mot · GM02Bo507 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo507av m.fl. (c)Städer och människors villkorInledningStäder och tätorter är en tillgång för . Stora städerstår inte i motsatsställning till en levande landsbygd.Däremot har ut- och inflyttningen orsakat obalanser sominneburit att markpriser och hyror drivits upp, ökat trafikenoch påverkat miljön negativt som servicenförsämrats, arbetslösheten ökat och ett minskatskatteunderlag skapat stora problem för avflyttningsorter.Den socio-ekonomiska och etniska segregationen hartilltagit. Tudelningen av samhället är uppenbar.Avståndet mellan väljare och politiker har ökat.Utvecklingen behöver dock inte målas i enbart svarta färger.Det syns en tendens att allt fler människor vill ta ettstörre ansvar för sitt eget liv. Man vill engagera sig i sin egenorts eller stadsdels framtid. Denna vilja måste mötas medrespekt och de som är förtroendevalda måste våga ge ett ökatansvar och ge redskapen till medborgarna. De stora städernasutveckling är en viktig del i detta arbete.Det händer mycket positivt inom stadsmiljö- och stadsbyggnadsområdetmen även inom storstadspolitiken . Exempelvis bedriver med flera myndigheter intressantforskning inom stadsmiljösektorn. Ett antal utredningar och propositioner harlyft fram staden som miljö. I storstadspropositionen initierades vällovligaprojekt och delar uppfattningen att satsningar behövs, menistället för centrala pekpinnar för hur medlen skall användas måste pengarges direkt till lokala organ, för att på detta sätt ge den lokala nivån ansvarförden egna utvecklingen.I denna motion vill betona att det behöver ställas vissakvalitetskrav, både fysiska och sociala, för en utveckling mot ett bra liv istaden där makten decentraliseras, jämställdheten genomförs och därmänniskan är satt i centrum. anser inte att det är städernasstorlek som är det primära, utan stadens miljö, kultur, idérikedom, kunskapoch utvecklingskraft som skall bevaras och helst utvecklas. Mycket avutvecklingen åvilar medborgaren och kommunerna, men staten har ett stortuppdrag att se till att en utveckling kan ske genom att exempelvis gestatsbidrag, sammanställa goda råd och medverka till erfarenhetsutbyten.En vision om en godstadsmiljöVälfärden kommer inte att byggas upp av flerstora köpcentra, fler bilar och motorvägar och högremateriell konsumtion som kräver råvaror, energi och somalstrar avfall. Framtiden kommer istället att präglas av ett allteffektivare utnyttjande av energi och råvaror där ny teknikkommer att utvecklas.Utveckling och miljöanpassning är inte längre motsatser, utan sam-verkande faktorer. Båda är lika nödvändiga. En ökad livskvalitet beror på omvi lyckas se den mänskliga verksamheten som vår största resurs. Dettakommer att kräva både naturliga mötesplatser och nya "marknadsplatser" förtjänster och mänsklig verksamhet. Både samverkan och konkurrens kommeratt stimulera till nya aktiviteter.Traditionellt har stadsplanering och stadsbyggande varit ett manligtområde. Staden måste vara utformad på både kvinnors och mänsvillkor.Många av våra stadssamhällen har unika fördelar och förutsättningar. Dehar ett rikt kulturarv och en fin miljö. En positiv utveckling av staden sommiljö är intimt sammankopplad med mångfacetterat näringsliv, brautbildningsmöjligheter och ett stimulerande kultur- och fritidsliv och där detfinns en närhet mellan umgänge, boende, arbete och service. En positivutveckling förutsätter en levande stad med många naturliga mötesplatser somkaféer, bibliotek, affärer, parker och dylikt och som stimulerar till träffaröver generations-, klass-, etnicitets- och könsgränser, motverkar rotlöshetoch skapar trygghet. Gator, torg och byggnader som utgör scener ochkulisser i stadens offentliga rum behöver utformas med omsorg. En estetiskutformning av byggandet är nödvändig.Centerpartiets vision om ett bra stadssamhälle förutsätter att kreativitetenoch verksamheter av många olika slag frodas. Vi ser att arbets-marknaden håller på att förändras. Denna