mot · GM02Fi208 · 1998-10-28 00:00:00 — Denmakroekonomiska instabiliteten försämrade planeringsförutsättningarnaför hushåll och företag.Diagram 5.1Statens budgetsaldoKälla: EkonomifaktaJämfört med samt präglassvensk ekonomi av någorlunda finansiell stabilitet, medundantag för växelkursen som svängt kraftigt sedan kronan släpptes fri inovember 1992. Underskottet i de offentliga finanserna ser ut attelimineras , och inflationen och räntorna har gått ned. Stabiliteten ärdock bedräglig, eftersom viktiga orsaker till de tidigare obalansernafortfarande finns kvar. kommer 1998, enligt , fortfarandeatt vara det industriland som har högst offentliga utgifter och skatter somandel av BNP.Därmed lär vi även fortsättningsvis ha de mest konjunkturkänsligaoffentliga finanserna i . Det innebär att när konjunkturen tar fart,förbättras de offentliga finanserna automatiskt utan att några nya politiskabeslut behöver fattas. Det beror dels på att höga skattesatser ger en kraftigökning av skatteintäkterna när sysselsättning och konsumtion stiger, dels påatt offentliga utgifter för arbetslöshetsförsäkring och socialbidrag sjunkernästan lika snabbt.I varje högkonjunktur har socialdemokratiska regeringar tagit tillfället i aktatt använda de ökade skatteintäkterna till att ytterligare höja de offentligautgifterna. Så sker även i denna budgetproposition. Problemet är att godakonjunkturer inte varar för evigt. När konjunkturavmattningen kommer, ärdet svårt och inte ens önskvärt att minska de offentliga utgifterna eller atthöja skatterna, eftersom detta förvärrar nedgången. Det kan dock blinödvändigt, då de finansiella marknaderna inte kan förväntas finansiera dethöga underskottet annat än till höga räntor. Regering och riksdag kan dåtvingas att skära i utgifter och höja skatter under lågkonjunkturen.Finanspolitiken blir destabiliserande i stället för stabiliserande.De utgiftsökningar som regeringen nu föreslår försämrar den makroekono-miska stabiliteten genom att år med en förväntad god tillväxt inte användsför att få ned omslutningen på de offentliga finanserna och därmed deraskonjunkturkänslighet.5.2.2 Bättre balans mellan privat och offentlig sektorNästa år då de offentliga finanserna antas vara i balans räknar regeringenmed att den offentliga sektorns utgifter uppgår till avden samlade produktionen. Hälften av detta, exklusive räntebetalningar,är kostnader för de tjänster som produceras av den offentliga sektornsamt investeringar och den andra hälften transfereringar till framför allthushåll. De offentliga inkomsterna väntas uppgå till ,varav är skatter. Den privatfinansieradesektorn förutses således omfatta endast av BNP. Ävenom de offentliga finanserna kommer att vara 1998, kan intesamhällsekonomin sägas vara det med en så liten privat sektor.Inom EU utgör den offentliga sektorn i genomsnitt ungefär hälften avekonomin och inom OECD-området . I många av dessa länderär välfärden i egentlig mening lika stor som - och i flera fall större än - iSverige.Medborgarna i vårt land är starkt beroende av den politiska sektorn såvälnär det gäller vård, omsorg och utbildning som för sina disponibla inkomster.Den helt övervägande delen av vård och omsorg, liksom av utbildning,produceras inom offentligt finansierade och offentligt styrda monopol. 1996utgjorde transfereringar från den offentliga sektorn avhushållens disponibla inkomster.Det innebär att när stat och kommun inte förmår infria utställda löften tillmedborgarna finns få alternativ. De allra flesta kan heller inte välja dem somändå finns, eller som skulle kunna växa fram, eftersom skatterna tar i anspråkså stor del av de inarbetade inkomsterna. Genom att den offentliga sektornlägger beslag på så stor del av de totala resurserna blir också den privatasektorns förmåga att erbjuda de nya arbetstillfällen som kan få nedarbetslösheten otillräcklig.Offentliga monopol, omfattande transfereringar och inskränkt valfrihetleder förutom till minskad frihet för medborgarna också till felaktigfördelning och sämre utnyttjande av de totala ekonomiska resurserna.Trögheten i stora, icke konkurrensutsatta offentliga system ger dåligeffektivitet. Tillväxtkraften i ekonomin försvagas. De nya jobben blir färre.För år 2001 bedömer regeringen, trots en prognosticerad stabil tillväxtfram till dess på , att den offentliga sektorns utgifterfortfarande uppgår till av BNP. Skatternas andelberäknas uppgå till och övriga inkomster till av BNP.Den privatfinansierade