mot · GM02Sf608 · 1998-10-28 00:00:00 — Det ger ett försprångtill nya marknader och främjar tillväxten i kan uppmuntras genom utbildning, kontaktverksamhet medföretagarorganisationer, stimulanser och regelverk som underlättar att startaoch driva eget företag. Generella lösningar är att föredra. Ekonomiskasärlösningar för olika grupper av företagare bör undvikas. Däremot är detangeläget att regelverk ses över för att förenkla för mindre företag ochnystartade företag. Företag som är etablerade i vissa branscher kan fungerasom mentorer för nystartade företagare i en liknande bransch. Här kanhandelskammare och andra företagarorganisationer ha en stimulerande ochsamordnande funktion.Vi har i en motion om näringspolitiken presenterat omfattande förslag tillförenklingar för företagen, och utöver förslagen i den motionen anser vi attdet bör införas byråkratilotsar så att det blir enklare att starta och drivaföretag. Medborgarkontoren har tillkommit för att hjälpa och lotsaprivatpersoner i den kommunala byråkratin. En liknande modell kan prövasför dem som vill starta och driva företag. Lotsen ska erbjudas alla ochkommer att ha en särskild betydelse för personer med annat språk än svenskasom modersmål. Lotsen ska, i normalfallet, vara den enda kontakten somkrävs med den statliga och kommunala byråkratin som kanupptäcka alla snåriga regler och som kan bli en erfarenhetsbank för attåstadkomma förändring. En företagare ska ha möjlighet att ägna sin tid åt sittföretag istället för krångliga blanketter. Det ska räcka med en kontaktpersonnär man startar eget och driver eget. Detta bör ges regeringen till känna.Invandrare har problem med att få låna pengar för att startaeget eller för att expandera. Det är av avgörande betydelse att dessaföretagare inte behandlas annorlunda än andra. Tyvärr förekommer det alltför ofta att beviljande av lån och starta-eget-bidrag nekas. En ambition börvara att öka andelen personer med invandrarbakgrund i de organ somhandhar företagsfrågor. Det gäller bankernas styrelser och personal, AlmiFöretagspartner, riskkapitalbolag, länsstyrelsernas styrelser och personal etc.Barnomsorg och skolaIntegrationspolitiken ska inte syfta till att göra alla tillsvenskar i traditionell mening utan ge människor sammamöjligheter oberoende av ursprung. Det är viktigt attmänniskor som lever i men har en annan kulturellbakgrund än den traditionellt svenska har möjlighet att kännatrygghet i sitt eget ursprung.Skolan och utbildningssystemet i sin helhet har en mycket stor betydelse iambitionen att skapa ett mångkulturellt samhälle. Skolan har vid sidan av enkunskapsförmedlande roll en allt viktigare roll som opinionsbildare ochvägvisare. Frågor om människors lika rätt och värde och kulturella olikheterska inte undvikas. I skolan möts elever med olika bakgrund och kulturellhemvist. Skolan har möjlighet att stärka barns och ungdomars förmåga attnaturligt umgås i en mångkulturell miljö där mångfalden blir en tillgång.Skolan har ett ansvar att lyfta fram olika kulturer och ta in detta som entillgång i undervisningen. Skolan måste mer än tidigare också ta upp dekonflikter som kulturmötesfrågor kan ge upphov till. Först när dessakonflikter tas upp kan fördomar och föreställningar bearbetas på ett kon-struktivt sätt. Genom detta kan alla elever få ökad beredskap i att leva ochverka i ett alltmer internationaliserat samhälle.Att få välja skola ska också vara en självklarhet för elever och föräldrar.Centerpartiet är mycket kritiskt mot de försämringar som regeringen drivitigenom vad gäller de fristående skolorna. Vi menar att de fristående skolor,som godkänts av , ska tillförsäkras en lägsta garanteradersättningsnivå ifråga om bidrag från kommunerna.