förändring måste tas tillvara ochstäderna anpassas efter de nya förutsättningarna. Ny informationsteknologikommer att förändra arbetslivet. Arbete kan utföras på ett annorlunda sättoch på annorlunda platser än . Vi ser också att man genom en förbättradsamhällsplanering ger medborgaren mer tid att odla andra intressen, delta isamverkansprojekt eller skaffa sig djupare kunskaper. Förbättrade allmännakommunikationssystem gör det möjligt att utnyttja restiden effektivt.God tillgång till utbildning, bildning och kultur är en annan viktig förut-sättning för en levande stad med framtidstro. Skolor kan exempelvis bliviktiga kulturcentra i varje stadsdel, och de kan sjuda avverksamhet även på kvällstid. Bra och inte minst billiga och lättillgängligasamlingslokaler är en förutsättning för ett rikt föreningsliv. Universitet ochhögskolor kan bidra med kunskap och idéer för nya företag, men den högreutbildningen måste då integreras i det övriga samhället. Universitetens ochhögskolornas tredje roll, d v s som motor i samhällsutvecklingen, måstestimuleras ytterligare.Hela stadens verksamhet måste utformas efter en anti-jantelag, där politi-ker talar om för medborgarna att man tror på dem och vågar decentraliserabeslut till stadsdelar eller direkt till medborgaren ensam eller i grupp.Tillgång till en bra offentlig service är ett allmänt krav och sermed tillfredsställelse att exempelvis storstadspropositionen lyfter framsamordnade medborgarkontor som ett bra exempel för att få kraven på engod samhällsservice tillgodosedda. Medborgarkontor är dock enbart enbörjan. Samhällets uppgift är inte enbart att ta ett ansvar att tillhandahållabasservice utan också att stimulera till delaktighet och ansvarstagande. Detpolitiska systemet måste tillåta olikheter, mångfald och variation för att fåfram initiativ och engagemang. Däremot så måste den tilltagande segrega-tionen och funktionsuppdelningen motverkas.Skall denna idé om en mänskligare stad kunna realiseras måste stads-byggandet utgå från varje stadsdels eller förorts behov av förnyelse,komplettering och utveckling och inte i allmänna mål som tätortstillväxt.Innevånarna i staden har rätt att kräva en lika god livsmiljö som de som borpå landsbygden. De av regeringen föreslagna målen för storstadspolitikenbör enligt också kompletteras med ett miljömål och ettjämställdhetsmål.Det som ovan anförts om målen för storstadspolitiken bör ges regeringentill känna.Boende och boendemiljöSverige behöver utveckla stadsmiljön. Långsiktigt ser därförCenterpartiet att det är nödvändigt med radikalaombyggnationer av förortsområdena, i områden avförortskaraktär i samband med stadscentra och inne istadscentrum. Bostadsbristen i de större orterna är storoch byggandet av bostäder måste komma igång. Planeringenvid ny- och ombyggnation måste inriktas på hållbarutveckling - ur ekologiskt men också ur socialt,jämställdhets- och ekonomiskt perspektiv. Alltför snabbstadstillväxt riskerar att skapa nya problem:Exploateringstrycket ökar och därmed kan värdefulla miljöerförstöras. Bostadsbristen och segregationen leder till nyasociala problem.Centerpartiet anser att boendet är en del av välfärden. Bra bostad tillrimliga kostnader för alla i hela landet är grunden för en god bostadspolitik.Även familjer med låga inkomster skall kunna ha bra boendestandard.Bostadspolitiken måste också präglas av valfrihet. Människor skall hamöjligheter att bosätta sig där de själva vill. Detta innebär att bostads-politiken måste utgå från en behovsstyrd byggverksamhet.Sverige har världens högsta bostadsstandard och världens störstabostadsyta per person. Kostnaderna har blivit därefter. Många människor villsamtidigt utveckla alternativa boendeformer som inte ryms i dagens boende.Regelverket vad gäller byggande har förenklats menCenterpartiet anser att det kan behövas ytterligare förenklingar inom områdetstadsbyggnation för att skapa bra och billiga bostäder på de boendes villkor.Centerpartiet anser att de boende måste få ett