mot · GM02Ub709 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub709av m.fl. (kd)StudiestödInledningFör att beskriva vårt lands utbildningssystem räcker det inte att titta påvilka akademiska möjligheter och villkor som erbjuds studenterna. Minstlika avgörande för den presumtive studenten är vilka ekonomiska ochsociala villkor som utbildningen erbjuder. För att vara effektiva måstedessa villkor ta hänsyn till studentens totala situation, samt stimulera denenskilde att inte bara påbörja utan också slutföra sina högre studier.Tillsammans med god studie- och arbetsmiljö är sociala och ekonomiskavillkor viktiga förutsättningar för att studenterna ska trivas och lyckasmed sina studier samt för att en hög kvalitet på utbildningen ska kunnauppnås.Tillgång till, alternativt bristen på, bra och billigt boende påverkarstudierna. Boendekostnaderna utgör ofta en stor del av den enskildestudentens kostnader. På många håll är situationen minst sagt kaotisk. Detfaktum att antalet studerande på högskolan kommer att fortsätta öka denärmaste åren innebär en ohållbar situation. Vi beklagar att det tidigare tagnabeslutet om ett tillfälligt investeringsstöd på förbyggandet av 15 000 nya studentbostäder under perioden 1997 till 1999avbryts. Behov av åtgärder finns fortfarande. Vi föreslår attinvesteringsstödet får vara kvar enligt tidigare besked. Det dämpar något dennegativa effekt som den stora och snabba utbyggnaden av högskoleplatser fårnär det gäller studenternas möjlighet att ordna bostad. Vi kristdemokrateranser att bostadssituationen tillsammans med andra kvalitetsaspekter talar fören något lägre utbyggnadstakt av högskoleplatser.Det finns en rad andra studiesociala frågor som har betydelse förstudenternas syn på utbildningskvaliteten, till exempel förenings- ochfritidsverksamhet samt tillgång till studiesocial rådgivning och vägledning,men de kommenteras inte här. Anledningen är inte att frågorna inte är viktigautan snarare att ansvaret oftast ligger på utbildningsenheten och/eller påkommunen.Dagens studiestödsystemHögre utbildning är en investering såväl för individen som för samhället.Studiefinansieringen ska göra det möjligt för alla, oavsett bakgrund, attskaffa högre utbildning. Studiestödsystemet bör vara så generellt som möjligtoch kunna accepteras av olika studerandegrupper. Inte minst urrekryteringssynpunkt är det viktigt att studenterna uppfattar systemet somrimligt. För att uppmuntra till personligt ansvar måste systemet även varaförutsebart. Den höga skulden, som dagens system ofta medför för denenskilde, leder till att många studenter ger upp hoppet och inte räknar med attkunna betala tillbaka sina skulder. Detta urholkar förtroendet för systemetoch undergräver känslan av personligt ansvar för egna skulder.Tyvärr är det allt vanligare att studenter uppmuntras till eller väljer att drapå sig så höga studieskulder som möjligt eftersom de ändå skrivs av till slut.Social snedrekryteringDet kanske allvarligaste problemet med dagens studiestödssystem är attdet avskräcker från högre studier framför allt när det gäller ungdomarfrån studieovana miljöer och ungdomar vilkas föräldrar ärlåginkomsttagare. De är ofta tveksamma till att dra på sig högastudieskulder. För dessa ungdomar innebär högskolestudier ett stortrisktagande. De tvivlar på att det går att leva på studielånen, och skulleekonomin tryta har ofta inte föräldrarna möjlighet att bidra ekonomiskt.Skulle studierna misslyckas leder det till en ekonomisk katastrof.Studiestödsutredningen, en kommitté som tillsatts av Utbildningsdeparte-mentet 1994 och som presenterade sitt slutbetänkande Sammanhållet studie-stöd (SOU 1996:90) , pekar också på att det nuvarandestudiestödssystemet bär en del av ansvaret för den sociala snedrekryteringen.Betänkandet innehåller konkreta förslag till ett nytt studiestödssystem samtlämpligt startdatum: . Även regeringen medger att detnuvarande systemet bär sin skuld men drar tyvärr inte slutsatserna av det.Redan i budgetpropositionen 1996 skriver regeringen att man "avser attåterkomma till med ett ställningstagande till utred-ningens förslag om ett sammanhållet studiestöd." I årets budgetpropositionskriver regeringen: "I avvaktan på den aviserade propositionen om ettreformerat studiestödssystem föreslår regeringen inte några förändringarinom studiestödsområdet för det kommande budgetåret." Tyvärr väljerregeringen att dra frågan i långbänk. Som ett mantra upprepar man att manavser återkomma i frågan. Det senaste budet är att vissa förändringar istudiestödssystemet kommer att ske år 2000.Den aviserade propositionen om ett reformerat