mot · GL02Fi20 · 1998-04-29 00:00:00 — Funktionshindrade, personer med utländsk härkomst, kortutbildade och äldre är exempel på grupper som alltmer drabbas på en hårdare arbetsmarknad. Riktade sysselsättningsinsatser på detta område är en viktig del av jämlikhetspolitik som kräver utökade resurser. Insatser för de arbetshandikappade bör utökas i linje med våra tidigare förslag. Vi menar att den sänkning som genomfördes av utbildningsbidraget för dem som ej varit kvalificerade för a-kassan och den nivå som utvecklingsersättningen för ungdom fick inte är acceptabel. De som drabbats är huvudsakligen en grupp med svag förankring på arbetsmarknaden som socialbidragsberoende ungdomar och invandrare. Såväl fördelningspolitiskt som arbetsmarknadspolitiskt är det en prioriterad uppgift att återställa nivån till arbetslöshetsförsäkringens grundnivå. Vi menar att ett kompetensutvecklingsprogram i arbetslivet baserat på vinstdelning och statlig finansiering måste tillskapas liksom ett effektivt system för avskaffande av lönediskriminering på grund av kön. menar också att en lagstiftning för personaluthyrning är angelägen i enlighet med föreliggande utredningsförslag och föreslår även en lagstiftning på företagshälsovårdens område. Regeringen har på alla dessa områden visat en påfallande passivitet. Sammanfattningsvis justeras ramen för utgiftsområde 14 upp med i förhållande till regeringens förslag 1999 inklusive överföringen av medel från utgiftsområde 13. Med flera i jobb inom ramen för en rättvisare fördelad sysselsättningstillväxt minskar belastningen på anslaget successivt. 14.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd vill ha ett nytt sammanhållet studiestödssystem för alla utbildningsformer. Bidragsdelen, som kan sägas vara en obeskattad studielön, bör höjas och lånedelen inte vara större än att lånet kan betalas tillbaka före pensionsåldern. yrkar avslag på den föreslagna besparingen för särskilt vuxenstudiestöd vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (s.k. NT-svux). kunde timersättning utgå för studerande i svenskundervisning för invandrare (sfi). Vi anser fortfarande att det är angeläget att timersättning skall kunna utgå till invandrare som vill studera svenska, även om de har fått arbete, och anslår för detta ändamål för perioden 19992001. För utgiftsområde 15 Studiestöd anvisas totalt utöver regeringens förslag , 2000 och . 14.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning delar regeringens uppfattning att kvaliteten i skolan måste stärkas. Förutom det föreslagna tiopunktsprogrammet, över vilket vi har yttrat oss i samband med att regeringen presenterade utvecklingsplanen, anser vi att det behövs ett särskilt utvecklingsstöd till skolor i utsatta bostadsområden eller till skolor som av olika skäl behöver extra resurser för att komma tillrätta med segregationsproblem. För detta ändamål anvisar vi . Enligt och statistik och de antaganden som görs i rapporter om studieavbrott och sökfrekvens till högre studier på gymnasieskolans NV-program fanns det omkring 12 000 tänkbara sökanden till högskolestudier inom naturvetenskap och teknik /95. Därtill tillkom ca 1 500 basårsstuderande och ett mindre antal studerande på komvux. fanns ca 15 000 nybörjarplatser inom högskolan som krävde särskild behörighet av detta slag. Andelen av en årskurs som söker till det naturvetenskapliga programmet har inte förändrats i någon större utsträckning. Om benägenheten att söka högskolestudier inom det naturvetenskapliga och tekniska området är någorlunda densamma även i fortsättningen tvingas man att konstatera att rekryteringsbasen till högskolan är mycket bräcklig. /95 har regeringen tillfört högskolan ytterligare ca 5 000 nybörjarplatser inom det naturvetenskapliga och tekniska området. tänker regeringen utöka antalet nybörjarplatser med ytterligare 2 000. har regeringen dragit bort det riktade stödet till högskolans basår och avslutar nu NT-svuxantagningen. Dessutom