Ökad mångfald inom barnomsorgen ger förbättrade möjligheter för barnoch familjer i socialt utsatta stadsdelar. Om man ensidigt hänvisas tillkommunal heltidsomsorg är det många som i stället avstår från barnomsorg.Deltidsförskolan har stor betydelse för många barn som inte kommer iåtnjutande av heltidsomsorg. vill understryka behovet av attutveckla deltidsförskolan och den betydelse det har för barn i utsatta stads-delar.Barnomsorg ska organiseras utifrån barnens behov och föräldrarnasönskemål. Föräldrarna ska fritt kunna välja den omsorgsform som passar bästför deras barn och familj. har konsekvent arbetat för att föräld-rar själva ska kunna bestämma vilken barnomsorgsform som passar derassituation bäst. Vi har tagit avstånd från central planering och likriktning inombarnomsorgen. Den ska istället präglas av valfrihet och mångfald. Det ärsärskilt viktigt att minoritetsgrupper ges möjligheter att tillsammans verkaför att den egna kulturen och det egna språket lever vidare och blomstrar. Detkan ske genom att man bygger upp egna institutioner, t.ex. förskolor ochskolor. Detta bör ges regeringen till känna.Den socialdemokratiska regeringen fick stöd av riksdagensvänstermajoritet för ett förslag att begränsa den fria etableringen inombarnomsorgen. Det har på sina håll tyvärr försvårat möjligheten att startafristående barnomsorgsverksamhet. Barnomsorg byggd på etnisk ellerreligiös grund kan vara ett sätt att ge barnen och deras föräldrar en möjlighetatt känna trygghet i sitt eget ursprung och på så sätt kunna ta steget in i detsvenska samhället. återkommer med förslag om återinförandeav etableringsfriheten i en motion om familjepolitiken.Barn kan behöva hjälp med läxläsning. Om föräldrar talar dålig svenskakan det vara svårt att hjälpa barnen med detta. På sina håll i landet har detbyggts upp en frivilligorganisation runt skolan för att hjälpa barn medläxläsning. Det bör byggas upp på fler håll.Språkets betydelseKunskaper i svenska språket är av stor betydelse förmöjligheterna att komma in på arbetsmarknaden och för attintegreras i det svenska samhället. Otillräckliga kunskaper isvenska språket kan leda till utanförskap och brist påförståelse för det som sker i samhället, och därmed ökarrisken för marginalisering. Även föräldraskapet kanförsvåras då barnen snabbt lär sig ett nytt språk.Personer som talar bra svenska men med brytning möts ibland med enavvaktande attityd från personer som har svenska som modersmål.Förståelsen för att svenska kan talas på olika sätt är ännu inte etablerad iSverige. I flera andra länder har man övervunnit detta attitydproblem. Svenska för invandrare, sfiKunskaper om språk, kultur, historia, lagar och regler äravgörande för invandrarens möjligheter till arbete ochdeltagande i samhällslivet. Avhoppen från sfi-undervisningär tyvärr många.Många elever i sfi-undervisningen har inte tillräcklig motivation för attläsa svenska, eftersom förutsättningarna att få ett arbete upplevs som små.Samtidigt är kunskaper i svenska språket en förutsättning för att kunna eta-blera sig i det svenska samhället. Kraven i sfi-undervisningen måste därförvara fordrande och det måste finnas tydliga tidsgränser.Sfi-undervisningen bör anpassas till elevernas olika behov och förkunskap.Undervisningen bör nivågrupperas efter studiebakgrund och intresse.Arbetsplatspraktik och studier bör varvas och barnomsorg och undervisningbör i möjligaste mån samlokaliseras. Undervisning och praktik bör pågåunder och det bör ställas krav på motprestationer. Detta bör gesregeringen till känna.ModersmålSpråkkunskaper är en förutsättning för att klara av fortsattutbildning och för att komma in på arbetsmarknaden.Modersmålet ger barnen möjlighet att behålla sitt språk ochfå tillgång till den egna kulturen. Modersmålsundervisningen(tidigare benämnd hemspråksundervisning) är ett led i denpedagogiska processen där barnen genom att befästa sittmodersmål lägger grund för vidare språkinlärning. Vidbristfälliga kunskaper i svenska är modersmålet också ettviktigt stöd för övriga ämnen. Läraren är ofta även en viktigkontaktlänk mellan hem och skola.Det finns anledning