studiestöd-system är en absolut nödvändighet för att skall kunna utnyttjaden fulla potentialen som finns bland de presumtiva studenterna. Det ärviktigt att studiestödet är utformat så att det uppmuntrar nya grupper att börjastudera, detta för att minska den sociala snedrekryteringen. Ett av detnuvarande studiestödssystemets största brister är att det inte är överblickbartvarken för den enskilde, högskolorna eller CSN. Ett mer stringent systemkommer, förutom att höja rättssäkerheten för studenterna, även att minskadet administrativa trycket på CSN.Vi kristdemokrater anser att det är olyckligt att regeringen väljer att skyggaoch skjuta problemen framför sig. Vi avser naturligtvis att återkomma istudiestödsfrågan så snart regeringen presenterar en proposition i frågan.Redan nu och i denna motion redovisar vi dock vad vi anser varanödvändiga ändringar inom ramen för dagens system. På ett par punkter gårvi även längre och föreslår förbättringar av systemet.En realistisk utbildningssatsningKristdemokraterna har i en tidigare motion redovisat vad vi anser vara enrealistisk utbyggnadstakt av antalet utbildningsplatser i högskolan. Vitror inte att den hastighet och omfattning med vilken regeringen villbygga ut högskolan går att genomföra utan att det medför en betydandeförsämring av utbildningskvaliteten. Detsamma gäller "",det vill säga den stora satsningen på vuxenutbildningen. Målsättningenmed "" måste vara en kompetenshöjning som leder till ettjobb . Vi föreslår en något lägre utbyggnadstakt både inomhögskolan och "". Konsekvensen blir då att vi räknar medett lägre antal studerande med studiestöd än vad regeringen gör . Enligt vårt förslag blir den totalabesparingseffekten för år 1999.Förändrade krav på studieresultatStudiestödsutredningens betänkande innehåller förslag på förändradekrav på studieresultat för att man ska vara berättigad till studiestöd.Enligt förslaget ska en eftersläpning med maximalt tio poäng tillåtas detförsta året och sedan med ytterligare fem poäng för varje läsår. Dettasystem tillåter att man misslyckas någon termin om man lyckas denövriga tiden. Dessutom ska studiestöd beviljas även då minimipoängeninte uppnås om prognosen för de fortsatta studierna är positiv. Reglernamåste anpassas till olika utbildningsuppläggning, exempelvis när detgäller de enskilda kursernas längd. Möjligheten att återkomma istudiestödssystemet efter ett "misslyckande" måste bli enklare vilketockså betänkandet anger. Vi anser att utredningen kommit fram till enbra avvägning mellan "morot" och "piska" i detta avseende.I vårt budgetförslag ingår även en striktare kontroll av studiekvalitet vilketfår anses rimligt. Likaväl som man måste vara på arbetsplatsen för att få fulllön är det rimligt att begära att studenten infinner sig på obligatoriskaföreläsningar, laborationer och andra övningar. Det har kommit framatt en stor del, siffran har nämnts, av studerande på sommarkurser intetar några poäng och alltså i praktiken får studiemedel utan några som helstprestationskrav. Detta är inte acceptabelt och behöver ses över när en reformgenomförs. föreslagna reform skulle innebära enbesparing som i nuvärde motsvarar cirka 200 miljoner kronor.Höjt fribeloppKristdemokraterna har tidigare motionerat om att det så kalladefribeloppet, det vill säga det belopp man får tjäna utan attbidraget minskas, borde höjas rejält eller avskaffas helt.Studiestödsutredningens förslag går i detta avseende åt rätt håll. Vi anseratt inkomstgränsen för fullt studiebidrag är kontraproduktiv och bidrartill ökad snedrekrytering. Kontraproduktiv eftersom dess borttagandeskulle ge studenterna möjlighet att påverka sin ekonomi genomsidoinkomster och en del av dem skulle då antagligen inte välja enmaximal lånedel. Det skulle minska skuldbördan och därför ävenavskrivningarna. De begränsade möjligheter som erbjudsstuderande att påverka sin ekonomi och minska skuldbördan är faktorersom hämmar ungdomar från studieovana hem , vilket bidrar till densociala snedrekryteringen. Ytterligare ett argument motinkomstprövningen är att studiemedel bara betalas ut under nio av och det är därför orimligt att studerande med alternativainkomstkällor ska "bestraffas" för det.Ett avskaffande av fribeloppet skulle kosta . Detförutsätter dock att alla studenter som har studiemedel och inkomster överfribeloppet skulle få fullt studiemedel. Vi anser att det är ett felaktigtantagande.Som sagts är det rimligt att anta att en del av dessa studenter skullevälja att minska sin skuldsättning genom att låna mindre. Vi avsätter 200miljoner kronor, motsvarande de besparingar som vi föreslår i