större inflytande över den inremiljön i samband med om- och nybyggnation.Genom ett varierat boende skapas en stabilitet i ett bostadsområde.Alternativa förvaltningsformer för hyresrätter bör också stimuleras så att deboende involveras både i upprustning och underhåll. Detta kan ökatryggheten, sammanhållningen och den sociala omsorgen i området. har kommit med intressanta förslag om hurbrott kan förhindras i stadsområden. Förslagen berör i stora delar byggandeoch stadsplanering. anser att dessa synpunkter bör beaktas. Detbör dessutom vara en självklarhet att det upprättas samråd mellansocialtjänsten, stadsbyggare, ideella organisationer samt politiker för att fååterkommande utbyte av idéer och åtgärdsförslag, inte minst av stadsplane-karaktär, som leder till ökad trygghet och trivsel i bostadsområdena.Riktlinjer för stadsbyggnationCenterpartiet anser att riktlinjerna för framtidensstadsbyggande måste inriktas på följande:1. Planeringen skall utgå från både mäns och kvinnors behovav bra boendemiljö.2. Byggandet skall vara anpassat och tillgängligt förfunktionshindrade.3. Allt framtida byggande skall inriktas påkretsloppsanpassning.4. Strävan skall vara att befintliga byggnader successivtkretsloppsanpassas.5. En blandning av bostäder, arbetsplatser och service böreftersträvas och underlättas i alla stadsdelar.6. Byggandet skall i första hand ske på redan exploateradmark. Parker och grönområden skall inte bebyggas.7. Bebyggelsen skall utvecklas så att hänsyn tas till befintligarkitektur.8. Riktlinjerna skall företrädesvis användas för rådgivningtill dem som så önskar.9. I storstäderna skall en flerkärnig struktur eftersträvas.10. Goda förbindelser med bra kollektivtrafik skalleftersträvas.11. Dåliga och fula hus kan med fördel rivas och ersättas avbättre byggnader, om de inte har kulturhistoriskt värde.12. Nya boendeformer, t.ex. socialt självbyggeri efterengelsk modell, bör uppmuntras.13. Boendeplaneringen skall ta vara på medborgarnasengagemang.14. En målsättning skall också vara att all bebyggelse skermed hänsyn till den lokala miljön och kulturlandskapet.Riktlinjerna för framtidens stadsbyggande bör ges regeringentill känna.Om- och nybyggnationDet senaste årtiondets forskning om stadsbyggnation sombedrivits av och har varitpositiv. Staden och stadsmiljön har setts som ettsammanhang. Allt fler kommuner har insett vikten av eneffektivare markanvändning och en estetisk utformning isamband med nybyggnation. I stället för en ytmässigutbredning har många tätorter förtätats. Detta är en positivutveckling som det ställer krav på bra planeradeboendemiljöer där hänsyn tas till exempelvis grönområdenoch parker. Det viktiga är att förtätningar sker efter områdetsegna förutsättningar.Natur-, kultur- och miljövärden får inte åsidosättas i utvecklingens namn.Tätortsutvecklingen får inte ske på ett sådant sätt att riksintressen ochfriluftslivet skadas. Stora och sammanhängande grönområden måste i vissafall få ett lagfäst skydd i enlighet med exempelvis naturresurslagen. Enförtätad stadsmiljö ställer också krav på mer konsekventa genomgångar avkommunala översikts- och detaljplaner. Ur folkhälsosynpunkt är det oerhörtviktigt att tillgång till primärvård och social omsorg är med redan från börjani ett områdes planering.Även när det gäller nyproduktion bör man tänka på att få varierandeupplåtelseformer och att bostäderna är lätt anpassningsbara för andraförutsättningar.Befintliga bostadsmiljöer behöver förändras. Staten måste tillsammansmed kommunerna, som har huvudansvaret, se till att en omvandling av de såkallade miljonprogramsområdena inleds. anser inte att statenskall detaljreglera någon ombyggnation utan vad som krävs är att detutarbetas en konkret strategi för ombyggnation. Staten har inte minst ettansvar att lyfta fram förebilder på ett gott byggande.Det viktiga är att gynna ett varierat byggande, gärna med regional prägel,med olika upplåtelseformer som hyresrätt, bostadsrätt, radhus eller egnahem.En inriktning mot billiga