mot · GM02MJ502 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ502av ()KorUnder slutet av 80-talet slog larm omdjurens situation, bland annat om kor som aldrig fick kommaut ur ladugården och beta gräs. Protesterna ledde till den nyadjurskyddslagen, som kom 1988 och som i 80-årspresent med löfte om såväl fria höns sombetande kor.Men alla kor kommer inte ut på det efterlängtade betet nu heller, tio årsenare, trots att djurskyddslagen säger att djur skall ges möjlighet tillnaturligt beteende och trots att betet och utevistelsen stadgas i förordning ochföreskrift till lagen. Hur många som står inne går inte att få uppgift om. År1991 stod ca 30 000 kor inne året runt men sedan upphör statistiken påJordbruksverket. Den nya djurskyddslagen följs inte upp.Gällande bestämmelserReglerna om betesgång finns i djurskyddsförordningen(1988:539) samt Statens jordbruksverks föreskrifter(1993:129) och allmänna råd (1994:2) om djurhållning inomlantbruket m.m.Enligt djurskyddsförordningen ska nötkreatur som är äldre än sex månaderoch som hålls för mjölkproduktion hållas på bete . De nötkreatursom inte hålls för mjölkproduktion ska också hållas på bete eller på annat sättges tillfälle att vistas ute . Kravet på utevistelse gäller inteför tjurar och inte för ungnöt som är yngre än sex månader.Men det finns regler om undantag från kraven om betesgång i djurskydds-förordningen.I föreskrifter regleras betesperioden mer detaljerat ochockså när undantag från betestvång kan medges. Betesperioden ska varasammanhängande och infalla till . Underbetesperioden ska betesdrift ordnas för samtliga mjölkande kor samtidigt.Mjölkkor ska minst hållas på bete mellan tvåmjölkningstillfällen. Beläggningen får inte vara högre än att ett växttäckebibehålls på av betesarealen. Men i föreskrifterna finnsmöjlighet till dispens från beteskravet. Dispenskraven är detaljerade.Ingen statistikNär det gäller dispensgivning eller prövning av undantagfrån kravet på betesgång är det, enligtdjurskyddsförordningen, som handläggerärendena om djurstallarna tagits i bruk efter den 1 juli 1988.Detsamma gäller fall där djurstallarna tagits i bruk före den 1juli 1988 men sedan byggts om eller byggts till så attdjurantalet utökats med mer än nio vuxna eller arton ungadjur. I övriga fall prövas frågor om undantag av denkommunala nämnd som har tillsyn över att djurskyddslagenföljs.Enligt uppgift finns det ingen aktuell statistik angående prövade resp. god-kända ansökningar om undantag från betestvånget, vare sig på eller på länsstyrelserna. Det enda som finns är statistik , dåen enkätundersökning gjordes. Det året gavs 806 dispenser varav 610 gälldeNorr- och . Enligt en uppskattning på rörde detsig då om ca 30 000 kor, de flesta uppbundna. Det året fanns ca 530 000 kor iSverige. I interpellationsdebatt med mig lovade dåvarandejordbruksminister att ta fram aktuell statistik. Sådanstatistik bör tas fram . Den måste också ge svar på hur många av demjölkkor som står inne som går i lösdrift resp. är uppbundna.Uppbundna året runt ivärsta fallDet är naturligtvis förvånande att ingen vet hur utvecklingenser ut . I dispensbestämmelserna talas om attdispens skall kunna ges , högst fem år.Egentligen borde därmed alla kor vara ute på bete undersommaren , men så är det inte. står koruppbundna i svenska ladugårdar året runt, en typ avdjurhållning som enligt mitt förmenande inte stämmeröverens med djurskyddslagen. I interpellationsdebattenanförde jordbruksministern följande:I föreskrifter (SJVFS 1993:129) om bete finns ytterligarebestämmelser om vilka villkor som måste vara uppfyllda för att dispens frånbeteskravet skall ges. Om dispensmyndigheten funnit möjligheter att anordnabete för samtliga mjölkkor i en besättning inte finns, måste ändå alla sinkoroch rekryteringsdjur över alltid hållas på sommarbete, även omdispens givits för mjölkkorna. Inga djur som omfattas av en sådan dispens fårstå bundna hela året.Kravet att även de djur som omfattas av dispens skall ha möjlighet att rörasig är tydligt inskrivet i föreskrifter om djurhållning ilantbruket. I 26 § punkt 3 e sägs att alla djur som omfattas av undantagetskall ges möjlighet till motion per år.Det måste inte nödvändigtvis vara så att man åtar sig att bygga om förlösdrift. Det kan vara ett exempel på hur man hanterar problemet. Ett annatär det som jag också nämnde, att man har en areal som visserligen inte är etttillfredsställande underlag för bete, men som dock är tillfredsställande i denmeningen att mjölkkorna kan komma ut och röra på sig.För att man skall få dispens från det egentliga beteskravet förutsätts på annat sätt har tillgodosett djurens behov av rörelse och motion.I samtal med flera veterinärer och andra "i verkligheten"visar sig detta fel. De kor som haft sin sinperiod undervintern, då alla kor står inne i av förståeliga skäl,kommer aldrig ut. Om de kalvar finns det naturligtvisinga möjligheter till utevistelse i februari.Om driften är uppbundna kor så står också sinkorna bundna.Det är alltså bara de mjölkkor som haft turen att sinperiodensammanfaller med betessäsongen som får komma ut, men dekor som med dispensen står inne är ju justde korna som sinat och kalvat . Med andra ord:de mjölkkor som står inne kommer inte ut påhela året. I värsta fall står de uppbundna. Enligtovan nämnda källor är de flesta kor som står inne på dispenspå sommaren just uppbundna.Se över reglerna!Det finns alltså skäl att se över dispensgivningen. Måletmåste givetvis vara att alla kor kommer ut på bete undersommaren, men ett minimikrav måste i alla fall vara att deges möjlighet att röra sig. Annars kan det knappast anses attdjurskyddslagen tillämpas på korna. En ko som ståruppbunden kan inte sägas ha givits möjlighet tillnaturligt beteende enligt 4 § Djurskyddslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av dispensgivningen beträffande betestvånget förmjölkkor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet till rörelse för mjölkkor för vilka dispens givits,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om årlig statistik beträffande dispenserna.Stockholm den 20 oktober 1998Gudrun ()