mot · GM02MJ503 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ503av ()GrisarInledningDå och då står att läsa om vanvårdade djur i olikalokaltidningar, djur som lämnats utan vatten och mat och ivärsta fall dött i sin egen träck. Dessa händelser skaparrubriker, krav på ansvar, bättre djurskyddslagar och hårdarestraff. Lyckligtvis är händelser av detta slag ovanliga ochleder till att den ansvarige inte får ha djur. blirmissförhållandena följetong med människor som fortsätteratt ha djur med ett ständigt ägarbyte och fortsatt vanvård.Mycket av den svenska djurhållningen är bra och de flesta månar om sinadjur. Men i en allt starkare konkurrens får djuren komma emellan och dendiskussion som hörs om att måste få konkurrera "på lika villkor"skrämmer.Den här motionen ska inte ta upp den typen av händelser som beskrivsovan utan den vanliga vardagen, det som inte skapar rubriker. Det vi vant ossvid eller inte tänker på.Grisar"Griser ska inte ha roligt. Dom ska det bli julskinka utå",säger pappa i filmen griseknoen.Slaktsvinsproduktionen sker intensivt . De flesta grisar kommer aldrigut. Att böka i jord och gotta sig i solvärmen kommer aldrig på fråga på vägenfrån smågris till kotlett. Betonggolv med i bästa fall halm är vad som gäller.Det finns grisproducenter som tänker om och låter grisarna komma ut, ettmåste för att få märka grisköttet med KRAV-märket.Alla har vi varit småMånga smågrisar lever gott i flockar med modern och andrasuggor och rejält med halm att boa och böka i. Men inte alla.Och har man fötts som en liten hanne väntar...Kastrering utan bedövningKastrering sker innan den lille grisen blivit , heltutan bedövning. Grisen riskerar att få infektioner och bråckav ingreppet. Att den känner smärta är säkert, eftersomnervsystemet är fullt utvecklat även hos en liten gris.I kastreras cirka en och en halv miljon hangrisar.Kastreringen görs för att av hangrisarna utvecklar ämnen (skatol,androstenon m fl) som ger ett illaluktande kött. Det hävdas också attokastrerade grisar kan vara besvärliga att ha i täta flockar då de börjar blikönsmogna. Men kastreringen är inte bara bra för konsumenten ochproducenten, den leder också till att man får ett mindre köttigt och fetaregriskött. Produktionskostnaderna skulle också kunna sjunka då kastreringenpåverkar både tillväxt och foderåtgången negativt.Ur djurskyddssynpunkt är kastreringen naturligtvis mycket tveksam. Det ärmycket angeläget att man hittar metoder att göra kastreringen överflödigalternativt finner säkra former för smärtlindring.Smågrisen blir slaktsvinBarndomen varar inte länge för en liten nasse. Redan vid 5veckors ålder tas den från suggan. Det är biologiskt lite förtidigt, men tempot är snabbt och för suggan väntar nydräktighet och nya kultingar.Eftersom smågrisens mag-tarmkanal inte riktigt är redo att klara en dietutan mjölk och eftersom omställningen ofta är brysk är risken stor fördiarréer. Det botas i många fall med höga doser zinkoxid, i och för sig inteotrevligt för smågrisen, men däremot för åkermarken, eftersom det bajsas utoch bajset läggs på åker. Mängden zink i jorden höjs och tas upp av växteroch djur. Det påverkar mikroorganismer och riskerar hamna i maten som ätsav djur eller människor. Därmed är det inne i det biologiska kretsloppet.Mycket olyckligt. ökar halterna, något som inte är långsiktigthållbart.En del smågrisproducenter använder kolpulver istället. Efterpåtryckningar har reglerna runt zinkanvändningen skärpts och det krävs nuveterinär förskrivning. Det är bra, men eftersom det finns en fullgod ersättaretill zinkpulvret - kolpulver - finns egentligen inget skäl att det alls skatillåtas.Första resanHar man tur som smågris får man fortsätta att växa upp påden gård man föddes och då förhoppningsvis med smågrisarman känner. Till saken hör att grisar är intelligenta djur.Griseknoen i filmen om i var ingetundantag, bara en gris som fick chansen.Det vanligaste är att vår smågris lastas på lastbil, trängs ihop medfrämmande grisar, lastas ut hos en bonde som specialiserat sig på slaktsvinoch föses ihop med nya grisar den inte känner. Det är mycket stressandebåde med den nya miljön och alla nya individer.Har vår smågris, som är , riktig otur blir den exporterad tillkontinenten t.ex. . Där väntar en hård tillvaro och drar den en tillnitlott i "grislotteriet" så lastas den vid slaktfärdig ålder på en knökafullbilför transport till något slakteri i . Där väntar i värsta fall tortyr.Menmer om det längre ner.Slaktsvin är det djurslag som de flesta förelägganden gäller och då framförallt att det är för lite strö i boxarna. Det är enligt uppgift mer regel änundantag att inte ströa före slakt(!). På så visunderlättas rengöringen...Vår smågris blir kvar i . skall den äta och växa tills den är ca 6månader. Livet är trångt med lite strö att böka i, men på det hela taget entorftig tillvaro.Hamnar vår smågris hos en riktigt "effektiv" bonde kan förra omgångenslaktsvin ha lämnat gården och den nya, den med vår gris,anlända . Eftersom stallarna spolats kan det varafuktigt och, vad värre är, vår lilla gris möts av en massa jetdroppar i luftensom kan innehålla bakterier. riskerar den att få lunginflammation, någotsom är mycket vanligt hos slaktsvin. Dessutom kan han fåparasiter, som spolmask, eftersom dessa lätt förökar sig när stallet aldrig fårtorka upp.Andra, sista, resanNär så stunden kommer att slaktas föses vår numer ca 100 kgtunga gris åter