mot · GL02Jo73 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart InledningFörväntningarna på denna försenade miljöproposition varstora. Statsministern har ju såväl i regeringsdeklarationensom vid andra tillfällen talat om det ekologiskt hållbarasamhället och socialdemokraternas vilja att ta oss dit. Nuskulle det väl manifesteras och regeringen visa hur man tartäten i Agenda 21-arbetet. skulle vi väl få veta hurSocialdemokraternas offensiva miljöpolitik kan se ut, omman får förnyat förtroende efter valet.Miljöpropositionen är en besvikelse. Här föreslås 15 diffusa mål som allakan ställa upp på. Om avsikten har varit att hitta den minsta gemensammanämnaren i miljöpolitiken så har man lyckats. Ingen kan gå emot målen.Miljöpartisterna är inte nöjda, vare sig med målen som de formulerats ellerdet faktum att det saknas kvantifierade, tidssatta delmål och handlingsplaner,men framför allt för att regeringen föreslår att delegerar helamiljöpolitiken till regeringen. Oacceptabelt!Sättet att formulera miljökvalitetsmålen skiljer sig mellan områdena.Murarna tycks höga inom , något som måste förändras omdet ska gå att formulera en politik som skapar ett ekologiskt hållbartsamhälle. Såväl inom områdena jordbruk, skogsbruk, rennäring somtransporter blir formuleringarna mycket vaga och det mesta lyser med sinfrånvaro.Likaså saknas allt som kan kosta. tycks ha haft ettstort inflytande och slagit fast att miljöpolitik inte får kosta i framtidenheller.Miljöpartiet de gröna har protesterat mot den nedmontering av resurser tillmiljöarbetet som skett . I vårt budgetförslag fördubblasmiljöanslagen jämfört med regeringens förslag. Regeringen anslår enbart 1,4miljarder kronor av en total budgetram tillmiljön. Nålpengar i statsbudgeten! Att nå det ekologiskt hållbara samhälletkommer att kosta. Det kostar att rena miljöskadade områden från läckandegifter, att avsätta naturreservat i skog och mark och att kalka försurade sjöaroch vattendrag till exempel.Regeringen föreslår mycket få kvantifierade och tidsbestämda delmål.Vilken miljöpolitik man vill föra under kommande mandatperiod får vi inteveta. I bästa fall kan delmålen antas om efter behandling iparlamentarisk beredningsgrupp. Den slutsats som måste dras är att reger-ingen inte har en miljöpolitik att presentera. Talet om att skapa ett ekologiskthållbart samhälle faller platt till marken.Miljöbalken har blivit den enda ljusglimten under denna mandatperiod.Miljöpartisterna är glada och stolta att så aktivt ha bidragit till den nyamiljöbalken genom uppgörelsen med regeringen och Vänsterpartiet.Miljöpartiets uppmaning till regeringen är helt klar: gå från ord till konkrethandling redan nu på miljöområdet istället för att vänta en generation!Miljöproblemen inte löstaAkrylamiden i kom för många som en chockoch ett uppvaknande. Många hade invaggats i en falsksäkerhet och tro att miljöproblemen var lösta. Det hade manhört företrädare för flera partier bedyra, samma partier somsåväl i riksdag som kommun vill avpolitisera miljöfrågan föratt slippa redovisa sina verkliga ståndpunkter och brist påförslag. I kommunerna läggs miljö- ochhälsoskyddsnämnderna ner och det påstås att det är avomsorg om miljöfrågorna man vill begrava frågorna iByggnadsnämnden eller någon annan nämnd. Resultatet harblivit att miljöaspekterna på ärenden ofta försvinner, att detjänstemän som kan flyttar och att det politiskamiljöengagemanget inte finner utrymme. Behöver det sägasatt det ofta är kvinnorna i miljö- och hälsoskyddsnämndernasom får stryka på foten när nämnden läggs samman medByggnadsnämnden?Det har ofta varit en majoritet av socialdemokrater, moderater ochcenterpartister som åstadkommit detta. de gröna har gått emot.Det är lika befängt som att lägga ner och ta bortmiljöministerposten och så påstå att frågorna kan skötas - och kan skötasbättre - om de förra finns "integrerade" i något annat departement. Vi trorinte att något parti