smålägenheter som kan bli attraktiva alternativ börockså prioriteras. Ombyggnation inom befintliga områden kan därmed bådehandla om förtätningar, rivningar och förändringar av upplåtelseformen. Enombyggnad bör inte heller ske storskaligt utan på och med mångaolika aktörer. Mångfalden skulle med all säkerhet skapa större positivavariationer.Genom ombyggnad av lokaler och industrifastigheter kan möjligheter tillexperimentboende uppmuntras. Detta kan också resultera i att få in liv iområden som har en ensidig struktur. Nya eller annorlunda boendeformer böruppmuntras, t.ex. generationsboende, enkla kollektivhus, ateljéboende ochboende på båt. Självbyggeri skall uppmuntras.Kommunerna måste få rätt att själva bestämma om rätten att säljakommunala fastighetsbolag.Möjligheter att använda ekonomiska instrument för att stimulera tillombyggnationer och ett rikare folkliv i förortsområden, i områden medbebyggelse av förortskaraktär och i stadscentra bör undersökas.Det som ovan anförts om om- och nybyggnation bör ges regeringentillkänna.Ekologisk byggnadsteknikHittills har "ekologiskt byggande" mest utgjorts av mindrehus och ekobyar. anser att ekologiskt byggandemåste gå från det experimentella stadiet till att införas påbred front i det vanliga byggandet. Även ombyggnader ochupprustningar av befintliga hus bör kunna genomförasekologiskt.En målsättning borde vara att de flesta bostadsområden som byggs, ellerförtätningar som genomförs, byggs med kretsloppsteknik. Avloppsfrågan harhär en central betydelse. Tekniska lösningar måste stimuleras som gör att ettkretsloppsanpassat system är genomförbart även i stadsområden.Därför är det viktigt att staten på olika sätt kan stödja större byggprojekt iekologisk byggteknik.Det som ovan anförts om ekologiskt byggande i stadsmiljö bör gesregeringen till känna.God arkitektur - stimulera tillkommunala kvalitetsprogramEn estetisk dimension måste läggas in i all stadsbyggnation.Det behövs vackra byggnader som passar in i den omgivandemiljön. Vad som anses vackert är i allra högsta grad någotindividuellt och det krävs därför ordentliga samråd förebyggnation, och byggandet måste avgöras från fall till fallefter behov av anpassning till omgivning och dylikt. Kravenpå vackra hus får inte heller leda till en byggnation som intevågar att utmana. vill framhålla vikten av ettlokalt inflytande för att få en regionalt anpassad byggnationsom lyfter fram den regionala särprägeln i byggnationen.Beslutet om ett arkitekturpolitiskt program är ett exempel påatt det finns möjligheter att vidareutveckla ett mänskligt ocharkitektoniskt spännande byggande men utvecklingen fårinte stanna med detta.Vid förra årets bostadsmässa i uppmärksammades kommu-nens arbete med att förvandla ett anonymt ortscentrum till en levandesmåstad. kommun har valt att utforma bebyggelsen enligt ettkvalitetsprogram. Detta är ett gott exempel på hur man kan stimulera till ettbra byggande och anser att statens uppgift måste vara att lyftafram de goda erfarenheter som finns på exempelvis området med kvalitets-säkring och effektivt markutnyttjande och stimulera till utvecklande avkommunala kvalitetsprogram i samband med exploatering.Vad ovan anförts om stimulans till kommunala kvalitetsprogram bör gesregeringen till känna.BevarandefrågorDet finns med all säkerhet byggnader som kan vara aktuella för ett starkare bevarandeskydd.Det är endast ett fåtal byggnader och bebyggelseområdenfrån tiden efter som är lagskyddadepå grund av sitt kulturhistoriska värde. Det bör därför snarastgöras en inventering av efterkrigstidens bebyggelse för att fåfram en översikt över kulturhistoriskt värdefulla byggnaderoch kvarter från . I denna fråga är detnödvändigt att hitta en balans mellan intresset att bevara ochbehovet av att utveckla och modernisera. Vi är medvetna omatt denna fråga är känslig och gränsdragningsproblemen ärsvåra. är det hög tid att genomföra en inventeringdå flera områden redan tidigare varit utsatta för storaombyggnader som resulterat i