att se över formerna för modersmålsundervisning.Större flexibilitet är eftersträvansvärd. För att öka valfriheten bör eleven fåen "modersmålscheck". Denna ska kunna lösas in hos godkänd utbild-ningsanordnare. Det kan vara skolan som organiserar och står förundervisningen eller t.ex. studieförbund, invandrarorganisationer etc. Kravenpå kvalitet måste dock säkerställas för att annan utbildningsanordnare ska harätt att lösa in checken, ett sätt kan vara krav på behöriga lärare. Med dettasystem ökas valfriheten för den enskilde och undervisningen kan även startatidigare än skolstart. För mindre språk där det inte går att uppfylla kraven påfem elever innebär detta ökad möjlighet att få undervisning i modersmål.Detta bör ges regeringen till känna.Många invandrare är flerspråkiga och talar ett eller flera av världsspråken.Trots det är den högre utbildningen helt stängd för dem i , om de intekan engelska. Det generella kravet på kunskaper i engelska bör inte luckrasupp, men det är olyckligt att invandrare med en kvalificerad utländskutbildning på grund av rigorösa krav på engelska hindras från komp-letterande högskolestudier i vissa ämnen. Det bör därför göras en översyn omdet är möjligt att minska kravet på engelska i vissa fall. Detta bör gesregeringen till känna.BoendeFördomar om förorternaMänniskor lever och bor i förorterna. De flesta trivs och villinte flytta. Ändå har det officiella samhället svårt att inse attmänniskor finner sig väl tillrätta i dessa bostadsområden. Detoffentliga samtalet kretsar ofta, i nedvärderande ordalag, ommiljonprogramsområdenas yttre miljö utan tanke på att det ärmänniskors hembygd det talas om. Utvecklingen avförorterna måste ske i samarbete med de boende och i detoffentliga samtalet måste det klart framgå att det ärmänniskors hembygd det handlar om.Förorterna, speciellt de som har en etnisk och kulturell mångfald, harförutsättningar som inte finns på andra håll. Det är helt klart att språklig ochkulturell mångfald är en tillgång i en allt mer internationaliserad värld. Deskiftande erfarenheterna måste tas tillvara och förutsättningarna finns.Förorterna måste utvecklas i riktning mot att bli städer med en allomfattandeservice.Varierat bostadsutbudSegregationen mellan olika bostadsområden är stor. Dettagäller inte enbart i storstäderna utan i flertalet städer iSverige. vill klarlägga att det inte i första handär ett etniskt utan ett socialt problem att människor inte mötsöver gränserna. Vissa bostadsområden är starkt eftersatta ifråga om underhåll och service trots att hyrorna har sammanivåer som för lägenheter i andra, mer exklusivabostadsområden. Hyressättningen bör i högre grad spegla deförhållanden som råder och därför sänkas i mindre exklusivaområden. De kommunala bostadsbolagen har ett särskiltansvar för detta. Fastighetsägarna ska ha rimligt låga hyrorpå affärslokaler så att privat affärsverksamhet har möjlighetatt växa fram. av bostadshusen börstimuleras. Detta bör ges regeringen till känna.Ett alltför ensidigt bostadsägande i utsatta bostadsområden bidrar till attsänka standarden. De boende har ingen möjlighet att välja en annanfastighetsvärd om de vill bo kvar i området. Fastighetsägandet bör spridasoch försäljning av enskilda bostäder till de boende stimuleras. Det ska varamöjligt att göra en bostadskarriär inom samma område. Därför måste olikaupplåtelseformer finnas inom samma område. Bildandet av bostadsrätts-föreningar bör stimuleras. Det krävs extra insatser för att stödja, hjälpa ochinformera kring hur man bildar bostadsrättsföreningar. Detta bör gesregeringen till känna.Servicen i bostadsområden måste förbättras. Vissa områden saknar post,apotek och bank. Eftersom det är ovanligt att man har ekonomiskaförutsättningar att äga bil, kan den vardagliga och självklara servicen varamycket svårtillgänglig. De statliga bolagen har ett särskilt ansvar attupprätthålla och utveckla grundservicen i utsatta bostadsområden. Ombostadsägandet tillåts bli mer varierat kommer också den privata servicen attförbättras - men det går inte att avvakta förändringar i ägandet. Lokaltutvecklingsarbete och förbättrad service behövs omgående i mångabostadsområden. Detta bör ges regeringen till känna.