skulle vilja hävda det i ett riksdagsval och partiet skulleinte bli trovärdigt som ett parti med miljöambitioner, men lika fullt är det vadsom sker i kommuner.I sann Agenda 21-anda, och eftersom regeringen säger sig vilja skapa ettekologiskt hållbart samhälle, föreslår de gröna att kommunersmiljö- och hälsoskyddsnämnder åter bör göras obligatoriska. Detta bör gesregeringen till känna.Likaså visar den miljökatastrof som inträffat i då dammbrast att hanteringen av stora mängder gifter sker på ett ytterst tveksamt sätt.Man vidtar de försiktighetsåtgärder som myndigheten kräver och tycks sedanlita på försynen. Katastrofen i är ofattbar. Vattnets pH-värde sjönktill 2, rena syran, grodor skinnflåddes och fiskar försökte hoppa upp på landför att komma undan. En stor mängd tungmetaller har förgiftat marken förlång framtid. Naturreservatet påstås ha räddats, men den del avDonãna som är naturskyddsområde har översköljts av giftvattnet. Risken äruppenbar att gifterna sprids i näringskedjorna.Propositionen försöker inte ge sken av att miljöproblemen är lösta. Bara genom att visa på problemen kan de lösas, och faktum är att degamla miljöproblemen som försurning, övergödning och klimatförändringbestår och nya har kommit till. De åtgärder som vidtagits har inte varittillräckliga.Sverige anses ofta som ett rent land. Ändå har vi, paradoxalt nog, en avvärldens högsta förekomster av allergier hos barn. Att den är en godindikator på miljötillståndet är alla överens om. Dessutom ökar miljöskulden,enligt flera oberoende källor. Men naturligtvis går det att ändra.Vi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligt omger oss harcellerna i olika djur- och växtarter haft årmiljoner på sig att anpassa sigtill.Det senaste seklet har det spridits en mängd nya kemikalier i miljön,kemikalier som ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte ärkända och kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogenaeller mutagena och många lagras i det levande. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Att allting sprider sig och attingenting försvinner är sanningar som leder till eftertanke.Listan på kemikalier som spritts av människan och som lett till omfattandemiljöproblem kan göras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner,nonylfenol, klorerade lösningsmedel och tungmetaller. Det finns idagungefär 15 000 kemiska ämnen på den svenska marknaden, och över 100 000internationellt. Strömmen av nya kemiska ämnen och produkter som kommerin på marknaden är så strid att det är omöjligt att granska ens en bråkdel avdem. Många kemikalier används i ett överflöd och i onödan trots att man vetatt de är farliga. Har konsumtionssamhället blivit fartblint?Även maten innehåller kemikalier. Den konventionellt framtagna maten ärinte kemikaliefri, utan mat där restsubstanser av olika påsprutade gifter klarargränsvärden för vad man tror är ofarligt.Enligt Artdatabanken, som övervakar arterna i landet, framför allt dehotade, har den biologiska mångfalden aldrig varit så trängd som . Entredjedel av alla arter är på något vis hotade och minskar inte bara dehotade arterna utan också de som vi brukar anse vanliga. degröna har både motionerat och interpellerat för attuppmärksamma sådana hot, som till exempel att antalet vanliga fåglar iåkerlandskapet minskat dramatiskt. Vi har även drivit på för att få medel såatt hotade biotoper som ur- och naturskogar skall kunna sparas.Arbetet med miljöpolitiken iframtidenTanken med nationella miljökvalitetsmål som skall nås omen generation är i och för sig bra, om målen är tydliga ochkvantifierade tidsbestämda delmål anger vägen dit. Menregeringens miljökvalitetsmål är alldeles för luddiga ochotydliga. Dessutom saknas vägen dit, de kvantifieradetidsbestämda delmålen.