sektorns andel kommer således fortfarande att utgöraendast av BNP.På medellång sikt bör de offentliga utgifterna åtminstone tas ned av BNP, vilket medför att skattetrycket kan sänkas tillgenomsnittlig europeisk nivå. Det uppkomna utrymmet bör till övervägandedel användas för att successivt sänka skatten för låg- och medelinkomst-tagare. Våra förslag i denna motion innebär att utgifternas andel av BNPsjunker till av BNP och skattetrycket till av BNP år 2001.5.2.3 Statsfinansiell balans över konjunkturcykelnVi har tidigare föreslagit att regering och riksdag bör ha som norm ibudgetarbetet att de offentliga finanserna skall vara i balans överkonjunkturcykeln. Eftersom vi räknar med att en stor del av denförbättring av de statliga finanserna som regeringen kalkylerar med ärkonjunkturellt betingad, kan inte hela förbättringen användas föröverföringar till den privata sektorn, vare sig i form av utgiftsökningareller skattesänkningar. I vårt budgetalternativ beräknar vi därför ettfinansiellt sparande på 1999, drygt44 miljarder kronor 2000 och 2001. Därmedminskar även risken för att finanspolitiken skall förstärka efterfråganytterligare av god tillväxt.Våra förslag innebär dessutom att konjunkturkänsligheten i de offentligafinanserna minskar. Bl.a. föreslår vi sänkta ersättningsnivåer i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna och sänkta skattesatser på en rad områden, vilketmedför att de offentliga finanserna inte kommer att försvagas lika mycket ien konjunkturnedgång, men heller inte förstärkas lika mycket i enkonjunkturuppgång.5.2.4 Minskad statsskuld som andel av BNPAtt de offentliga finanserna är i balans över konjunkturcykeln innebäräven att den offentliga bruttoskulden är oförändrad i nominella termeroch att den därför minskar i förhållande till BNP när denna växer. Inuvarande konjunkturläge och med målet att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln bör vi haöverskott i budgeten för att därefter kunna tillåta oss underskott i nästalågkonjunktur. Till det kommer nödvändigheten att snabbt bringa nedskuldkvoten till en lägre nivå efter den skuldökning som blev en följd av1980-talets spekulationsekonomi. Statsskulden kommer därför attnettoamorteras de närmaste åren.Vårt är mål är att skuldkvoten skall ha sjunkit till av BNPsenast 2002 och till av BNP under den därpå följande mandat-perioden. Det verkar nu som att vårt mål kommer att uppfyllas med råge. Detminskar skattebördan för framtida generationer och innebär dessutom att viuppfyller Maastrichtvillkoret angående den offentliga skuldens storlek.Enligt regeringens prognos kommer den offentliga sektorns konsolideradebruttoskuld att uppgå till vid utgången av 1998, vilketmotsvarar av BNP. Med regeringens tillväxtantagande ochbudgetalternativ kommer skuldkvoten att minska till av BNPår 2001 . Samma tillväxtantagande och det moderata budgetalternativet -innebärande ett högre finansiellt sparande än enligt regeringens mål ochsnabbare privatiseringar - medför att skuldkvoten detta år blir 58,5 procent.Vid en oförändrad skuld i nominella termer och olika tillväxtantagandenkommer därefter, som framgår av tabell 5.1, skuldkvoten att ha sjunkit av BNP in på 2000-talet.Tabell 5.1Skuldkvotens utveckling efter sekelskiftetVårt budgetalternativ 1999-2001 och därefter budgetbalans5.2.5 Tabell 6: (2001 2002 2003 2004 2005 2006 )5.2.6 Minskat offentligt sparande ger utrymme för privat sparandeBalans i stället för överskott i de offentliga finanserna överkonjunkturcykeln betyder inte ett lägre totalt sparande i ekonomin. Vårpolitik innebär lägre skatter på arbete. Det betyder att medborgarna fårpengar över till att spara själva, när skatten är betald. Vår politik innebäräven lägre skatter på sparande, varför det kommer att bli mer attraktivtatt spara, såväl på banken och i privata pensionsförsäkringar som i aktier.Individen har dessutom möjlighet att välja risknivå och därmed potentiellavkastning på sina investeringar, exempelvis aktier i början av arbetslivetoch banksparande när pensionen närmar sig.Privat sparande ger individen både möjlighet till bättre avkastning ochstörre trygghet än offentligt sparande, vilket ju visat sig inte räcka till fördeutfästelser staten gjort exempelvis i form av pensionsåtaganden. Det ärdessutom det privata sparandet och risktagandet som måste utgöra basen förnäringslivets riskkapitalförsörjning och därmed för investeringarna ochtillväxten i ekonomin.5.2.7 Stram