upp på en lastbil och blandas med en massaokända grisar för den sista transporten i livet. Av vidslakteriet, skrik och skrän, allt är främmande, det luktar blod.Blir han tveksam får han en elektrisk stöt i baken för attskynda på.Före slakten skall han bedövas. Vissa slakterier har kvar en rent gräsligmetod för detta. Grisen avskiljs från de andra, den enda tryggheten, föses in iett litet utrymme och, ve och fasa, väggarna klämmer fast honom och golvetförsvinner. Hängande så är risken stor att han får panik, slår sönder sitt trynemot väggarna innan han sänks ned i gasen som slår ut hans medvetande. Såhär går det till på slakteriet i till exempel. Metoden är fortfarandegodkänd.Har den lilla stackarn hamnat på väg till slakteri i för att bliparmaskinka kan vad som helst hända. Om han överlever transporten - detgör inte alla - väntar griptänger med rejäla elstötar, hugg och slag. Här finnsingenting som kan kallas värdigt slut.Måtte det finnas en god himmel för grisar med gröna ängar, härligagyttjepölar och massor av solsken.Suggan...förekommer det i att suggan fixeras närdet är dags att föda. Hon kan inte nosa på kultingarna, interöra sig över huvud taget. Hur vanligt det är går inte att fåuppgift om. Men det är oacceptabelt och borde strida mot 4 §i djurskyddslagen som säger att djur ska har möjlighet attbete sig naturligt. Trånga burar för djur hör inte ihop med ettjordbruk som vill sälja på djurvänlighet.... kan vara "leasad"startade nämligen slakteriföretagen såkallade suggpooler. Suggan bor normalt på suggpoolen, men2 veckor före nedkomst lastas hon på lastbil för att hamnahos en bonde. Man kan naturligtvis ifrågasätta transport avdjur så nära nedkomst, men en effekt av EU:stransportdirektiv var att det svenska förbudet om transport envecka för och efter förlossning försvann. Vi var jutvungna att harmonisera.Det är enligt uppgift inte ovanligt att suggorna kommer tillbaka till poolenefter sina ute på gården i ganska dåligt skick. Är bonden inte likanoga med en sugga han inte äger eller mår suggorna helt enkelt illa av atttransporteras runt?Vad kan göras?En del, framför allt unga människor , väljer att helt avståfrån att äta kött. Man kan inte acceptera all denna stress ochden ovärdiga behandling som djuren utsätts för. Andra väljerKRAV-märkt, eftersom de djuren kommer ut och kan levaett bättre liv än de i djurfabrikerna.Men alla andra då? Jo, man måste naturligtvis kräva att hanteringen avgrisar blir bättre, värdigare och mer tar hänsyn till att grisar är intelligentaoch kännande varelser. Det måste bli slut på svinerierna i grislivet!Miljöpartiet föreslår:? Om vi i menar allvar med att den svenska djurhållningen ärbättre än den på kontinenten borde slutsatsen vara given: ingen export avlevande grisar till länder med sämre djurskydd än i !?? Förbjud kastrering utan bedövning.?? Zinkoxid i foder till smågris är en falsk lösning på problemet medavvänjningsdiarréer. Många duktiga grisuppfödare klarar sig utan zinkengenom att ha goda miljöer för sina grisar eller genom att använda ofarligtkolpulver. Zinken anrikas i jorden, vilket inte är ekologiskt långsiktigthållbart. Förbjud zinkoxid till grisar.?? Numer måste alla kor ut (tyvärr lämnas dock dispenser fråndet kravet). Detsamma borde förunnas grisarna. Det går inte att hävda attgrisarna får utlopp för sina naturliga beteenden inomhus på betonggolv,vilket krävs i djurskyddslagens 4 §. Utevistelse med mark underklövarna, jord att böka i och äta av och möjlighet till rörelse är något somborde vara självklart för alla grisar. Grisarna ska ut i friska luften!?? Detta eviga transporterande av grisarna måste upphöra. En smågris bordefå växa upp på den gård där den fötts istället för att skickas till andraställen. Det är både stressande och ökar risken för infektioner. Dessutomtar miljön skada av de tunga transporterna.?? Slakterierna blir färre och färre och större ochstörre. Transporterna längre och längre. En utveckling åt andra hålletskulle vara betydligt bättre både för miljön och grisarna. Staten bordeekonomiskt stimulera utveckling av mobila gårdsslakterier så attslakteriet kommer till grisarna istället för tvärt om. Mindre stress, mindretransporter, bättre miljö.?? Förbjud de värsta avarterna av slaktmetoder som det paternosterverk sombeskrivits ovan och som används vid bedövningen. De har starktifrågasatts av veterinärer.?? Utred suggpoolernas omfattning och hur de fungerar. Om uppgiftenstämmer att suggorna kommer tillbaka i dåligt skick från gårdarna måstesystemet ifrågasättas. Transporter så nära nedkomsten som 2 veckormåste ifrågasättas.?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export av levande grisar till länder med sämre djurskydd än iSverige inte bör förekomma,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kastrering utan bedövning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om zinkoxid till smågris,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på utevistelse för grisar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en smågris borde få växa upp på den gård där den fötts i ställetför att skickas till andra ställen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla mobila gårdsslakterier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot plågsamma och stressande metoder för bedövningföre slakt,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av suggpoolerna.Stockholm den 20 oktober 1998Gudrun ()