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö återfinns flera mål satta till år2000 eller . Flera av dem återfinns nu i regeringens proposition, mennu som mål att nå om en generation. Förutsättningenatt det skall vara trovärdigare än förra gången är att delmål ochhandlingsplaner visar vägen, men som sagts tidigare lyser dessa med sinfrånvaro och skall tas fram av en parlamentarisk beredning och kan alltsåbeslutas om . uppmaning till regeringen är helt klar: gåfrån ord till konkret handling redan nu på miljöområdet istället för att väntaen generation!Regeringen föreslår att skall få en redovisning av hurmålarbetet framskrider en gång per mandatperiod. skallregeringen besluta om delmål och handlingsplaner för miljöpolitiken.Miljöpartiet de gröna kan inte acceptera det.Dessa förslag tyder på att regeringen och Socialdemokraterna inte alls harförstått vikten och vidden av det miljöarbete som måste till, även på politiksnivå, för att miljöproblemen skall lösas. Att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle är en lika stor uppgift som det var för Socialdemokraterna att engång bygga folkhemmet. Naturligtvis måste såväl kvantifierade ochtidsbestämda delmål som handlingsplaner redovisats till och beslutas avriksdagen. Miljöpolitiken är ett viktigt politikområde - och det är politik,inget enbart för experter och myndigheter - där förslag och beslut skall fattasi för att kunna debatteras fritt. Ett liknande tillvägagångssätt somdet regeringen föreslår för miljöpolitiken inom andra politikområden voreotänkbart. En finanspolitik med generationsmål och redovisning av detekonomiska läget en gång per mandatperiod, därutöver intet, skulle ingenacceptera - inte heller en arbetsmarknadspolitik eller socialpolitik delegeradpå det sättet.Miljöpartiet de gröna yrkar avslag på regeringens delegationsförslag ochkräver att får fatta beslut om kvantifierade och tidsbestämdadelmål och handlingplaner och att regeringen ges i uppdrag att snaraståterkomma till med sådana. Detta bör ges regeringen till känna.Målen - de lång- ochkortsiktigaI det följande framför de gröna synpunkter påmiljökvalitetsmålen, de delmål som finns men framför allt desom saknas. I bilaga 57 redovisas vilka antagna mål somgäller. Generellt kan sägas att många mål som inte uppnåttsoch där tiden passerats borde formuleras om till nya tidssattamål. Eftersom regeringen, trots vid makten, inteklarat av att föreslå kvantifierade tidssatta mål utan överlåtittill en parlamentarisk beredning att jobba vidare, riskerarmiljöarbetet att stanna av. Det är djupt olyckligt. Allt somsaknas kan av förståeliga skäl inte redovisas i motionen, utanvi avser att koncentrera oss på några områden där bristernaär allvarligast. I många fall finns förslag frånNaturvårdsverket redovisade i rapport 4765 luft ochgröna skogar. Vi anser att de målen måste antas som delmålnu.Mål 1 luftMiljökvalitetsmålet för "flummigt" och oprecist.Delmålen är, så som de formulerats, en backning jämförda med dagensmål. Målet för flyktiga organiska ämnen begränsas till transportsektorn ochden parlamentariska beredningen förväntas komplettera. degröna finner inget skäl att nu backa, utan anser att delmålen skall skärpas.Flyktiga organiska ämnenRegeringen är mycket motsägelsefull i propositionen. Ibilaga 57 står att nedanstående mål å ena sidan skall gälla,men å andra sidan enbart gälla transportsektorn och i övrigtberedas och kompletteras av den parlamentariskaberedningen.Dagens mål: Utsläppen av flyktiga organiska ämnen bör minska med 50 %till år 2000 beräknat års nivå.Naturvårdsverkets förslag: Utsläppen av flyktiga organiska ämnen börminska beräknat års nivå.Regeringens förslag: Utsläppen av flyktiga organiska ämnen fråntransporter i bör ha minskat beräknat från1995 års nivå.Miljöpartiets förslag till delmål: Utsläppen av flyktiga organiska ämnenskall minskas beräknat års nivå och med80 % till år 2010.Cancerframkallande ämnenDagens mål: Utsläppen av cancerframkallande ämnen börminskas i tätorterna för att de långsiktigahälsoeffekterna skall vara på en acceptabel nivå. Ett