mot · GM02U206 · 1998-10-28 00:00:00 — Det projektet innebär exempelvis att nyvaldakvinnliga kommunalråd utbildas om politikens villkor.Under år 1997 stödde Unifem 45 projekt runt om i världen genom fonden.Jämställdhetsarbetet är alltså en mycket viktig del av biståndet och det ärdärför beklagligt att regeringen nu föreslår ett minskat anslag till särskildamultilaterala jämställdhetsinsatser, där medel till Unifem ingår, från20 1998 till för 1999.14 Funktionshindrade personerPersoner med olika former av funktionshinder utgör ytterligare en utsatt ochmarginaliserad grupp i . Ofta nås inte dessa personer av utbild-ningsinsatser och hälsovård. Särskilt utsatta är funktionshindrade kvinnoroch barn som ofta förvägras grundläggande ekonomiska och sociala rättig-heter.Sverige har genom en skyldighet att verka aktivt för attstärka funktionshindrade barns rättigheter. Även i FN-samarbetet har Sverigeåtagit sig att skapa förutsättningar för funktionshindrade personersdelaktighet och jämlikhet i samhället. Det är viktigt att medverkartill att handikappfrågorna lyfts fram i det internationella samarbetet. Dessafrågor bör också integreras bättre i det svenska biståndsarbetet. Även inomdetta område gör de enskilda organisationerna en viktig insats och de bördärför konsulteras och engageras i nya satsningar.15 NGO-ambassadörUnder har haft ett så kallat NGO-sekretariatmed ansvar för kontakten mellan UD och nationella samt internationellaenskilda biståndsorganisationer. Sekretariatet har varit mycket uppskattat ochutnyttjats flitigt av de enskilda organisationerna för diskussioner, remissvar,synpunkter och frågor. Det nätverk som byggts upp har nudelvis förstörts i och med att regeringen fattat beslut om att lägga ner verk-samheten. I ett frågesvar i om orsaken till nedläggningen svararPierre att "regeringens ambition är att stärka kontakterna med enskil-da organisationer och skapa en ändamålsenlig organisatorisk form därför. "Den socialdemokratiska formen för ett sådant utvecklat samarbete är tydligennedläggning.Vi kristdemokrater finner det önskvärt att samarbetet mellan UD ochenskilda organisationer åter får en fast form så fort som möjligt. Vi anser attdet bäst och snabbast löses genom att återupprätta NGO-sekretariatetinklusive NGO-ambassadör.16 Uppföljning och utvärderingKristdemokraterna har påpekat det beklagliga i att detoberoende sekretariatet för analys och utvärdering av det svenska utveck-lingsbiståndet (SAU) som instiftades under fyrpartiregeringen lagts ner.Detta har fått till följd att Sida återigen utvärderar denna del av sin egenverksamhet. som reviderar Sidas förvaltning riktar även iår anmärkningar mot Sidas årsredovisning. Bland annat har RRV pekat påbrister avseende kopplingen mellan mål och resultat, redovisningen av pre-stationer och kostnader, samt kvalitetssäkring av underlaget för redovisning-en. RRV:s anmärkningar pekar på svårigheten med och det orimliga i att enmyndighet på ett objektivt sätt ska utvärdera innehållet och utförandet av sinegen verksamhet.I en verksamhet som biståndet representerar är det av särskilt storbetydelse att medborgarnas tilltro till ansvariga myndigheter är hundra-procentig. Om minsta tveksamhet uppstår som gör att trovärdigheten minskarkan detta resultera i en sviktande biståndsvilja, som kan leda tillytterligare minskningar av biståndsanslagen. Därför är kravet på enoberoende analys och utvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet avmycket stor betydelse.17 Biståndets resultatBiståndsviljan hos det svenska folket har legat på en hög nivå under mångaår. 1991 ansåg av de tillfrågade att biståndet borde vara på samma nivåeller öka. 1994 låg nivån på . I takt med att biståndsvolymen minskathar också biståndsviljan avtagit. 1997 tyckte av svenskarna attbiståndet låg på rätt nivå eller borde ökas. Den relativt kraftiga nedgången iopinionen kan säkerligen till betydande del förklarasav den ekonomiska lågkonjunkturen och den höga arbetslösheten. Kritikenmot biståndet och ifrågasättandet av dess effektivitet kan också vara en bi-dragande orsak. Det är därför viktigt att sprida kunskap om att bistånd kanförändra livsvillkoren till det bättre i fattiga länder. Det finns också godaexempel på detta. Otvetydigt är det t.ex. så att biståndet bidragit till attskapaförutsättningar för ekonomisk tillväxt, sänkt barnadödligheten, ökat tillgäng-ligheten av friskt vatten, ökat genomsnittslivslängden samt möjliggjort ut-bildning för miljontals barn bara för att ta några exempel.18 BudgetkommentarerI tabellerna 1 och 2 redovisar sitt kostnadsförslag tillanslag samt till utgiftsområde 7 som helhet.Anslagen för biståndsförvaltning, samarbetet med Central- och Östeuropasamt kostnaderna för garantier