och restaurera värdefulla byggnader i ställetför att låta dem förfalla, skapa meningsfulla och nyttigaarbetstillfällen, men också för att möjliggöra att en gammalhantverkstradition kan fortleva. ser med stor oropå hur regeringen år minskat anslaget och begränsatvilka lokaler som kan komma ifråga. Vi vill att begreppetvidgas till att omfatta mer än vissa icke-statliga kulturlokalerså som musei-, teater- och konsertlokaler, till att gälla mergenerellt - en kvartersbiograf, ett lokalt kulturhus eller enhembygdsgård ska också kunna komma i fråga. Vi anserockså att det är fel instans som fattar beslut om bidraget,besluten borde flyttas från till Kulturdepartementet.För vill vi höja anslaget för H 5 Stöd tillicke-statliga kulturlokaler med överregeringens förslag. budgetförslag rymmerockså mer än regeringens som stöd tillallmänna samlingslokaler (se avsnittet om folkrörelser).Både dessa anslagsområden har utsatts för hårda besparingarde . föreslår regeringen att övervägaen sammanslagning av de två anslagsposterna.KvinnomuseumMiljöpartiet anser att genusaspekterna skall lyftas fram inomalla områden, inte minst på våra museer. Detta anser vi varasjälvklart, men inte tillräckligt, därför vill vi också attprojektering påbörjas av ett speciellt kvinnomuseum. Ettsådant museum vore världsunikt och skulle med säkerhetvinna internationell uppmärksamhet. Genusforskning frånvärldens universitet borde utgöra grund och museet lyftafram kvinnor genom historien och belysa kvinnans ställningsom t ex gudinna, moder, husslav, diva, hemmafru,yrkespersonlighet, riksdagsledamot samt göra det ur ettrenodlat feministiskt perspektiv. Hur har kvinnan påverkat -drivit - samhällsutvecklingen genom historien och fram tillidag? Hur påverkas kvinnans samhällsställning av olikareligioner? vill utöka anslaget i utgiftsområde 17anslag H 4 med och menar att 300 000kronor av detta utökade anslag skall gå till projekteringenkring ett kvinnomuseum.FilmmuseumTrots att nationalkommittén för ett filmmuseum inte ficknågra medel i förra årets budget har deras arbete för attbevara svensk filmhistoria fortsatt. Grunderna för ett svensktfimhistoriskt museum finns redan inom filmarkiv och dokumentationsavdelning.Samlingarna omfattar även kläder, rekvisita,biografinredningsdetaljer och annat som hör den svenskafilmhistorien till. Bildens betydelse för vårverklighetsuppfattning är mycket stor. anser attett filmmuseum skulle vara mycket intressant, inte minst föratt belysa den påverkan rörliga bilder har och har haft påsamhällsutvecklingen och analysera filmens betydelse ur ettgenusperspektiv. Hur kvinnan respektive mannen gestaltashar stor betydelse; frågan är bara hur stor betydelse.Miljöpartiet vill utöka anslaget i utgiftsområde 17 anslag H 4med och menar att av dettautökade anslag skall gå till projekteringen kring ettfilmmuseum.Film och medierÄgarkoncentrationerna ökar på viktiga delar avmediemarknaden. Detta är oroande då det minskarobjektiviteten och mångfalden i medieutbudet, och därmed ipraktiken hotar yttrandefriheten. anser att det ärangeläget att motkrafter sätts in mot ägarkoncentrationer ochett allt mer ensidigt utbud. Även en på ytan frodandemångfald, t ex den nya av lokal- ochregionalradiostationer, har i själva verket inneburit ettmisslyckande; mångfalden har blivit ensidig. Mediesektornär mycket kapitalkrävande, inte minst gäller dettaauktionsförfarandet av radiofrekvenser. Miljöpartietmotsätter sig denna typ av direkt koppling mellan möjlighettill medial verksamhet och stort eget kapital. tillbringaren svensk med någon medieform,varav ges till TV. Det är därför angelägetatt utöka konsumenternas möjlighet att påverkamedieutbudet. anser därför att begreppetkonsumentmakt i mediesammanhang bör utredas.TV- och radioDen tekniska utvecklingen