delmålär att halvera utsläppen till år 2005.Regeringens förslag: Utsläppen av cancerframkallande ämnen i tätorternabör ha halverats räknat års nivå.Miljöpartiets förslag: Utsläppen av cancerframkallande ämnen itätorterna bör ha minskat räknat års nivåoch till år 2015.Sot, CO, NO2 m.m.Dagens mål: Vid skall halterna av koloxid,kvävedioxid, sot och partiklar underskrida de riktvärden somutarbetats av Naturvårdsverket.Miljöpartiets förslag: Delmålet bör gälla och regeringen ges i uppdrag attsnarast ta fram nya kvantifierade tidssatta delmål för respektive ämne ochrespektive ämnesgrupp, som föreläggs för beslut.KväveoxiderI avsnittet om försurning finns ett mål om NO. Det måstekompletteras med ett mål avseende NO totalt i detta avsnitt.Naturvårdsverket har i rapport 4765 luft och grönaskogar föreslagit som delmål: Utsläpp av kväveoxider i luft iSverige ska minska till 2005 och till år2020 räknat års nivå.Miljöpartiets förslag: förslag till mål "Utsläpp avkväveoxider till i luft i ska minska och med70 % räknat års nivå" bör antas.Mål 2 Grundvatten av god kvalitetMiljökvalitetsmålet kan tolkas olika och är därför för diffust.Grundvattnet är hotat av flera skäl, framför allt på grund av det kemi-kalieintensiva jordbruket. Såväl nitrit som rester och nedbrytningsprodukterav bekämpningsmedel läcker ned. har i interpellationer tagit uppdet senare problemet. Även radon i dricksvatten är problem, där deriktvärden som finns skiljer på allmänna och enskilda vattentäkter. Ävenförsurningen är problem, eftersom metallutlakningen är ett hot, liksom riskenatt metaller i rör löses ut av surt vatten.Det behövs kvantifierade och tidsbestämda delmål och handlingsplaner förbekämpning av förekomsten av radon, nitrat, bekämpningsmedel, metalleroch radon i grundvatten.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag på kvantifierade och tidsbestämda delmål ochhandlingsplaner för bekämpning av radon, nitrat, bekämpningsmedel,metaller och radon i grundvatten.Regeringens första delmål är att det inte skall bli sämre . Kandet kallas ett mål?Mål 3 Levande sjöar och vattendragMiljökvalitetsmåletKvalitetsmålet som det är skrivet är inte ett mål. Detinnehåller ingen ambition större än . Det säger bara attsjöar och vattendrag "skall bevaras". Här finns ingen kritikav dagens situation och heller ingen ambition att återskapade biologiska förutsättningarna i försurade sjöar ochvattendrag. Regeringen föreslår alltså ingen förbättring allsunder den kommande . I Naturvårdsverketsrapport 4765 luft och gröna skogar anförs attmiljöförbättrande åtgärder måste genomföras i påverkadesjöar och vattendrag för att försöka återskapa denursprungliga biologiska mångfalden. Ett generationsmål försjöar och vattendrag måste innehålla ett sådant kvalitesmål.Miljöpartiet föreslår att orden "skall bevaras" byts ut på två ställen imiljökvalitetsmålet 3 mot "skall förbättras och bevaras" och att detkompletteras med "Miljöförbättrande åtgärder skall vara genomförda ipåverkade sjöar och vattendrag i syfte att återskapa den ursprungligabiologiska mångfalden".Strömmande vattenStrömmande vatten är den naturtyp som exploaterats hårdastpå norra halvklotet. I vissa län t.ex. , är 95 %av den ekonomiskt utbyggbara vattenkraften redan utbyggd.De arter som är beroende av strömmande vatten har trängtstillbaka kraftigt. I aktionsplanAktionsplan för biologisk mångfald slås fast:"Vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stor del avSveriges vattendrag vilket har fått starkt negativakonsekvenser för biodiversiteten." (sid 12 i rapporten).I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: "De outbyggda vatten-dragens betydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen. Kvarvarandeopåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras." (sid 41 irapporten).Trots detta har regeringen, och enats ienergiuppgörelsen om att anslå medel till utbyggnad av små vattenkraftverk,trots att det