överensstämmer med regeringens förslag.Beträffande anslaget för biståndsverksamheten är ram1,högre än regeringens.18.1 Tabell 1ANSLAG UO7ANSLAG (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaBiståndsverksamhet10 731 46112 431 461Biståndsförvaltning418 183418 183Samarbete Central- & Östeuropa744 000744 000Garantier6 0006 000Summa11 899 64413 599 64418.2 Tabell 2Utgiftsutveckling inom UO7 (Miljoner kronor)Internationellt utveckl.samarbete199920002001regeringen11 15012 13912 969Kristdemokraterna12 85014 53915 569Samarbete Central- & Östeuropa199920002001regeringen750750900Kristdemokraterna750750900Totalt för utgiftsområde 7199920002001regeringen11 90012 89913 869Kristdemokraterna13 60015 28916 46918.3 Tabell 3Biståndsverksamhet (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaMultilateralt utveckl.samarbete3 362 0003 608 000Bilateralt utveckl.samarbete7 345 0008 789 000Övrigt24 46134 461Totalt10 731 46112 431 46118.4 Tabell 4Multilateralt utvecklingssamarbete (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaFN:s ekon. & soc. verksamhet1 641 0001 755 000Internat. finans.institutioner1 206 0001 206 000Övrigt multilat. samarbete218 000350 000Europeiska utveckl.fonden297 000297 000Totalt3 362 0003 608 000Kommentar till tabell 4:Det är beklagligt att regeringen i årets budgetproposition har valt att interedovisa delposterna i Övrigt multilateralt samarbete. I posten ingår Multi-laterala miljöinsatser, Multilaterala konfliktförebyggande insatser, Särskildamultilaterala insatser: jämställdhet respektive barn samt Övriga multilate-rala insatser. Posten minskar från 1998 till 218 miljonerkronor 1999, d v s en kraftig nedskärning som vi kristdemokrater anser varamycket olycklig. Vi har tidigare i motionen betonat samtliga delposter och vianslår därför ytterligare eller totalt 350 miljoner kronortill Övrigt multilateralt samarbete.18.5 Tabell 5FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1999 årsbidrag (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaUNDP490 000513 000UNCDF42 00052 000Unicef265 000290 000UNFPA140 000140 000WFP180 000200 000UNHCR270 000290 000UNWRA150 000155 000UNCTAD, WTO, ITC12 00012 000UNDCP, WHO/PSA47 00055 000UNAIDS37 00040 000Unido8 0008 000Totalt1 641 0001 755 000Kommentar till tabell 5Barn i fattiga länder anges av regeringen som en av de mest prioriterademålgrupperna. Ändå har anslaget till sänkts kraftigt. haranslaget minskat med en tredjedel. höjs anslaget något, men det är fortfa-rande långt under anslagsnivån . Det är särskilt anmärkningsvärt dåUnicef brukar anges som ett gott exempel på effektivitet och goda resultat.Kristdemokraterna föreslår därför en rejäl höjning av anslag tillUnicef.För övrigt prioriterar de mest fattigdomsinriktade FN-organen i sitt förslag till bidrag till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet.18.6 Tabell 6Internationella finansieringsinstitutioner (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaVärldsbanksgruppen960 000960 000Regionala utv.banker23 00023 000övr. utv.banker, fonder223 000223 000Totalt1 206 0001 206 000Kommentar till tabell 6Bidragen till och de regionala utvecklingsbankerna är fast-ställda genom förhandlingar och därför föreslås inga förändringar.18.7 Tabell 7Bilateralt utvecklingssamarbete (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaAfrika1 670 0001 799 000Asien900 0001 090 000Latinamerika385 000400 000Europa295 000350 000Särskilda utveckl.program1 070 0001 245 000Krediter för utveckling400 000550 000Forskningssamarbete470 000470 000Enskilda organisationer850 0001 000 000Humanitärt bistånd790 000840 000Ekonomiska reformer470 0001 000 000Information45 00045 000Totalt7 345 0008 789 000Kommentar till tabell 7Vi har högre ambitioner än regeringen för bistånd till alla världsdelar. Gene-rellt följer anslagsvolymen till programländerna (se tabell 10) att defattigasteländerna, med en effektiv mottagarkapacitet och tydliga, fastställda utveck-lingsstrategier, prioriteras. Vi anser det fel att binda upp flerårigabeloppsra-mar. Konsekvensen kan bli passivitet hos mottagarländerna, vilket minskarbiståndsmottagningens effektivitet och utvecklingstakt. Vi välkomnar attreservationernas storlek vad gäller såväl det multilaterala som det bilateralabiståndet nu redovisas.Två poster som vi kristdemokrater valt att lyfta fram och som vi anser börha betydligt större resurser är anslagen till Ekonomiska reformer samtEnskilda organisationer. I de ekonomiska reformerna ingår skuld-avskrivningar som vi har betonat tidigare i motionen. Vi är positiva till deinitiativ som tagits till betydande skuldavskrivningar. De får inte varakravlösa, men länder som har ambitionen och viljan till en hållbar utvecklingbör ges en god start i och