exempelvis nya fasader,ändrade lägenhetsindelningar och förändrade interiörer.Vad som i motionen anförts om bevarandefrågor bör ges regeringen tillkänna.TrafikCenterpartiet anser att det måste skapas ettkommunikationssystem som bygger på insikten om behovenav omställning mot ett hållbart samhälle och attsamhällsplaneringen måste syfta till en inriktning avtransportmönster som leder till minsta möjligamiljöpåverkan. Arbetet med miljöanpassningen avtransportsystemet och de allmänna kommunikationerna itätorterna måste drivas vidare. Samhällsplaneringen måstedärför i högre grad inriktas på att skapa närhet mellanarbetsplats, bostad och service så att behovet av transportminskar.Nationella och internationella åtgärder krävs för att minska utsläppen avkoldioxid m.fl. växthusgaser, och detta kommer att få positiv effekt påstädernas miljö. Föroreningar från biltrafiken är det stora miljöproblemet i destörre städerna. En långsiktig avveckling av bensin och diesel som bränsle ärdärför den viktigaste insatsen. Buller måste betecknas som miljöförstöring.Tung trafik och störande verksamheter kan eventuellt accepteras om de följeruppställda krav och lokaliseras så att inte bostäder störs. Genom de störrestäderna transporteras farliga ämnen med lastbil. anser attbättre säkerhet inom detta område behövs. En övergång till spårbundnatransporter av miljöfarliga varor bör utvecklas ytterligare.Trafikplaneringen utgår alltför ofta från bilismens krav. Planeringen avtrafiksystemen bör istället för att utgå från lösningar som gynnar gående,cyklande och kollektivtrafik. Vägar och gator bör generellt utformas så att deblir praktiska och säkra för gående. Tillgänglighet för funktionshindrade ären självklar utgångspunkt för all planering. Planeringsansvaret ligger påkommunerna men staten kan lyfta fram förebilder.Kollektivtrafiksystemen måste utvecklas och förbättras. Kollektivtrafikenär ofta utformad av män men mestadels nyttjad av kvinnor. Iutformningen av ett framtida kollektivtrafiksystem måste hänsyn tas tillkvinnors behov. Ambitionen bör också vara att alla ska kunna leva med godlivskvalitet utan egen bil. I städer som , , , Portlandoch har man gjort satsningar på moderna spårvägssystem som gettgoda resultat. En eventuell utveckling av spårväg i innerstadsområden kanvara en framtida utveckling. En utbyggnad av spårvägstrafik med moderna,kapacitetsstarka vagnar skulle kunna kraftigt förbättra kollektivtrafiken imånga städer. Busstrafik med etanol eller biogas kan utvecklas mycket mer.Bussar, fjärrtåg och regionaltåg är andra viktiga delar i ett fungerandetrafiksystem. Nya tekniska lösningar bör också kunna utvecklas för ettframtida transportsystem. Staten har här en viktig uppgift att stimuleraforskning för att få fram billigare och miljövänligare kommunikationssystem.Det som ovan berörts vad gäller trafik bör ges regeringen till känna.Miljöarbete - Engageramän och kvinnor i Agenda21-arbetetMänniskors krav på en god livsmiljö kommer att driva framen utveckling mot sundare byggnader och god närmiljö.Framtiden kommer också att innebära att stad och land isamverkan skapar nya mönster för närproduktion avlivsmedel, odling och förädling av energiråvaror ochbioråvaror till industrin. För att uppnå detta måste varjesamhällssektor kretsloppsanpassas. Det kräver ett gedigetbeslutsunderlag för att kunna prioritera vilka insatser sombör göras. Det kräver förebilder. Kretsloppstänkandet måstegenomsyra all verksamhet, inte bara avfallshantering. Inteminst handlar det om kostnadseffektivitet. Det finns mångaområden där återvinning och återanvändning kan leda tillsänkta kostnader redan idag.Tankarna bakom Agenda 21-arbetet har länge drivits av Centerpartiet.Genom ett decentraliserat synsätt har ett stort lokalt engagemang uppnåtts imiljöarbetet. Arbetsättet inom skall vara öppet och uppmuntramänniskor, företag och organisationer att medverka. Detta engagemangskapas om individen känner att han eller hon har möjligheter att påverkauformningen av en