föreslår regeringen att en besparing skall göras under innevarande budgetår på det särskilda vuxenstudiestödet till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Vi är bekymrade över den uppkomna situationen och menar att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att öka rekryteringsbasen till högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Vi tycker att regeringens förslag om ett nytt teknikprogram i gymnasieskolan är ett steg i rätt riktning, men vi menar att det också behövs en total översyn av NV-programmet för att göra det mer attraktivt för sökande från . Särskilt flickornas intressen och behov bör bättre tillgodoses. Vi har i en tidigare motion visat på behovet av en reformerad, sammanhållen ungdomsskola där större hänsyn tas till elevernas mognadsnivå och intresse, bl.a. för naturvetenskap och teknik. För att på kort sikt upprätthålla rekryteringen bör regeringen säkerställa att basåret kan fortsätta med ökad volym. Vi föreslår därför att det riktade bidraget till basåret på högskolan återinförs och anslår i vårt budgetalternativ för detta ändamål. Den snabba förändringstakten i samhället kräver en flexibel och förändringsbenägen skola. Inom viktiga områden behövs fördjupade kunskaper för att skolan skall kunna utvecklas maximalt och också som grund för utbildningspolitiska beslut. har i tidigare motioner visat på ett antal områden som borde beforskas. Vi beklagar de nedskärningar som drabbat skolforskningen och föreslår att återinförs för detta ändamål . bedömer att CSN även i fortsättning har behov av resurstillskott för att kunna klara en acceptabel servicenivå och anvisar utöver regeringens förslag för perioden 19992001. 14.16.1 IT-program för skolan Inom bara kommer troligen mer än en tredjedel av jobben att finnas inom områdena kunskapsutveckling och informationshantering. Kommunikationsförmåga och förmåga att söka, sovra och kanske framför allt förmåga att värdera och kritiskt bedöma informationsflödet med hjälp av modern teknik kommer att bli ett nytt krav på funktionsduglighet i samhället. Denna framtidsbild kräver en förändrad ungdomsskola. Tillgången till datorer och förmåga att behärska den snabbt föränderliga IT-tekniken kommer att bli en viktig jämlikhets- och jämställdhetsfråga. I ljuset av detta välkomnar regeringens förslag att ett IT-program för skolan skall läggas fram. Vi menar dock att det är viktigt att IT-satsningen knyts till läroplanens mål och att den även inriktas på metod och kompetens. Kärnfrågan är hur skolan och läraren förhåller sig till detta nya verktyg och medium. Det är därför betydelsefullt att det parallellt med utbyggnaden av datoranvändningen i skolan också sker en kraftig satsning på IT-användning i lärarutbildningen. Varje lärarstuderande bör under hela sin utbildningstid ha tillgång till en personlig dator för att få erfarenhet av hur studier, informationssökning och kunskapsproduktion bäst kan bedrivas med hjälp av modern kommunikationsteknik. Lärarstudenterna bör under sin egen utbildningstid få använda datorer på samma sätt som deras blivande elever i skolan kommer att få. föreslår därför att 200 miljoner av det föreslagna anslaget till IT-program för skolan tillförs lärarutbildningen. För utgiftsområde 16 anvisar totalt utöver regeringens ram , 2000 och 2001. 14.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Folkbildningen har fått minskade resurser med vidgade uppgifter. Mer resurser krävs för att t.ex. den reguljära utbildningen vid folkhögskolorna inte skall urholkas. I motion Om folkbildning och vuxenutbildning pekar vi på vikten av ytterligare satsning på folkbildningen. För perioden 19992001 anvisar vi ökade anslag. Anslaget för i måste säkras och barnkultur och barns kulturaktiviteter stärkas. Vi stödjer förslaget om ett kvinnohistoriskt centralmuseum samt att stödet till de fria grupperna och kulturminnesvården ökas. För att bokläsandet och litteraturen skall främjas föreslår vi som ett steg mot en allmän kulturmoms sänkt moms på allmänlitteratur, dvs. på böcker, till . föreslår att utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid utökas med totalt utöver regeringens förslag 1999, 2000 och 2001. 