ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T525 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T525av och ()EuropakorridorenProjektet är en sammanslutning av kommuner,landsting, länsstyrelser och handelskamrar som har arbetat för att gebättre förutsättningar för den miljövänliga järnvägstrafiken genom en nyjärnväg för höghastighetståg Stockholm-Köpenhamn-Hamburg/Berlin.Anledningen är att att kommer att ha nått sittkapacitetstak. Tanken med den nya järnvägen från tillÖresund är att den skall utgöra en del i ett framtida järnvägssystem frånMellansverige, anslutet till hela det moderna järnvägsnät som byggs iEuropa.Det kommer att finnas en konflikt mellan den litesnabbare persontrafiken och den långsamma godstrafiken. För ett antal årsedan sa logistikchefen på ett av största ståltillverkande företag: -"Inga fler X 2000 på ." som är stora gods-kunder, näringslivets branschorganisationer och SJ har i sina remissyttrandenöver förslag till stomnätsplan 1998-2007 pekat på flaskhalsar påSödra stambanan och angränsande banor och de negativa effekter detmedför. Olika tågtyper konkurrerar om attraktiva tåglägen i tidtabellen påSveriges mest belastade stambana, dessutom den enda i nord/sydlig riktning.Godstrafiken från exportindustrin är redan hårt trängd och det får inte blivärre. För transportslagen kommer det att innebära inskränkningar som är tillhinder för såväl den nationella och regionala utvecklingen som för miljönoch för resurshushållningen.Europabanan är tänkt att trafikeras med intercitytåg och regionaltåg för atteffektivt sammanbinda mellanliggande orter och delregioner. När de olikabandelarna är utbyggda innebär det restider med höghastighetståg mellanStockholm och på . är det mestmiljövänliga transportslaget och samhället kan genom en utbyggnad avdenna erbjuda ett alternativ till annan trafik.Med anledning av att problemen mellan olika tågtyper kommer att öka dekommande åren har EU tagit initiativ till införandet av så kallade freeways -fraktkorridorer för effektivare godstransport - vilket ökar kraven på obrutnaförbindelser på befintliga banor. skall ansluta sig tillden sydgående fraktkorridoren från . Genom Öresundsbronberäknas också järnvägstrafiken att öka och det kommer att leda tillytterligare problem på Södra stambanan.Det borde därför vara naturligt att inleda planeringen för ökad järnvägs-kapacitet mellan och den europeiska kontinenten. borde fåett uppdrag att tillsammans med Europakorridoren studera effekterna av ochförutsättningarna för Europabanan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Europabanan.Stockholm den 22 oktober 1998Annika ()()
mot · GM02T526 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T526av och ()X2000-förbindelse Halmstad-Varberg-Borås-StockholmSnabbtågen har blivit ett uppskattat transportsätt för väldigtmånga. Det har till och med blivit en näringspolitisk fördelför de regioner som fått tillgång till detta transportsätt.Ett område i sydvästra har dock inte kommit i åtnjutande av dettamoderna kommunikationsmedel. Det är området och Sjuhärads-bygden som inte har någon direktförbindelse till huvudstaden. Det finnsmöjlighet efter en smärre upprustning att trafikera sträckan med snabbtåg. Över 400 000 personer bor i dettavästra upptagningsområde och det är många fler än i många andra områdensom har denna snabbtågsförbindelse.Länstrafikbolag, länsstyrelser och kommuner har visat att det finns storlönsamhet med en snabbtågssatsning på sträckan och har vid flera tillfällenframfört det angelägna i att få denna trafik till stånd. Samma synpunkter harframförts av näringslivet som har ett stort behov av snabba och bekvämaförbindelser med huvudstaden.Bandelen mellan och är av flera skäl i behov av enupprustning. Det är mycket gods som skall ut till somkommer från som transporteras på vägarna. Både avtransporttekniska skäl och miljöskäl skulle bandelen bli mycket värdefullefter en upprustning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning av järnvägen sträckan . att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snabbtågstrafik mellan Halmstad-Varberg-Borås-Stockholm.Stockholm den 22 oktober 1998Alf ()()