av marksänd digital-TV kommeratt möjliggöra ett stort utbud av TV-kanaler med god tekniskkvalitet. När allmänntelevisionen och radion ger sinauppdragsredovisningar till är detviktigt att också själva programutbudets kvalitet ges storbetydelse. När det gäller den digitala utvecklingen så är detMiljöpartiets åsikt att även Utbildningsradion ska ta del avdigitaliseringen genom de nyckeltal som råder vid fördelningav pengar. UR har därför både pengar att hämta in från förraårets satsning och fördelningen av satsning bördärför räknas om. Försök med digitala TV-sändningar inledsnu och nästan halva landet kommer att få tillgång tillsändningarna från start. Honnörsord för oss är tillgänglighet och godkvalitet. Som ett led i strävan att knyta de nordiska ländernanärmare varandra borde norsk, dansk, och finsk TV ocksåingå i det svenska basutbudet, på samma sätt som våranordiska grannländer kan ta in svensk television i sinaapparater. utgår ifrån att de digitalamöjligheterna leder till att vi snabbt får den möjligheten.En television för alla innebär att det nu är hög tid att ge synskadademöjlighet att få text uppläst så att de kan följa med även vid utländskanyhetsinslag, vid filmer och dokumentation. I samband med övergång tilldigitala TV-sändningar borde detta vara prioriterat. Eftersom det finns andragrupper i samhället som kan ha problem att hinna läsa text, t ex alla med läs-och skrivsvårigheter, utvecklingsstörda m fl är det viktigt att välja uppläsningi stället för syntetiskt tal, då det krävs stor kunskap för att förstå detsistnämnda.I ännu ett val har vi fått känna av besvikelsen av ett lågt valdeltagande. Enbekräftelse på att intresset för politik, och med det vårt demokratiska system,ytterligare minskat. Nya vägar måste prövas för att återuppväcka detallmänna intresset för politik och demokrati. tror att utbildnings-radions förslag med direktsändning från regionala politiska debatter,riksdag, EU-parlament, FN och andra politiska forum kan vara ett sätt att ökaintresset för politik. En interaktiv kanal med telefonväkteri och koppling tillhemsida på Internet och med länkar till politiska tal etc. En kanal därmöjlighet ges att följa timslånga debatter, där politiker slipper sammanfattakomplicerade frågor eller få sitt budskap filtrerat kan vara ettsteg på vägen till ökat intresse och förtroende. Erfarenheterna från C-Span-kanalen i är i alla fall mycket goda. Idén är väl värd att prova även iSverige, varför vi hemställer att regeringen återkommer med förslag till hurdetta kan genomföras. anser att det nu vore bäst att ge URsändningstillstånd . Att hålla på med årlig förlängning sålänge utredning pågår är ingen god arbetsmiljö. Att likställa UR:ssändningstillstånd med SVT:s verkar därför rimligt.Riksförbundet fungerar delvis som motkraft till detavgiftsfinansierade och kommersiella TV-utbudet. har de ettsamarbetsprojekt av både nationell- och internationell karaktär. Vi kommeratt få se dem i riksdags-TV, från direkt och de kommer attsända nya veckojournal. De öppna kanalerna finns i , , , och . De är på väg tillflera andra städer och når ca 1 miljon hushåll. Arbetet finansieras viakommunala medel och mycket ideellt arbete. håller på attutveckla samarbete med ungdomar och invandrargrupper. I både Tysklandoch ges nationellt stöd till icke-kommersiell TV. anseratt kanalen står för en av de motkrafter som behövs i ett demokratisktsamhälle och avsätter för dess verksamhet för 1999.Konsumentmakt och våldMöjlighet att styra sitt TV-utbud är alltför dåligt. Ettproblem är att kabelbolagen styr utbudet genom att buntaihop olika kanaler till paket. anser att Sverigeskall arbeta internationellt för att få till stånd regler som gördet möjligt för konsumenterna att köpa enstaka kanaler.Det ökade utbudet av satellitsända