14.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regeringen tillför resurser motsvarande , och 2001 för genomförande av förslag i propositionen Bostadspolitik för en hållbar utveckling (1997/98:119). Inom ramen för regeringens IT-satsning stimuleras en ökad användning av geografiska informationssystem (GIS) inom den offentliga sektorn. Ramen räknas för detta ändamål upp med och med vardera för och 2001. Ett trettiotal kommuner beräknas få statsbidrag ur regeringens satsningar på lokala investeringsprogram. Programmet beräknas utökas med resurser motsvarande . Regeringens satsning för att skapa en hållbar bostadspolitik är otillräcklig och vi tillför därför utgiftsområdet ytterligare 1999 och 2000. är motsvarande belopp . Medlen skall gå till ett investeringsstöd till nyproduktion och ett stöd för ombyggnation i enlighet med förslagen i vår motion i anslutning till regeringens proposition Bostadspolitik för en hållbar utveckling. Vi avsätter också stimulansmedel för stöd till solvärmeanläggningar och handikappanpassning av den byggda miljön. Tillsammans för dessa ändamål avsätts . ämnar också omfördela medel från programmet för lokala investeringar till vårt förslag till investeringsstöd för ombyggnation. Vi anser att dessa medel får en bättre hantering via den myndighet som vanligtvis hanterar stöd till byggande, . Vårt förslag ger stöd till ny- och ombyggnation av ca 20 000 lägenheter. finner det anmärkningsvärt att regeringen inte ger ett ökat stöd till utsatta hushåll på bostadsmarknaden genom att höja bostadsbidragen. Regeringen fullföljer skattereformen genom att ta bort den s.k. värnskatten, men glömmer löftena om höjda bostadsbidrag. tillför anslaget för bostadsbidrag . Det höjda anslaget skall användas till stora barnfamiljer genom att införa ett nytt skalsteg för det fjärde och det femte barnet, för att höja den bidragsgrundande ytan 80, 100, till 90, 110, , för att ge studerande bostadsbidrag på samma villkor som ungdomsbostadsbidraget, liksom till att ge familjer där den ene studerar bostadsbidrag på samma grund som för ensamstående med barn. Ungdomsbostadsbidraget bör ses över för dem som inte studerar, men har låga inkomster. Den gruppen har väldigt svårt att efterfråga en bostad med hjälp av det nuvarande ungdomsbostadsbidraget, eftersom det är anpassat efter de studerandes ekonomiska villkor. 14.19 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling menar att en kraftsamling måste till för att bryta utvecklingen mot ökade regionala klyftor. Det finns mycket optimism och folklig handlingskraft att ta tillvara. I regeringens politik saknar vi konkreta förslag på en rad områden. Därför måste mer av ett helhetsgrepp tas som man systematiskt för ner beslutanderätten. vill utveckla den kommunala välfärden som en förutsättning för glesbygdsutveckling, stimulera småföretagsutvecklingen och öka riskkapitalmarknaden genom bl.a. riskkapitalfonder i utsatta regioner. Vi vill ge statens bolag och verk större regionalt ansvar, som vi vill se ett utvecklat landsbygds- och glesbygdsprogram för en godtagbar samhällsservice. Vi vill utnyttja regionernas råvaruförutsättningar för vidareförädling och företagsväxt. Vi vill dessutom utvidga distansutbildningen, skapa ett ROT-bidrag för utbyggnaden av fibernätet och ge mer stöd till resurscentrum för kvinnor. För att öka antalet högutbildade i inlandet vill vi reducera studielån vid flytt dit. Vi vill också se en återföring av vattenkraftsvinster till de producerande länen. Slutligen vill vi demokratisera arbetsmarknadspolitiken i hela inte i bara några frilän. Vi vill också demokratisera svensk regionalpolitik forma direktvalda länsparlament och demokratisera svensk glesbygdspolitik och ge mer makt åt byautvecklingsgrupper och lokalsamhällen. På utgiftsområde 19 ökar vi därmed anslaget med jämfört med regeringens förslag. och 2001 är motsvarande belopp respektive . 