mot · GM02T528 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T528av (c)Tunneln genom HallandsåsenSedan mer än ett år tillbaka har oron och frågetecknen varitmånga i utifrån arbetet med att görajärnvägstunnlarna genom klara.Insynen i detta gigantiska projekt har från början varit liten från invånarnassida. Det var först när påtagliga och synbara effekter uppstod som befolk-ningen protesterade och krävde information och insyn.Det har som gått varit många diskussioner, många semi-narier med experter från alla tänkbara håll och områden, många undersök-ningar och provtagningar.Önskemålet är att dessa undersökningar hade föregått projektets start ochatt resultaten hade förelegat när det ekonomiska beslutet togs.Nu har kommunen fått yttra sig över remiss inför slutligt beslutom projekt kommun säger att det saknas underlag för att bedöma omfortsatt tunnelutbyggnad kan ske på ett miljösäkert sätt.Det saknas fortfarande tillfredsställande redovisning av grundvattensänk-ningens djup, utbredning, tidsutdräkt och omfattning under både byggtidenoch det framtida driftsskedet. Redovisade simuleringar av berggrundvattnetbör kompletteras med redovisning av påverkan på de ytligare grundvatten-magasinen och ytvattnen samt bedömning av effekterna på känsliga biotopersom kan påverkas. Från naturvårdssynpunkt skyddsvärda objekt inomtänkbart påverkansområde måste fastläggas.I ett framtida driftsskede måste vattenläckaget kunna begränsas till en nivåsom är betydligt lägre än den som anges i nu gällande vattendom.Fastigheter vars brunnar kan komma att beröras av grundvattensänkningska innan sänkningen inträffar erhålla fullgod vattenförsörjninggenom försorg.Påverkan på dricksvatten och grundvattenkvaliteten såväl under byggtidensom efter är en otroligt viktig fråga för befolkningen.Järnvägsutbyggandet har pågått , vilket belastat kommunenpå olika sätt. Det har lämnat stora sår i naturen. Avtalet angående vägarmåste fullföljas, de står halvfärdiga, som material för dessaligger i stora högar.Det är avgörande att kommunens önskan om att det ska finnas ett underlagså att tunnelutbyggnaden kan ske på ett miljösäkert sätt tillgodoses.Utbyggnaden av hela till dubbelspår bör komma tillstånd.Det är inte acceptabelt att lägga befintliga tunneldelar i malpåse.Många delar av samhällsplaneringen i hela är beroendeav ett beslut i tunnelfrågan. Det måste bli ett beslut nära i tiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det tas fram ett miljösäkert beslutsunderlag för projektHallandsåsen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslut i tunnelfrågan.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnel (c)
mot · GM02T530 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T530av m.fl. (s)Elektrifiering av Blekinge kustbanaKustpilen har visat att det framgångsrikt går att kombineralokala, regionala och interregionala resor. Ökad turtäthet ochförbättrad service har inneburit att resandet på BlekingeKustbana sedan starten utvecklats från ca 200.000 tillca 900.000 resor/år. Länstrafik har avtalat med SJom direktgående trafik med Kustpilen på sträckanKarlskrona-Malmö-Köpenhamn.I pågår en diskussion om att skapa ett gemensamt tågtrafik-system baserat på enhetliga fordon, vilket väsentligt skulle kunna ökatågtrafikens trafikutbud, attraktion och effektivitet i regionen. I Skåneplaneras nu för hur skall gå då bron öppnas. Beslut är redanfattat om att Öresundståg skall gå till och . Hässleholmoch vill omfattas av det nya systemet, och på samma sätt försdiskussioner