ÄldreomsorgenDet finns ett ökat behov av flexibilitet och respekt för denenskildes önskemål inom äldreomsorgen. Arbetssättet iomsorgen kommer också att behöva påverkas av att en högreandel människor med olika kulturell bakgrund är i behov avhjälp. Människor med demens glömmer ofta de språk som detillägnat sig senare än barndomens modersmål, och trygghetför dessa människor kan bara skapas om äldreboenden byggsupp på språklig grund. Rekrytering av vårdpersonal medolika kulturell bakgrund är viktigt för att öka kunskapen omskillnader i synen på åldrande och död som finns i olikakulturer. Begravningsväsendet ska vara tillmötesgående förenskildas önskemål med hänsyn till detta. Detta bör gesregeringen till känna.Hjälp vid kulturkonflikterAtt flytta till från ett annat land med helt annankultur och tradition, annan syn på relationen mellan könenoch annan syn på familjelivet innebär stora påfrestningar förfamiljerna. Invandrarkvinnor har blivit mördade eller svårtmisshandlade av nära släktingar p.g.a. av att föräldrarnasseder och bruk från hemlandet konfronterats med flickornasönskan att vara som en svensk tonåring. Föräldrarna kännersig kränkta av flickans vilja att vara som andra tonåringar.Invandrarfamiljer har ofta svårt att söka hjälp när problemuppstår i familjerna. Projekt som syftar till att överbryggavardagliga kulturkonflikter efter flyttningen till ett annat landbör stimuleras. Arbetet lyckas bäst om det leds av personersom väl känner kulturen. anser att regeringenbör ta initiativ så att modellen sprids till andra områden iSverige. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal självstyrelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till invandrarorganisationer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brukarinflytande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till föräldrar med ungdomar som fastnat i rasistiska ochnazistiska miljöer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för vittnen,16. att hos regeringen begär förslag om en samlad ochheltäckande diskrimineringslagstiftning som också tar fasta på livet utanförarbetslivet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statistiska uppgifter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de nya körkorten,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet för medborgarskap för statslösa barn,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dubbelt medborgarskap,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsförmedlingarna, 312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byråkratilotsar för företagare, 413. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minoriteters rätt att bygga upp egna skolor, 514. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sfi-undervisningen, 515. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om modersmålscheck, 516. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på engelska vid vissa högre studier, 517. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om självförvaltning i bostadshus, 618. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett varierat utbud av upplåtelseformer, 619. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundservice i utsatta områden, 620. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldreomsorg, 721. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kistamodellen.Stockholm den 22 oktober 1998Lennart ()()()()()1 Yrkande 5 hänvisat till JuU.2 Yrkande 8 hänvisat till TU.3 Yrkande 11 hänvisat till AU.4 Yrkande 12 hänvisat till NU.5 Yrkandena 13-16 hänvisade till UbU.6 Yrkandena 17-19 hänvisade till BoU.7 Yrkande 20 hänvisat till SoU.