14.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen presenterar siffror för de kommande budgetåren vad gäller Allmän miljö- och naturvård och menar att området tillförs budgetmedel. vill påpeka att det är marginella förstärkningar och att regeringen minskat kraftigt på samma anslag. delar regeringens syn på de mycket övergripande och kortfattade principer för miljöarbetet som presenteras i vårpropositionen. Dock noterar vi att det inte finns skrivningar om t.ex. utökade ramar för kalkning. Detta trots att poängterat vikten av tillräckliga medel för detta ändamål. Inte heller finns förslag som vi tidigare presenterat om t.ex. miljörådgivare i kommunerna. Med tanke på att det är en åtgärd som både skapar bättre miljöverksamhet och arbetstillfällen borde våra förslag ha hörsammats. Dessutom verkar regeringen inte ha lyssnat på kritiken mot att budgetposter för ordinarie miljöverksamhet ersätts med de tillfälliga pengar som finns i diverse miljöfonder. Ett tydligt exempel som vi tidigare tagit upp är saneringen av mark efter miljöfarlig verksamhet. Det betyder att vår kritik mot utformningen av den ekologiska fonden kvarstår och att vi i vårt budgetalternativ kommer att fortsätta att hävda att verksamheter som miljösanering skall räknas som ordinarie verksamhet och inte finansieras genom temporära fonder. Vi vill också fortfarande skapa budgetramar som rymmer tillräckliga medel för kalkning, miljörådgivare i kommunerna och förslag som garanterar att skyddsvärd skog skyddas. preliminära ramar innebär en utökning med vardera 1999 och 2000 samt . 14.21 Utgiftsområde 21 Energi , och träffade en överenskommelse om energipolitiken. Inriktningen i denna överenskommelse innebär kretsloppsanpassning av energisektorn. En rad åtgärder skall genomföras icke förnyelsebara energislag såsom kärnkraft och fossila energislag skall fasas ut och ersättas av förnybara, långsiktigt uthålliga energislag biobränslen, vattenkraft, vindenergi, solenergi, värmepumpar etc. Energisparande och energieffektivisering skall premieras. Ny miljöanpassad energiteknik skall utvecklas. Omfattande stöd till energieffektivitetsåtgärder i genomförs. För att nå dit satsar staten bl.a. 9 miljarder under för energiutveckling och forskning. Första kärnkraftsreaktorn stänger och nästa reaktor avvecklas . Skatten på fossila bränslen skall successivt höjas. Överenskommelsen om energin är ett långsiktigt arbete och skall utvecklas, utvärderas och fullföljas under en rad år. Vi står följaktligen bakom propositionen i denna del och hoppas att flera riksdagspartier ansluter sig. 14.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer anser att ramen för detta område är för stor. Främst är det anslag A 2 Väghållning som skall minskas. Detta beroende på att vägnätet i stort sett är färdigutbyggt, och de kostnader som uppkommer om man slopar onödiga projekt och satsningar inom området ger en lägre summa än den för anslaget tilldelade. Vi anser att man istället bör satsa på en utveckling av järnvägen och de kollektiva kommunikationerna. Sammanlagt minskar vi ramen med , med och med . Grunden i vår strategi är både att minska transportbehovet och att transporter skall ske med förnybara, långsiktigt hållbara energislag. Det innebär att privatbilismen måste minska och att fossila bränslen successivt måste ersättas med olika former av biobränslen. Det innebär också att det kollektiva åkandet måste stå för en större del av resandet och att godstransporter måste ske effektivare. Utvecklingen av transporter har i flera hänseenden skett i en icke önskvärd riktning och denna utveckling måste vi se till att vända. En effekt av kommunikationspolitik är att vägtrafiken successivt minskar i omfattning per capita. Det leder till att flertalet av de infrastruktursatsningar i