beslutet hotar precis de kvarvarande vattendrag som måstesparas. Det införs ett investeringsbidrag utbyggnad av småskalig vattenkraftpå under en 5-årsperiod.Miljöpartiet de gröna anser att vattenkraften i är färdigutbyggd.Det går inte, som det låter i propositionen, att både bygga ut och behålla dearter som behöver rinnande vatten, vilket flera forskare har visat. Denbiologiska mångfalden måste ges företräde. Det handlar såväl om hotade sommer vanliga arter. Det biologiska livet förstörs när vattnet inte längre fårströmma fritt, när de naturliga variationerna i vattenståndet försvinner ochgödningen av stranzonerna upphör, när havsöringen kan vandraupp som tidigare och när utter och strömstare inte längre har någon fors attvistas i. har riktat kritik mot statsbidraget tillminikraftverk just med hänvisning till biologisk mångfald.Riksdagen har fastlagt taket för vattenkraftens utbyggnad till . Även av detta skäl måste vattenkraften anses färdig-utbyggd. Det är en internationell skandal att inte ens inomen generation vill sätta stopp för skövlingen av de sista forsarna!Miljöpartiet de gröna föreslår som delmål: De outbyggda vattendragensbetydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen. Kvarvarandeopåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras.Miljöpartiet yrkar vidare att de outbyggda älvarna och de befintligaoutbyggda älvsträckorna grundlagsskyddas.Naturliga vandringsvägarna för fiskMålet att återskapa de naturliga vandringsvägarna för fisk ärför vagt formulerat. Frågan diskuteras i andra länder, t.ex.USA. I Östersjöbäckenet finns 30 vattendrag medlekande laxstammar. Av dem finns 14 i . Miljöpartiethar agerat mycket för att få tillstånd skydd av den hotade viltreproducerande laxen. Sverigehar utan tvekan ett europeiskt, eller snarare internationellt,ansvar för denna art. Det saknas ett konkret mål för hurvandringsvägarna för inte bara lax utan även havsöring skallförbättras.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med konkreta tidssatta delmål för hur vandringsvägarna förhavsöring och lax skall kunna återskapas.DelmålI regeringens delmål står att biotoper skall sparas "ommöjligt". Vem skall tolka vad som är möjligt? Exploatören?Att återskapa förutsättningar för ursprunglig biologiskmångfald måste vara ett kvalitetsmål till vilket delmål knyts.Miljöpartiet föreslår att orden " i möjligaste mån" stryks i andra delmålet.Regeringen bör även i detta avsnitt ges i uppdrag att återkomma till riks-dagen med konkreta och tidsbestämda delmål.KalkningKalkningen av sjöar och vattendrag är tyvärr fortfarande ennödvändig verksamhet, som garanterar att biologiskt liv kanfinnas kvar. Det biologiska behovet har beräknats till 600miljoner kronor . kalkas endast hälften av desjöar och vattendrag som skulle behöva kalkning.Kalkningen är nödvändig för att bibehålla de arter i sjöar och vattendragsom är känsliga för sjunkande pH-värden. Många av dessa känsliga arter ärsådana som Artdatabanken tagit upp som hotade.Genom kalkningsverksamheten har en hel del giftiga metaller somaluminium bundits i sediment och inte kommit in i det levande. Omkalkningen upphör kan dessa sediment släppa sina lager av metaller och enmetallchock för växter och djur kan bli följden.Det är förvånande att kalkningen inte behandlas i detta sammanhang utanseparat i propositionen. De anslagsnivåer som finns i budgeten är enligtMiljöpartiets uppfattning för små.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att ta fram konkreta ochtidsbestämda mål för kalkningsverksamheten för beslut i . Iavvaktan på det föreslås följande delmål:Antalet sjöar och vattendrag som kalkas skall successivt ökas för att år2020 täcka det biologiska behovet.Mål 4 Myllande våtmarkerKvalitetsmåletMålet anger inte vad regeringen vill uppnå om en generation.Här uttrycks ingen ambition och heller inte någon vilja.Menas det att regeringen först om en generation vill börjabevara värdefulla våtmarker, eller när ska det ske?Kvalitetsmålet är för luddigt och måste skrivas om.Dikning och skyddsdikningDikning och skyddsdikning av skogsmark har i realitetenupphört i . Senaste upplagan av ger följande siffror för markavvattning (dikning):1980-31 000 hektar, 1985-20 000, 1990-7000, 1995-300hektar. Utvecklingen är lika dramatiskt nedgående förskyddsdikningen. Skogsbolagen och kronan (nuvarandeAssiDomän) skyddsdikade 26,5 tusen hektar . 