stycket"förändrade krav på studieresultat" och nöjer oss med att konstatera att detbör räcka till att rejält höja inkomstgränserna.N/T-anslagetKristdemokraterna avvisar att en mindre grupp vuxenstuderande som valtnaturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar ska få finansierasina studier med särskilt vuxenstudiestöd, svux. Att ha ett differentieratstudiestödsystem inom N/T-området med utgångspunkt från ålder ocharbetslivserfarenhet är inte bara djupt orättvist, inte minst mot dem somgår eller har gått på samma utbildning med "vanliga" studiemedel. Detantyder även att regeringen betraktar andra kunskaper som mindrenyttiga. Det kan vi kristdemokrater inte ställa upp på. Kostnaden för N/T-stödet beräknas till för år 1999Timersättningen för SFI-undervisningMånga invandrare som arbetar tillfälligt eller är arbetslösa vill läsa SFI,svenska för invandrare, för att känna sig mer hemma i det svenskasamhället och förbättra möjligheterna att få ett permanent arbete.Regeringen har tagit bort den möjligheten med hänvisning till att de skakunna erbjudas samma studiestöd som andra vuxenstuderande. Det kantyckas vara ett rimligt förslag men om man ser till villkoren för attinvandrare ska beviljas studiestöd förlorar förslaget sin bärkraft. Detkrävs nämligen av invandraren att han eller hon inte bara läser SFI utankombinerar dessa studier med andra skolformer, främst komvux, för attfå studiestöd. Det är inte möjligt för ett stort antal SFI-studenter som harså begränsade kunskaper i svenska att de inte klarar av annanundervisning.Vi kristdemokrater anser att möjligheten till timersättning för invandrare isvenskundervisning, SFI, måste beaktas då den aviserade studiestödspropo-sitionen kommer. Regeringen talar gärna om det mångkulturella samhället,om hur personer med annan kulturell bakgrund ska beredas möjligheter attintegreras i det svenska samhället och om hur stor betydelse språket har i detsammanhanget. Att då försämra invandrares ekonomiska villkor för att läsaSFI är hånfullt mot de invandrare man säger sig underlätta för i andrasammanhang.Morgondagens studiestödssystemEtt nytt studiestödssystem bör träda i kraft. Vi beklagar attregeringen inte haft ambitionen eller viljan att följaStudiestödsutredningens förslag om att låta ett nytt system träda i kraftfrån och med 1998. Vi framför här några synpunkter som bordediskuteras vid utformningen av ett nytt system.Förutom att dagens system leder till en stor skuldsättning blir återbetal-ningen omöjlig att beräkna och förutse. Som tidigare påpekats måste syste-met vara förutsebart för att skapa personligt ansvar för egna skulder. Krist-demokraterna anser i princip att tillgängliga resurser i huvudsak bör satsas påbidraget, så att stora lån inte behöver tas. Regeringen påpekar att det i detnuvarande lånesystemet finns risk för framtida avskrivningar samt attavskrivningarnas omfattning är svår att förutsäga. Vi delar denna beskrivningoch ser det som ett starkt incitament för att kraftigt höja bidragsdelen istudiestödet. Den minskade lånebördan kommer att ge mindre framtidaavskrivningar vilket gör prognoser för både stat och individ lättare att utföra.Ett delat ansvar mellan student och stat är en viktig signal till framtidastudenter. anser att bidragsdelen skall utgörahälften av studiestödet. Detta gör subventionerna tydliga och bör verkarekryterande. Det gör också den enskildes lånebehov och lånets utvecklingmer förutsebart. Ett i stort sett osubventionerat lån skulle dessutom signaleraatt lånet är en form av kompletterande finansieringskälla som endast börutnyttjas vid behov. Återbetalningen bör ske efter förmåga till exempelgenom att höginkomsttagare betalar en högre andel av sin årsinkomst änlåginkomsttagare. Incitament bör övervägas för att stimulera en snabbareåterbetalning av studielånen.Höjd bidragsdel och ökat fribelopp alternativt borttagen inkomstgräns ärreformer som skulle ge studenterna bättre ekonomiska villkor. Detta ikombination med en bättre förutsebarhet för lånens utveckling och en lägreskuldbörda skulle göra det rimligt att kräva att lånen i normala fall alltidskall återbetalas. Det borde därför diskuteras om inte ett sådant system skulleta bort regeln om avskrivning . Det skulle motivera studenteratt inte ta högre lån än absolut nödvändigt.Studiestödsutredningen såg det som en fördel att studenterna, också när detgäller studier utomlands, fritt kan välja den utbildning som de bedömer sigha störst nytta av för sin kommande yrkesverksamhet och föreslår att de sombeviljats studiestöd för utlandsstudier även ska kunna beviljas ett bidragmotsvarande hälften