i , och . SJ, ochSkånetrafiken argumenterar för ett sammanhållet regionaltågsystem för helaSydsverige vilket skulle vara baserat på . Med Kust-bana elektrifierad vore det möjligt för även att ingå i det sam-ordnade tågtrafiksystemet vilket ytterligare skulle stärka och effektiviserahela systemet.Utan en elektrifierad Kustbana kommer dieseltåg attta i anspråk värdefullt kapacitetsutrymme på och anslutandejärnvägsnät. I detta perspektiv blir en elektrifiering av Kustbana avnationellt intresse för att skapa kapacitetsutrymme på järnvägsnätet i Skåne-Köpenhamns-området. Även ur miljösynpunkt är det olyckligt om Blekingesdieseltåg i stor omfattning ska trafikera de elektrifierade bandelarna mellanKristianstad och har beräknat att den samhällsekonomiska vinsten av en elektri-fiering skulle uppgå till för varje investerad krona. Kostnaden fören elektrifiering av Kustbana har av preliminärtberäknats uppgå till . I , med en preliminär länsram av 499mkr, har det således inte varit möjligt att inrymma elektrifieringen mer än mycket begränsad del i länets länstransportplan.Skälen är således flera som nödvändiggör en elektrifiering av BlekingeKustbana så att den kan utnyttjas fullt ut efter det attÖresundsbron färdigställts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en elektrifiering av Blekinge kustbana.Stockholm den 22 oktober 1998Karin ()()()()
mot · GM02T531 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T531av ()InlandsbananI riksdagsbeslutet tilldelades 50 milj krtill underhåll av själva banan, trots att kostnaderna uppgicktill 63 milj kr.Summan var beräknad på den del av banan som Banverkettidigare underhöll för godstrafik. Denna del har emellertid ökats mednärmare på grund av att godstrafiken återupptagits på bandelarnaSveg-Brunflo, Hoting-Ulriksfors och . Den nämndautökningen innebär att underhållskostnaderna beräknas till 63 milj krför 1999.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit en utökning med 7 miljkr till med hänvisning till dels ökad godstrafik, dels ersättningför minskade banavgifter som fattat beslut om. är dockhelt otillräckligt för att täcka merkostnader för det underhåll som den ökadegodstrafiken kräver och minskade inkomster på grund av lägre banavgifter.Ett extra tillskott på ytterligare , utöver vad regeringen föreslagit,är helt nödvändigt för fortsatta existens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 6 Nationellt investeringsprogram förinfrastrukturutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar utöver vad regeringen föreslagittill Inlandsbanan.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()
mot · GM02T533 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T533av m.fl. (c)EuropabananProjekt är en frivillig sammanslutning avkommuner, landsting, länsstyrelser och handelskammarefrån till som arbetatför att belysa förutsättningarna för en snabbjärnväg -Europabanan - utmed den företagstäta del som finns utmedE4.Europabanan blir ett komplement till på dess mestbelastade banavsnitt. I strålar och Bergslagens tunga ochexportinriktade godstrafik samman med /frekventatrafikrelationer söderut mot kontinenten. I delas trafiken upp motHelsingborg, och . Den mellanliggande bansträckanMjölby-Hässleholm kommer att utgöra ett mycket hårt belastat avsnitt medtunga godståg blandade med allt mer X2000-trafik. Europabanan är tänktsom ett kompletterande tredje spår placerat i marknadens tyngdpunkt, d v still E4, där allt fler företag etablerar sig utan tillgång på järnvägstrafik.Antalet långtradare på ökar - i genomsnitt passerarbortåt 2 000 genom . Det är uppenbart att järnvägenmed nuvarande standard och trafikupplägg inte förmår attrahera det merhögvärdiga och lönsamma godssegment som genereras i mestkoncentrerade och produktionsstarka region - utmed . En mer miljö-anpassad och trafiksäker transportmöjlighet