1995var siffran nere i 200 hektar.Idag har dikningen av skogsmark i praktiken upphört i . I de våtanaturtyperna finns en stor biologisk mångfald. Mot denna bakgrund är detofattbart att regeringen inte konfirmerar existerande praxis och ställer uppmål om att all dikning och skyddsdikning av skogsmark skall upphöra iSverige. vill man enbart utöka förbudsområdet med delar avnorrlandskusten. har i sitt yttrande föreslagit att helakommunen ingår i förbudsområdet, men på s. 74 skriver regeringen attsituationen i bl.a. bör belysas mer. Staten har en klart lägremålsättning än kommuner och skogsnäringen vad gäller markavvattning. Inteens inom en generation vill regeringen stoppa utdikning av skogsmark!Orörda myrområden bör betraktas som impediment och lämnas orörda.Miljöpartiet ogillar den klassning som sker av olika naturtyper i värdefullaoch mindre värdefulla områden. Vi har i vårt partiprogram en inskrivenformulering som innebär klart stopp för all dikning och skyddsdikning avskogsmark i hela landet.Miljöpartiet föreslår att som delmål all dikning och skyddsdikning iskogsmark skall upphöra.MyrarEfter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom tillslut ett avgörande om "Myrskyddsplan för " våren1994. Planen var inte komplett. Myrrika länsaknades, information om omgivande fastmarksskog varbristfällig eller inaktuell. saknas konkretaåtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar,mader och slättsjöar.I propositionen 1996/97:75 Skydd av hotade arter m.m. sägs att"sumpskogar, mader och rikkärr bör särskilt uppmärksammas i natur-vårdsarbetet med våtmarker". Trots detta är regeringens ambition endast att50 % av Myrskyddsplanens objekt skall vara skyddade om en generation.Det är en för dålig ambition. Enligt 4765 luftoch gröna skogar kostar detta vad avser själva myrmarken ca 10 miljonerkr/år. Kostnaden för kringmarken är svår att beräkna.Enligt skall varje land skydda10 % av alla naturtyper för att säkerställa den biologiska mångfalden.Myrskyddsplanen upptar av totala myrarealen. Det är hög tid attskydda de myrar som finns i Myrskyddsplanen. har ett stort ansvarinternationellt att skydda dessa biotoper.Miljöpartiet föreslår att regeringens delmål skrivs om till: avobjekten i Myrskyddsplan skall skyddas som reservat ellerpå annat säkert sätt , dock senast . Resterande objekt skallskyddas som reservat eller på annat säkert sätt senast till år 2010.Miljöpartiet de gröna yrkar vidare att myrskyddsplanen kompletteras.Naturvårdsverkets rapport 4765 luft och gröna skogar föreslår attytterligare ett tiotal våtmarker i bör upptas på Ramsar-listan över våtmarker av internationell betydelse. anser det varaen god målsättning.Miljöpartiet föreslår följande delmål: skall minstytterligare 10 våtmarker i landet upptas på Ramsar-listan över våtmarker avinternationell betydelse.TorvbrytningTorv är klassat som fossilt bränsle. Våramyrområden är unika naturtyper för . Torvbrytningeni vårt land har minskat . Regeringens förslagangående torven på sidan 69 är obegripligt. Där står atttorvbrytning får ske på lämpliga platser och med hänsyn tillden biologiska mångfalden. Bryter man torv på myrvidder såförstörs den biologiska mångfalden till hundra procent.Miljöpartiet instämmer i uppfattningen att torven är fossiltbränsle som inte passar i ett uthålligt energisystem. Däremotkan biobränslen från grenar och toppar (GROT) tas till vara iökad omfattning och med de restriktioner som bl.a.Naturvårdsverket pekat på.