av eventuella studieavgifter. Studiefinansieringen måsteutformas så att ingen student enbart av ekonomiska skäl förhindras attbedriva studier eller forska utomlands. Ökar trycket på utlandsstudier måstemedel tillskjutas för att göra detta möjligt. anser attmöjligheterna att studera utomlands bör vara goda, inte endast ur denenskildes perspektiv, utan även ur samhällets. Förutom argument som ökadinternationalisering klarar vi ju inte av att bygga ut högskolan i den takt viönskar utan att negativt påverka utbildningens kvalitet.Kristdemokraterna anser att alla som studerar på en viss nivå inomutbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd, och finner att vi frånStudiestödsutredningens sida fått stöd för denna hållning, liksom att de somkompletterar grundskole- eller gymnasienivå bör få ett särskilt förmånligtstöd.Barntillägg i studiestödetPå grund av att barntillägget i studiestödet tagits bort har många tvingatsavbryta sina studier. Det gäller inte minst ensamstående föräldrar, oftastkvinnor. Regeringen har inga planer på att återinföra barntillägget. Förmånga innebär åtgärden att de inte vågar eller anser sig kunna satsa påutbildning. Vi kristdemokrater menar att det är nödvändigt att återinföranågon form av barntillägg i studiestödet om utbildningssatsningen ska nåfram till dem som regeringen upprepar att den i första hand vänder sigtill. Annars finns det risk att många bara vågar satsa på utbildning underkort tid eller inte alls. Vi anser det nödvändigt att återinföra barntilläggetoch den bör ingå som en självklar åtgärd i det nya studiestödsystemet år2000.Social trygghetEkonomisk trygghet vid sjukdom, föräldraskap, vård av sjukt barn,arbetslöshet etc. anses av de flesta vara en självklarhet. Det stora flertaletsvenskar har denna trygghet men det gäller långt ifrån alla. Eftersomtrygghetsförsäkringen ofta anknyter till anställningsförhållanden stårbland andra studenterna utanför. Rimligtvis måste studenter ha rätt till iprincip samma grundtrygghet som förvärvsarbetande. Så långt det ärmöjligt bör detta åstadkommas genom att generella system även omfattarstudenterna och ger dem samma skydd. Särlösningar bör tillgripas förstnär det visar sig omöjligt att lösa problemen på denna väg.Studiestödsutredningen har i sitt arbete förutsatt att studiemedlen avsesvara ett renodlat studiesocialt stöd som förutsätter att studerande som harsärskilda behov till följd av exempelvis handikapp eller försörjningsbörda,får ersättning från andra generella förmånssystem. Vi kristdemokrater delardetta synsätt men är inte övertygade om att så alltid är fallet idag.Utredningen tittade närmare på situationen för studenter med barn samt hurbostadsstödet fungerar för studenter, men det finns andra frågor som ärviktiga och förtjänar en översyn, till exempel frågan omförsäkring för arbetsskada.Det finns också system där studier inte kvalificerar för trygghet. Pensions-systemet, föräldraförsäkring, sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring ärexempel på sådana områden. Det behövs en bred politisk samling kring destudiesociala frågorna för såväl grundutbildningsstudenter som doktorander.Den svenska politiken har kännetecknats av en i grunden bristande sam-ordning mellan olika departement och myndigheter som handlägger frågorsom rör studenternas sociala situation. En studiesocial beredning bör snarastsjösättas med uppdraget att se över den studiesociala problematiken.Kristdemokraterna har tidigare motionerat om att en översyn av samtligadessa frågor bör göras och upprepar här återigen det förslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt system bör träda i kraft snarastmöjligt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om social snedrekrytering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrade krav på studieresultat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpt kontroll av studieaktivitet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjt fribelopp,6. att avslår regeringens förslag om fortsatt N/T-anslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barntillägg i studiestödssystemet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad imotionen anförts om timersättning för SFI-undervisning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om morgondagens studiestödssystem,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om social trygghet för studerande,11. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 15.Studiestöd enligt uppställning:12.Tabell 1: (Anslag (i tusental kronor) Regeringen )den 22 oktober 1998Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()