mot · GL02Sf37 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. Materialet bakom det mycket omfångsrika förslaget till ett nytt pensionssystem, som regeringen lämnade till den 14/4 har i alla sina delar remissbehandlats . Många remissinstanser har avstått från att lämna synpunkter på grund av att remisstiden ansetts för kort. framförda synpunkter speglar vad många andra remissinstanser också anser, nämligen att det skulle behövas utförligare konsekvensanalyser, och SCB har förklarat sig beredd att medverka med statistiska underlag och med statistisk samhällsvetenskaplig kompetens. AP-fondsstyrelsen har liksom kritiserat kvaliteten på beslutsunderlaget. Generaldirektören i framför också mycket viktiga synpunkter. Hon anser att det är viktigt att inte svika löftet till dem som redan är pensionärer, att deras ekonomiska standard inte ska sänkas när folkpensionsförmånerna byts ut mot övergångsvis garantipension . Hon menar också att man måste undvika en konstruktion, som leder till ständiga nedskärningar av ATP-pensionärernas pensioner när de ska följsamhetsanpassas enligt de nya reglerna. Försäkringskassornas personal har uttryckt oro över den ökade arbetsbörda som det nya pensionssystemet kommer att innebära för dem. Det nya systemets regler är, i jämförelse med det nuvarandes, mycket mer svårgenomträngliga. Därför kommer försäkringskassorna att behöva ökade resurser i form av datorstöd och utbildning för att kunna hjälpa allmänheten till rätta. Kritiken av det nya pensionssystemet, som framförs när det gäller både form och innehåll, har inte nått varken allmänheten eller beslutsfattarna utanför genomförandegruppen. Det beror på att massmedierna inte uppmärksammat kritiken. 1995, när i stort sett samma förslag som det nu aktuella remissbehandlades, kom kritiken, till allmänhetens kännedom genom dagstidningarnas belysning. Till skillnad från nu fanns det då fortfarande en tro på att uppgörelsen var möjlig att påverka med demokratiska metoder. Regeringen avstod också från att lägga förslag och tidpunkten för starten av det nya pensionssystemet sköts fram . Viktiga delar av pensionsreformen förs nu över till nästa mandatperiod. Att inte förtidspensionerna, efterlevandepensionen och pension för studier är klara har särskilt kritiserats av Lagrådet. Mest besvärande är det att de som är pensionärer eller blir pensionerade inte får konkreta besked om hur skiftet av pensionssystem den 1/1 2001 kommer att påverka deras pensioner. De har från början lovats att inte beröras av det nya systemet och att inte förlora ekonomiskt när dagens folkpensionsförmåner ska omvandlas till garantipension. Ett förslag kommer först när utredningen om den övergångsvisa garantipensionen, som ska gälla för alla som är födda och tidigare, blir klar . I utredningsdirektiven (dir. 1997:149) framgår att denna grupp bl.a. inte omfattas av beslutet att avtalspensionen inte ska samordnas med garantipensionen. Det gäller bara för yngre pensionärer. Avtalspension, änkepension, andra pensioner och privata pensionsförsäkringar kommer att samordnas med garantipensionen. Det vanliga grundavdraget, som efter 2001 ska gälla även pensionärer, kommer att minska nettopensionen för en stor del av dem, som är pensionärer. kommer konsekvenserna av att ATP-pensionerna ska följsamhetsanpassas att slå igenom. Om reallöneutvecklingen och prisutvecklingen skulle bli densamma framöver som för tiden 19801998 har nuvarande pensionärer att emotse en sänkning av pensionernas reala innehåll med i genomsnitt . Det nya bostadstillägget för pensionärer, som i högsta grad påverkar marginaleffekterna, borde naturligtvis ha varit klart före pensionsbeslutet . Så är det inte. En utredning har tillsatts, som inte blir klar . Redan i remissyttrande av den 18/10 1995 (avs. Ds 1995:41) hävdades att hälften av alla inkomsttagare kan komma att beröras av garantipensionen. Man påpekade att en ogift som arbetar måste tjäna mer än 217 000 för att själv genom den nya pensionen kunna generera extra trygghet inför ålderdomen. När den som tjänar och under betalar till sin pension upptäcker att han inte får högre pension än den som inte bidragit till systemet eftersom personen i fråga inte haft förvärvsinkomst utan t.ex. varit hemmafru eller arbetat svart, är risken stor att han känner sig lurad. När han som betalat sin pension med avgifter och den andres pension via sin skattsedel märker att hans egen pension dessutom minskar vid låg reallön i samhället, ökat antal pensionärer och ökad medellivslängd, medan den andres pension är värdesäkrad gentemot prisutvecklingen och därför mycket väl kan stiga i stället, är risken stor att han inte vill vara med i något allmänt pensionssystem. Den breda uppgörelsen har inte uppmuntrat till en allmän debatt i samhället. Enligt opinionsinstitutet har av befolkningen ingen aning om vad det nya pensionssystemet innebär. Beslutet om lagförslaget till ett nytt pensionssystem ska tas i . konfliktfyllt kompromissande kommer århundradets pensionsreform, förutom de viktiga områdena som skjutits upp till efter valet, att fastställas utifrån ett underlag som underkänts av flera viktiga remissinstanser och trots att Lagrådet framfört mycket stark kritik. Lagrådet bedömer förslaget som ofullständigt och ofullgånget, krångligt och komplext, svårtolkat och svårt att överblicka. Resultatet av detta blir, enligt Lagrådets mening, att åtskilliga ändringar måste göras framöver av den lagstiftning, som nu är beredd att besluta om. fram till dess att pensionerna ska börja betalas ut enligt de nya reglerna behöver en konsekvensanalys av de beslutade reglerna göras så att försämringar undviks för dem, som från början lovats att inte beröras av det nya systemet eller få sin standard sänkt på grund av byte av grundtrygghetssystem, dvs. de som är födda och tidigare (1993/94: Sfu24). Det fullständiga pensionssystemet bör bli föremål för analys på ett sådant sätt, att konsekvenserna för pensionärerna och för samhällsekonomin redovisas , när pensionerna börjar betalas ut enligt de nya reglerna. De förändringar i lagstiftningen som enligt Lagrådet kan komma att behöva göras skall vara klara , så att konsekvenserna av det nya pensionssystemet i sin helhet kan bedömas före valet . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den fortsatta behandlingen av det nya pensionssystemet.