vägsektorn som ingår i anslaget blir samhällsekonomiskt olönsamma. Om vi lyckas med att minska vägtrafiken innebär det en överkapacitet i vägnätet. De flesta väginvesteringar skulle då i praktiken innebära samhällsekonomiska förluster, eftersom investeringsmedel hamnat i fel projekt och att vi för dragit på oss onödiga drifts- och underhållskostnader. Den svenska rederinäringen befinner sig i en krissituation. Detta beror på att allt fler länder runt om oss beslutat sig för att utnyttja EU:s nya riktlinjer för sjöfartsstöd. Dessa riktlinjer innebär att det är betydligt mer lönsamt att flagga ut än att fortsätta gå under svensk flagg. Om vi över huvud taget vill ha kvar något svenskflaggat fartyg måste något göras möjligt. Vi beklagar att regeringen i denna proposition inte lägger fram förslag till sådana lagändringar som anpassar vår sjöfartspolitik till övriga , och förväntar oss att detta sker i samband med budgetproposition. 14.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. föreslår att ramen räknas upp med totalt utöver regeringens förslag för och med totalt utöver regeringens förslag för vardera . Den utökade ramen föreslås bland annat användas till en uppräkning av anslaget till SLU, Svenskt och skogsvårdsåtgärder. De nedskärningar som skett inom jordbruksforskningen har fått allvarliga negativa konsekvenser. Anslaget till SLU bör därför åter räknas upp med , för vardera 2000 och 2001. Hotet mot den norrländska jordbruksforskningen vid bland annat Röbäcksdalen och , som nedskärningarna inom SLU inneburit, måste undanröjas. Det är positivt att regeringen under innevarande år lämnat ett engångsstöd, men för att verksamheten skall kunna utvecklas måste finansieringsfrågan lösas långsiktigt. föreslår därför att regeringen i budgetpropositionen redovisar en långsiktig finansiering av norrländsk lantbruksforskning. När det gäller skogsvårdsåtgärder föreslår regeringen att sammanlagt 99 miljoner skall tillföras utgiftsområdet för naturvårdsavtal, biotopskydd samt rådgivning och information till skogsbrukare. Detta är positivt och ligger i linje med de föreslag som redovisas i utvärderingen av den nya skogsvårdslagen. Andra förslag i utredningen avser behov av resurser för tillämpad forskning och sådana vetenskapliga utredningar som hänger samman med sektorsansvaret, åtgärder mot markförsurning och samordning av skogsvägsbyggande. föreslår därför att ytterligare för , utöver regeringens förslag, avsätts till dessa åtgärder. 14.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Inom utgiftsområdet föreslår vi ytterligare åtgärder som befrämjar ett gott företagsklimat, särskilt för de små företagen. Vi vill se mer av mentorskap, nätverksbyggande och forskarbyar. För att främja de små företagen vill vi särskilt se satsningar på småföretag, kooperativ, turism och teknisk forskning och utveckling. Här vill vi särskilt uppmärksamma småföretag i utsatta regioner, kvinnliga företagare och invandrares företag. Vi vill också öka uppmärksamheten på de växande företagen. Viktiga områden för svensk industri- och näringspolitik är den nationella och internationella rymdverksamheten. Rymdverksamheten ger svensk industri möjlighet att utveckla konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster. Det innebär också att svensk industri kan hålla sig i framkant av teknikutvecklingen. Deltagande i olika rymdprojekt kan vara en möjlig väg för försvarsindustrin att klara ny och civil inriktning av sin verksamhet. Vi återkommer till frågan i höstens näringslivsmotion. På konsumentområdet vill vi också se förstärkningar. I allt innebär det här en utökad ram för utgiftsområde 24 , 2000 och 2001 med . 14.