mot · GL02T29 · 1998-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling Upprustning av RV45 GöteborgVärmland Neddragning av ambitionen gällande vägupprustning i är högst påtaglig . En jämförelse med trafiksatsningar i såväl som norrut talar ett entydigt språk. En summering av riksvägnätets alla delar av landet visar på att de västsvenska behoven kommer på undantag. Det får inte enligt vår mening bli så att västsvenska trafiksystem försvinner när nationella planer skall genomföras. Ett flertal studier och analyser som tagits fram av olika västsvenska kommuner, landsting, länsstyrelser och näringslivsorganisationer har starkt betonat vikten av att resurser satsas på en utbyggnad av från och norrut genom , , och vidare mot . Vid olika anslagstillfällen har emellertid regering och riksdag låtit tillgängliga resurser disponeras på annat håll. I presenterade Nationell plan för vägtransportsystemet anges t.ex. byggstart för sträckan LärjeÄlvängen i till först . Detta är en oerhört kraftigt belastad trafikled, en relativt kort sträcka, , men än en gång satsas stora statliga resurser på andra delar av landet än trafiktäta västsvenska leder. Detta sker som det från regeringens sida anvisas betydande summor för utbyggnad av denna riksled (RV45) i de mest nordliga delarna. Dvs norr om där trafikflödet inte tillnärmelsevis går att jämföra med den trafikström som går på , som binder samman med t.ex. E18 i . Om vägutbyggnad och upprustning skall ha något samband med trafikflödet måste vi kraftigt betona att den del som är i störst behov av utbyggnad självfallet är avsnittet GöteborgKarlstad. Denna transportled har samma betydelse för näringsliv och sysselsättning som de största Europavägarna har; det beror på den långa rad av underleverantörer till bilindustri i eller skogsindustri från och . Därtill kommer den starka utnyttjandegraden av lokala näringsidkare som betjänas av RV45. för sin del bedömer att denna vägsträcka om har fått en ökad trafikbelastning med . Det påpekas att kommer trafikmängden på sträckan förbi (mellan och ) att uppgå till ca 25 000 fordon . Bitvis är vägen av dålig kvalitet och betraktas i många avseenden som direkt trafikfarlig. Att avleda den långväga trafiken på , som bl a diskuterats, har regionens ansvariga bedömt enbart vara en teoretisk möjlighet. har också pekat på den stora andelen inomregional trafik på och yrkat på en tidigareläggning av dessa vägsträckor när nu nationella vägplaner ses över. Enligt uppfattning bör en sådan vägutbyggnad också samordnas med järnvägsutbyggnaden av till ochVänerbanan. Vi vill för vår del inte förmena trafiksatsningar på områden som har svaga trafikflöden. Men det framstår ytterst anmärkningsvärt att regeringen mot denna bakgrund väljer att satsa stora pengar på här diskuterad på de delar där trafikmängden är mycket begränsad och vägen jämförelsevis har en god standard medan en satsning på den högtrafikerade delen av vägen, som ofta har en mer trafikfarlig utformning, inte kommer i fråga. Riksväg 45:s avsnitt mellan och har en viktig och ofta avgörande roll för företag och sysselsättning och det vore ett stort misstag att lämna det utan åtgärd på det närmaste decenniet. Det vore rimligt att uppdrar åt regeringen att anvisa medel som kan omfördelas för en snabbare utbyggnad av på sträckan GöteborgKarlstad. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tidigarelägger upprustningen och utbyggnaden av på sträckan GöteborgKarlstad i avsikt att säkra allmänhetens komfort, näringslivets behov och trafiksäkerheten.