är nödvändig om vi skall klaramiljömål och nollvision och värna om landsbygdens folk.För näringslivet i regionen är en utvecklad infrastruktur en nyckelfaktor ien ny svensk konkurrenspolitik av väsentlig betydelse. Näringslivet utmedE4:an är präglat av den tillverkningsdominerande industrin som har sin allrastörsta marknad utomlands. I dessa länder betraktas dessutom somen perifer lokalisering. Vi har därför starka skäl för att se över hur vi kansäkra vår konkurrenskraft där infrastrukturen utgör en av de viktigastefaktorerna. För som helhet och för regionen är Europabanan ettstrategiskt utvecklingsprojekt som kommer att vara avgörande för förmåganatt i det nya internationaliserade vara med och konkurrera omarbetstillfällen och arbetskraft. En modern och kundorienterad järnvägstrafiki denna del är en nationell möjlighet att förbättra landets konkurrenskraft,den ekonomiska tillväxten och därigenom också klara en bibehållen välfärd.De kommuner som samarbetar om Europabanan har genom utredningaroch analyser sökt belysa Europabanans effekter. Staten bör i samverkan medintressenterna genomföra en förutsättningslös utredning som därefter fårligga till grund för vidare ställningstagande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning för att tillsammans medkommunerna förutsättningslöst studera effekterna och betydelsen av ettgenomförande av Europabanan för nationalekonomin, regionutvecklingen,miljön och trafiksäkerheten.Stockholm den 27 oktober 1998Eskil ()()(c)
mot · GM02T534 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T534av m.fl. (v)Blekinge kustbanaI slutet diskuterades huruvida man skulle lägganer järnvägen eller satsa på den. Klokt nog valdes det senare.Sedan starten med den upprustade kustbanan 1992 harantalet resande mer än fyrdubblats och är uppe i ca900 000 resor . Det finns utrymme för en ytterligarebetydlig ökning av antalet resor och transporter omsatsningarna fortsätter.Idag trafikeras linjen - av dieseldrivna tågset.Övriga linjer till /drivs med ellok. I samband med attÖresundsbron nu färdigställs ställs ytterligare krav på infrastrukturen och därär kustbanan en av de viktigaste komponenterna. Av både miljöskäl ochsäkerhetsskäl måste andelen järnvägstransporter öka. Det är också så att detav kapacitetsskäl måste ske en samordning både vad gäller linjer och tågset.Blekinge länstrafik har ett avtal med SJ om ett antal dagliga förbindelsermellan och som sträcker sig . Om dessaskall ske med dieseldrivna tågset kommer det att ta i anspråk så mycketkapacitet att övrig trafik kommer att påverkas på ett negativt sätt och bli enhämsko för utvecklingen.Ett annat skäl för att elektrifieringen skall komma till stånd är denutveckling som sker i . Trafiken på hamnarna i harpå ökat kraftigt. Denna utveckling går vidare i takt med att ,och blir allt viktigare marknader för de nordiskaländerna. Med en elektrifierad kustbana kan godstrafiken norrifrån påstambanan gå via till de blekingska hamnarna för vidarebefordran av godset över . Både miljöskäl och trafiksäkerhetsskältalar för denna lösning.Kostnaden för en elektrifiering av kustbanan har beräknats till 450miljoner kronor och en finansiering måste ske utanför länsramen. Banverkethar gjort beräkningar på lönsamheten av en elektrifiering och den visar attvarje investerad krona ger tillbaka . Detta gör projektet till ett av demest lönsamma i landet.Elektrifiering av Blekinge kustbana är en lönsam investering för miljö,utveckling, trafiksäkerhet och ekonomi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektrifiering av Blekinge kustbana som en lönsam investering.Stockholm den 28 oktober 1998Willy Söderdahl (v)()()()