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna För att stärka kommunernas ekonomi och möjligheter att trygga bra kvalitet i vård, skola och omsorger föreslår en riktad arbetsgivaravgiftssänkning till kommuner och landsting motsvarande 1999. får kommuner och landsting ökade skatteintäkter på genom förslag om en sänkning av pensionsavgiften med en procentenhet. Vi föreslår dock att de ökade skatteintäkterna för pensionsavgiftssänkningen skall neutraliseras genom en motsvarande minskning av de generella statsbidragen. förslag (se utgiftsområde 13) till omvandling av ca 13 00014 000 resursarbeten, ALU-placeringar m.m. inom den kommunala sektorn till anställningar med lönenivåer enligt avtal finansieras genom att pengar överförs från arbetslöshetsförsäkringen till statsbidragen, totalt . Förutsättningen för att dessa pengar skall komma kommunsektorn till godo är emellertid att enskilda kommuner och landsting omvandlar dessa åtgärder till avtalsenliga anställningar. Arbetena skall utföras till ordinarie löner vilket innebär att en mindre del av det ökade resursutrymme som skapas genom de sänkta arbetsgivaravgifterna utnyttjas för att finansiera de tillfälliga kommunjobben. Dessutom betalar kommunerna de sociala avgifterna. Totalt innebär detta att ger kommunsektorn permanent ökade resurser med genom sänkta arbetsgivaravgifter. På utgiftsområdet förändras dock inte anslaget gentemot regeringens förslag . 14.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Eftersom vi använder en mindre del av sparöverskottet i den offentliga sektorn till att amortera på den offentliga skulden jämfört med regeringens förslag till ramar har vi räknat med i ökad räntekostnad , och . Utgiftsramar för budgetåren 19992001 Miljoner kronor, löpande priser Statens utgifter fördelade på utgiftsområden Förändring till regeringens förslag Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Den offentliga sektorns finansiella sparande Fotnot: Med förslag och givet regeringens kalkyler skulle följande amortering kunna göras på statsskulden: 0 miljarder , 20,3 miljarder och 2001. Alternativt kan staten öka sina tillgångar med motsvarande belopp. 15.1 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet uppfattning är att resursarbeten successivt skall avvecklas och ersättas med kollektivavtalsenliga arbetstillfällen och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi anser därmed inte att det skall beviljas nya resursarbeten . Vad som ovan anförts om resursarbeten bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att förordningen om generationsväxling ej bör ändras så att det blir möjligt att visstidsanställa eller provanställa anvisade personer i detta fall. Vad som ovan anförts om förordningen om generationsväxling bör som sin mening ge regeringen till känna. 15.2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Andelen av en årskurs som söker till det naturvetenskapliga programmet har , trots satsningar på NOT-projekt etc., inte förändrats i någon större utsträckning. Om studieavbrottsfrekvensen och benägenheten att söka högskolestudier inom det naturvetenskapliga och tekniska området är någorlunda desamma även i fortsättningen tvingas man konstatera att rekryteringsbasen till högskolan är mycket bräcklig. Det som i någon mån har räddat rekryteringssituationen är basåret och satsningen på NT-svux. Vi yrkar avslag på den förslagna besparingen på då det gäller det särskilda vuxenstudiestödet vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Om det har visat sig vara svårt att rekrytera studerande borde ansträngningar istället göras för att nå ut bättre med information till presumtiva sökande. 15.2.2 Timersättning för sfi kunde timersättning utgå för studerande i svenskundervisning för invandrare, (sfi). motsatte sig riksdagsbeslutet som tog bort denna möjlighet. Vi anser fortfarande att det är angeläget att timersättning skall kunna utgå till invandrare som vill studera svenska även om de har fått arbete, och anslår för detta ändamål och . har inget att invända mot förslaget att ersättning till vissa föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning skall vara skattepliktig inkomst m.m. och att kommunalskattelagen och andra lagar ändras som en konsekvens därmed.