med det nya millenniet.De enskilda organisationernas betydelse i biståndsarbetet kan inte nogbetonas. Det finns mycket som talar för att det är dessa organisationer somdrar det tyngsta lasset och spelar en nyckelroll för ett effektivt bistånd.Det är svårt att peka ut vissa poster som mer viktiga än andra. Alla posterfyller en viktig funktion. Vi vill dock ändå gärna nämna posten Humanitärtbistånd som vi anser bör få ett höjt anslag.18.8 Tabell 8Fördelning särskilda utvecklingsprogram (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaNäringslivsutveckling,Kontraktsfin.tekniskt bistånd,internationella kurser400 000450 000Demokrati och MR130 000180 000Särskilda miljöprogram205 000275 000Programutveckling220 000220 000Rekryt. Fältpers.,experter115 000120 000Totalt1 070 0001 245 000Kommentar till tabell 8Som tidigare nämnts är demokrati och mänskliga rättigheter en mycketviktig del av en hållbar utveckling. Demokrati innebär att folket blir delaktigti de politiska besluten. Det skapar en legitimitet för systemet och ger varjeperson en känsla av att tillhöra en gemenskap och av att behövas. Både de-mokrati och mänskliga rättigheter är också viktiga förutsättningar för fred.Även miljön har en given roll i den hållbara utvecklingen. Målet måstevara att skapa de bästa förutsättningarna för kommande generationer.Miljöskador som kan verka obetydliga på kort sikt kan få svåra konsekvenserpå . Rikare industriländer kan knappast sägas föregå med gottexempel när det gäller att bevara miljön. Däremot kan biståndsgivarna bidramed sina lärdomar och förmå biståndsmottagare att inte göra samma misstagsom de själva gjort.18.9 Tabell 9Landramar 1999 (tusental kronor)regeringenKristdemokraternaAfrikaAngola100 000100 000Botswana05 000Eritrea20 00034 000Etiopien130 000130 000Guinea-Bissau5 0005 000Kenya65 00065 000Moçambique260 000280 000Namibia65 00085 000Sydafrika200 000220 000Tanzania240 000240 000Uganda125 000125 000Zambia100 000120 000Zimbabwe110 000140 000Regionalt/övrigt250 000250 000Totalt1 670 0001 799 000AsienregeringenKristdemokraternaBangladesh120 000150 000Indien0100 000Kambodja80 000100 000Laos100 000100 000Sri Lanka40 00060 000Vietnam170 000170 000Västbanken/Gaza120 000140 000Regionalt/övrigt270 000270 000Totalt900 0001 090 000Kommentar till tabell 9Biståndet till drogs tillbaka i och med kärnprovsprängningarna iår. var kritiska till den beslut, efter-som det ytterst drabbar allra fattigaste invånare. Det var få ländersom straffade så kraftigt som . Samtal mellan ochIndien har kommit igång och båda länder har utfäst löften om att se till attinga konflikter drabbar regionen. Vi kristdemokrater anser därför att bistån-det till bör fasas in igen. Det kan till en början ske via enskilda orga-nisationer.LatinamerikaregeringenKristdemokraternaNicaragua80 00080 000Centralamerika190 000190 000Sydamerika115 000130 000Totalt385 000400 00018.10 Tabell 10Övrigt (1000-tal kr)regeringenKristdemokraternaGäststip., utbytesverksamhet11 00011 000Utredningar m.m.010 000Övriga insatser3 4613 461Sv. I Alexandria10 00010 000Totalt24 46134 461HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan för återgång till enprocentsnivån,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etikcertifiering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöfrågor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktat demokratistöd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skuldavskrivningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om näringslivsstöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krediter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för uppföljning och kontroll i det bi-laterala utvecklingssamarbetet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enskilda organisationers arbete,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att handikappfrågor skall lyftas fram i det in-ternationella samarbetet och i det svenska biståndsarbetet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skapandet av ett oberoende sekretariat meduppgift att granska och utvärdera det svenska biståndet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopandet av femåriga samarbetsavtal,14. att med följande ändringar i förhållande till reger-ingens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internatio-nellt bistånd enligt uppställning:(miljoner kr)Internationellt utveckl.samarbete199920002001regeringen11 15012 13912 969Kristdemokraterna12 85014 53915 569Samarbete Central- & Östeuropa199920002001regeringen750750900Kristdemokraterna750750900Totalt för utgiftsområde 7199920002001regeringen11 90012 89913 869Kristdemokraterna13 60015 28916 469Anslagsförändring+1 700+2 400+2 600Stockholm den 28 oktober 1998Alf ()()()()()()()()