mot · GM02T536 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T536av (c)Kommunikationer i södra kommunikationer betyder mycket för framtiden. Attdessutom se till att kommunikationerna tar hänsyn tillmiljökonsekvenserna är av stor vikt.I finns ett bra koncept på järnvägstrafik med Kustbanansom har utvecklats mycket positivt . Antalet resenärer har ökatkraftigt och trots en stark utökning av både tågsätt och turer så är trängselnstor, särskilt på vissa sträckor.När nu blir klar för trafik är det värdefullt att det kan blismidighet i systemet och att passagerarna kan åka hela vägen t. ex. frånKarlskrona till utan byte av tåg.För att detta ska vara möjligt och dessutom förbättra miljön avsevärt är detav största vikt att Kustbanan elektrifieras mellan ochKristianstad.Järnvägsförbindelserna i bör ses i ett helhetsperspektiv.Det är inte rimligt att tro att kan svälja all godstrafik förvidarebefordran till kontinenten. Det är också mycket trångt både på vägarnaoch på järnvägsspåren i nordvästra ser det ytterst viktigt att få en järnvägslinje från motYstad för vidaretransport mot östra delarna av med vilka vi har ettstarkt ökande handelsutbyte.Detta skulle ge en jämnare fördelning av transporter i hela södra en bättre miljö.Utifrån detta skulle jag vilja att det görs en helhetsbedömning av järnvägs-kommunikationerna både ur person- och godstransportsynpunkt med miljö-konsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en helhetslösning förjärnvägskommunikationerna tas fram enligt i vad motionen anförts.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnel (c)
mot · GM02T537 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T537av m.fl. (s)MälardalstrafikenUnder har staten investerat cirka 6 miljarderkronor i Mälar- och Svealandsbanorna. Omfattandeinvesteringar har också genomförts i kringliggandejärnvägssystem. invigdes de nya Mälardalsbanorna.Järnvägssystemet i , , ,och trafikeras förutom av SJ,MÄLAB också av trafikhuvudmännen i de berörda länen.Alla har varierande taxesystem. Ett månadskort hos SLkostar , medan månadskort för tågresa () kostar . På VL:s månadskort gårdet att tågpendla (7 mil) till en kostnad av700 kr. Trafikhuvudmannen i vill ha förett månadskort mellan och , medan Tåg iMälardalen, , vill ha för samma resa.Spännvidden i avgiftssystemen är mycket stor.Järnvägsinvesteringarna i berörda län har genomförts för att bl.a. under-lätta arbetspendling, utöka möjligheterna till högskoleutbildning, men ocksåför att skapa möjligheter för en rikare fritid i området. Avgiftssystemetsutformning liksom trafikuppläggens utformning, tågens tidhållning samtrestider i förhållande till de bedömningar av restider som gjordes i sambandmed investeringsbesluten bör studeras av en särskild utredningsman. Utreda-ren bör också föreslå åtgärder så att samhällsnyttan av gjorda investeringarsnabbt kan höjas ytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en särskild utredningsman studerar taxor och tra- fikering iMälardalens järnvägstrafik.Stockholm den 28 oktober 1998Göran ()()()()()
mot · GM02T538 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T538av m.fl. (s)Spårkapaciteten i StockholmMälardalen är största och mest expansiva regionoch här sker intressanta satsningar för att skapa en robust ochekologiskt uthållig region.Landsting och kommuner genomför tillsammans med SJ och Banverketstora investeringar i nya spår och stationer runt . Länstrafikbolagenhar tillsammans med SJ bildat Trafik i (TiM) vars uppgift äratt skapa en effektiv pendling mellan städerna utmed banorna och huvud-staden. Pendlingen skall ansluta till SJ:s fjärrtågstrafik vid knutpunkterna ocherbjuda invånarna i direkta förbindelser till ochArlanda flygplats.Det innebär att restiderna med tåget minskar, antalet avgångar ökar ochresenärerna erbjuds ett bekvämt resande i nya och moderna snabbtåg. IMälardalen knyts på detta sätt tre miljoner människor samman i en gemen-sam bostads- och arbetsmarknad. Steg för steg tar en ny region form. Det bliren robust region, som