uthållig utveckling i det egna området.Om kommunerna lyckas fullfölja arbetet med lokal ochdärigenom stakar ut vägen mot det bärkraftiga samhället så är det en styrkaför den lokala demokratin. Det är viktigt att det fortsatta Agenda 21-arbetethar ett underifrånperspektiv. Vidareutvecklingen av de lokala agendornamåste ske utan centrala påtryckningar i form av föreskrifter eller liknande.Centrala myndigheter och institutioner, som exempelvis , Boverketoch den nya energimyndigheten, bör vidareutveckla kanaler för att ge stödoch hjälp när det gäller rådgivning om t.ex. problemlösning och tekniskutveckling. För det fortsatta arbetet mot hållbar utveckling är det viktigt attkommunerna har lätt att erhålla information om utvecklingen inom miljö-området och samverkan mellan stadsplanering, byggande och miljöfrågor.Det är också viktigt att slå fast att Agenda 21-arbetet är ett projekt både förstora och små kommuner och där det finns stora möjligheter att ta tillvaramedborgarnas erfarenheter och engagemang.Det som i motionen anförts om kretsloppsarbete och bör gesregeringen till känna.VattenkvalitetBåde staten och kommunerna har ansvaret för att ettmålmedvetet arbete med att förbättra vattenkvaliteten inleds.Inte minst är dricksvattnet sårbart i stadsregioner.Centerpartiet anser därför att staten måste se över hurskyddet på vattentäkter och brunnar är utformat. Krafttagbehövs också för att förbättra vattenkvaliteten t.ex. genomen minskad kloranvändning.En förbättrad vattenkvalitet har också en teknisk utgångspunkt. Det ärmycket troligt att flerfamiljshus byggda inom en snarframtid behöver förbättra eller byta ut sina ledningssystem när det gällervatten och avlopp. Denna ombyggnation kommer att kräva stora summoroch en strategi för att lösa detta problem måste till. Ett första steg kan varaatt göra en ingående inventering över vilka renoveringsbehov som finns ochhur renoveringen kan utföras och finansieras både vad gäller fastigheter ochde kommunala ledningsnäten.Vad som i motionen anförts om vattenkvalitet och ombyggnation avledningssystem bör ges regeringen till känna.Sanering av förorenade områdenRunt om städer finns det ett stort antal gamlaindustritomter etc där marken är kraftigt förorenad. Det ärbra att regeringen nu föreslår en höjning avNaturvårdsverkets anslag för sanering av förorenadeområden. De föreslagna resurserna är knappast tillräckligaoch anser därför att man bör vara öppen för attytterligare medel omfördelas till anslaget från de lokalainvesteringsprogrammen för ekologiskt hållbar utveckling.Vad som i motionen anförts om sanering av förorenade områden bör gesregeringen till känna.Biologisk mångfald i städernaDet är mycket viktigt att skydda grönområden, parker ochgrönytor i städerna. Djur och växtliv är mycket sårbara istadsregioner. Stadens grönstruktur måste därför ha godasamband med omgivande naturområden, annars stryps den.Växtligheten har också en stor social betydelse förmänniskors välbefinnande i ett stadslandskap. Grönytornasskötsel och utbredning måste därför ses som en integreraddel av en god stadsmiljö. Vad som i motionen anförts ombiologisk mångfald i städerna bör ges regeringen till känna.Naturstränder som fortfarande finns kvar i de större städerna är oerhörtvärdefulla för den biologiska mångfalden, och för människornasvälbefinnande. är strandnära tomter mycket attraktiva förexploatering, och oftast är marken redan planlagd vilket gör det svårare atttillämpa strandskyddsbestämmelser i lagstiftningen. anser atttill största möjliga del måste stränderna skyddas från vägar och bebyggelse.De stränder som inte är exploaterade måste hållas tillgängliga förallmänheten och för att bevara den biologiska mångfald som ofta är riklig ibrytningszonen mellan land och vatten. En samlad policy över användandetav strandnära mark i tätorter och tätortsnära områden behöver därförutarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.Genom engagerade insatser fick år 1994världens första nationalstadspark.