kanaler har också inneburit problem iform av det våld som blir allt grövre och vanligare och alla reklaminslag somriktas mot barn. EU-reglerna säger att ett medlemsland inte får hindraåterutsändning av TV-sändningar från andra medlemsstater.Barns och ungdomars världsbild präglas av den bild medierna ger avomvärlden och det finns ett klart samband mellan medievåld och brottslighet.Att minska våldsutbudet i medierna är därför en av många nödvändigaåtgärder för att kunna bekämpa brottsligheten. Ett sätt att bättre förbereda sigpå vad som komma skall är att ange åldersgräns även på TV-filmer. IEngland har de en kl 21-regel som säger att inga våldsamma inslag ska visasföre . Våra svenska regler är inte precis alldeles glasklara om vadsom bör visas när.Statens Biografbyrå sköter kontrollen av film och videogram, menkontrollen av videogram är frivillig. För att minska våldsutbudet till barn ochungdomar menar att kontrollen skall vara obligatorisk ochutsträckas till att gälla samtliga videogram. En annan metod för att begränsamedievåldet kan vara de V-chips som kan användas för att spärra vissa TV-utsändningar. anser att frågan om ökad konsumentmakt skadrivas hårt även inom EU. Ett sätt att öka konsumenternas möjlighet att styraöver vilken film man väljer att se vore att stifta lag om varudeklaration övervilka våldsinslag som förekommer i filmen.ReklamEn av de riktigt kontroversiella delarna avkulturutredningens slutsatser är diskussionen kring"kommersialismens negativa verkningar inomkulturområdet". anser att reklamindustrin i visstavseende medför stora problem. Reklambaserade TV- ochradiokanaler tvingas nå en så stor publik sommöjligt, vilket ofta medför att programutbudet blir alltsnävare och bara rymmer det som kan tänkas intresseramånga, vilket i sin tur naturligtvis hotar det mångkulturellasamhället. vet vi också att reklamen cementerarföråldrade könsroller. Jämställdhetsarbetet riskerar att råkaut för ännu större backlash än vad de olikaKvinnomaktsutredningarna belyst på ett förtjänstfullt sätt.Reklamens påverkan måste uppmärksammas. Detär viktigt att bevara och Televisionicke-reklamfinansierade så att köpfrid kan erhållas inomvissa TV-utbud. Att reklam riktad till barn ävenfortsättningsvis ska vara förbjudet anser vi vara ensjälvklarhet. Barn har extra svårt att värja sig mot reklamensbudskap. måste ges tillräckligaresurser att följa upp radio- och TV-lagen.FilmFilmen är den konstform som, näst musiken, nårflest människor. För att göra det möjligt för fler att växa i sittkulturella skapande som oberoende filmare och för att göradet möjligt för svensk television att öka svenskkvalitetsproduktion föreslår att en friutvecklingsfond bildas. när det markbaserade TV-nätetkommer att kunna erbjuda ett större utbud än tidigare vill viockså öka de ekonomiska förutsättningarna för fria filmareatt söka bidrag och sälja program till vilken kanal de vill. Enökad svensk lokal TV-produktion ger kraftigasynnergieffekter inom hela branschområdet. Vi skulle ocksåöka den motkraft som behövs mot det alltmer förråadekommersiella våldet som vräks över oss när vi går på film.Genom att införa en 18-årsgräns för filmer skulletillgängligheten för de grövsta våldsskildringarna minska förungdomar i åldern . För att inte förlora dennakommersiellt viktiga ungdomspublik skulle dettaförhoppningsvis också kunna leda till att i alla fall svenskafilmproducenter väljer att göra filmerna mindre våldsamma,dvs så att inte filmen riskerar att falla för åldersgränsen.PressenMiljöpartiet vill utvärdera de nya reglerna för presstöd därutgivningen av fådagarstidningar begränsas till att kunnautges av politiska partier. Vi menar att fådagarstidningarockså måste kunna ges ut av ideella organisationer,folkrörelser, religiösa organisationer m fl.