kommer att stå stark i konjunkturväxlingarna ochkunna ge sina invånare ökade valmöjligheter när det gäller arbete, boende,studier och fritidsaktiviteter. kommer genom denna storasatsning på kollektivtrafik att bli en viktig del i byggandet av det ekologiskthållbara samhället.Den startade snabbtågstrafiken söder om har blivit en succé ochmånga har fått upp ögonen för dynamiken i det nya resmönstret, Västrastambanan, som skall integreras med anknytande busstrafik.Det är naturligtvis oerhört viktigt att berörda kommuners och landstingsframsynta investeringar i detta moderna trafiksystem nu inte äventyras. IStockholm sammanstrålar den långväga järnvägstrafiken med en expansivlokaltågstrafik. Här finns flaskhalsarna som måste bort. Annars väntar storatrafikstörningar i såväl fjärr- som lokaltrafiken.Statsmakterna har därför ett särskilt ansvar för att öka spårkapaciteten iStockholm. Det handlar främst om en utbyggnad med fyra spår fram tillSödra station och en ny samt ett tredje spår förbi Riddarholmen.Dessa investeringar måste genomföras utan dröjsmål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändiga järnvägsinvesteringar för att bygga bort flaskhalsarnai Stockholm.Stockholm den 28 oktober 1998Reynoldh Furustrand (s)Elisebeht ()()()()()()
mot · GM02T539 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T539av m.fl. (s)och tunnel genom HallandsåsenDen utbyggnad som pågår av till dubbelspår går mycketlångsamt fram. Banan har under varit en byggarbetsplats ochdet ställer alltid till med störningar i den verksamhet som skall fortgå.Tåg får ersättas med buss på vissa sträckor ochförseningar på grund av byggnadsarbeten är vanliga. Ingen kedja ärstarkare än sin svagaste länk och det ordspråket gäller i hög grad dennajärnvägssträckning.Det är mycket angeläget att banan byggs ut till dubbelspår men det får inteta för då söker sig transporterna av personer och gods andravägar som inte är så lämpliga av miljöskäl och för tillväxten längs väskusten.Av många skäl är en snabb tågtrafik mellan och av storvikt och den ökande handeln kräver fler och snabbare transporter. Västkustenär hårt drabbad av försurning som till mycket stor del kommer från denökande biltrafiken och lastbilstransporterna. Det är därför nödvändigt attjärnvägsutbyggnaden färdigställs i snabb takt så att tågtrafiken blir ettattrak-tivt alternativ till andra miljömässigt sämre transportsätt.Den regionala tillväxten är också beroende av snabba och effektivatransporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och det gäller förregionen att minimera de nackdelar vi har genom långa avstånd till kon-tinenten.En av de svagaste länkarna i kedjan är naturligtvis problemen att kommaigenom med en tunnel. Hela detta bygge skall betraktas som ettmiljöprojekt. Det är för miljöns skull väldigt viktigt att transporterna avframför allt gods kan ske på järnväg genom åsen och inte på lastbil över den.Det är avgörande för projektet om det kan ske utan att miljön påHallandsåsen tar någon skada. Vi är övertygade om att det går att byggatunneln utan att miljön på varaktigt påverkas. Att det blir endel störningar kan vara oundvikligt men dessa får inte varaav sådan art att det blir framtida men.Färdigställandet av dubbelspårsutbyggnad, inklusivetunnelbygget genom bör påskyndas så att trafiken kan gåostörd inom en rimlig tid. Den rimliga tiden hör samman med bron överÖresund. Broförbindelsen skulle utnyttjas mycket bättre med en färdigbyggdvästkustbana och förverkligandet av goda förbindelser mellan ochKöpenhamn skulle vara ett faktum.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snabbare utbyggnad av till dubbelspår än vadbanverket planerar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om färdigställandet av tunnelbygget genom på ettmiljömässigt säkert sätt.Stockholm den 28 oktober 1998Alf ()()()