budgetprocessVid arbetet med budget använde regering och riksdag för förstagången den nya budgetprocess som fattade beslut om i juni1994. Det övergripande syftet är att genom en ändrad beslutsgång iriksdag och regering bidra till en återhållsam utveckling av de offentligautgifterna och till en statsbudget i balans. För del innebär dennya budgetprocessen att möjligheten för utskotten att driva igenomofinaniserade utgiftsökningar minskar. För regeringen innebär den ökadekrav på uppföljning av budgetutfallet och på att finansiera gjordaöverskridanden. minskar regeringens möjligheter tillofinansierade utgiftsåtaganden.Medan budgethanteringen i följer de nya principerna, bristerregeringens hantering i flera avseenden. Regeringen har blivit allt mindreregeltrogen i sin hantering av prognosmissar och budgetöverskridanden.Anledningen är att pressen att följa de nya reglerna blir mindre, när skatte-intäkterna utvecklas gynnsamt och budgetunderskottet trots nya utgifts-ökningar blir mindre än väntat. Detta är dock ett mycket kortsiktigt synsätt.Staten tar ju på sig nya utgiftsåtaganden, som skall finansieras även i en tidnär aktiviteten går ned i ekonomin och skatteintäkterna viker.Vi anser att principerna i den nya budgetprocessen skall följas strikt, vilketinnebär att budgetöverskridanden skall finansieras genom motsvarandeutgiftsneddragningar och helst inom samma utgiftsområde. Nyautgiftsåtaganden under pågående budgetår skall finansieras genomminskningar av andra utgifter samma år.5.3 En politik för pris- och växelkursstabilitet5.3.1 Strukturfelen gör låg arbetslöshet oförenlig med låg inflationUnder 1996 sjönk inflationen och inflationsförväntningarna kraftigt,varför successivt kunde sänka sin styrränta från 8,91 procenti januari till . steg inflationen åternågot, vilket föranledde att höja styrräntan med en kvartsprocentenhet . Då inflationen åter började sjunka ,framför allt som en följd av Asienkrisens nedpressande effekt påimportpriser och räntor, sänkte åter styrräntan till 4,1 procenti juni.I budgetpropositionen gör regeringen antagandet att den låga inflationenoch inflationsförväntningarna skall bibehållas och att mot dennabakgrund skall hålla styrräntan oförändrad på under resten avmandatperioden. kalkylerar man med en snabb tillväxt ochnedgång i den öppna arbetslösheten från 1998 till 4,0 procent2001. Regeringens huvudargument för att penningpolitiken skall kunnahållas oförändrad trots minskande arbetslöshet är attlönebildningen kommer att fungera bättre framöver, framför allt till följd avlägre löneglidning. Dessutom antar man att kronan kommer att förstärkasmed från nuvarande nivå, vilket skulle verka dämpande påaktiviteten i den inhemska ekonomin och dessutom leda till lägre import-priser.Vi anser det inte realistiskt att styrräntan skall kunna hållas oförändradmed regeringens antaganden och regeringens politik. Att löneglidningen ärlåg nu beror framför allt på att vi har stor öppen arbetslöshet och låginflation, delvis p.g.a. fallande råvarupriser. Mot bakgrund av att regeringeninte gjort någonting för att avreglera arbetsmarknaden och lönebildningen ärdet sannolikt att en nedgång i arbetslösheten skulle leda till ökadlöneglidning. Då vi med regeringens politik sannolikt kommer att stå utanförvalutaunionen under hela prognosperioden är det dessutom mindre troligt attkronan kommer att förstärkas enligt regeringens kalkyl. Därmed kommerinte kronkursen att verka dämpande på aktiviteten i ekonomin.Det är trots allt inte osannolikt att kan hålla styrräntanoförändrad , men det kommer i så fall att bero på atttillväxten och sysselsättningsökningen blir lägre än i regeringens prognos.För att åstadkomma hög tillväxt, låg arbetslöshet och låg inflationsamtidigt krävs att de strukturella reformer vi föreslår i denna motiongenomförs. Arbetsmarknaden och lönebildningen måste reformeras. Detmåste löna sig bättre ekonomiskt för människor att utbilda sig, flytta, bytayrke eller bransch i syfte att få ett bra arbete. Lönebildningen måste också blimer individuell och flexibel så att de företag som befinner sig i expansivabranscher kan erbjuda högre lön utan att det leder till kompensationskrav påandra håll i ekonomin. Dessutom måste offentliga verksamheter och ävenprivata marknader - som är skyddade eller reglerade -utsättas för större konkurrens i syfte att höja produktiviteten och sänkakostnaderna. Endast genom en sådan politik kommer hög och uthålligtillväxt, låg arbetslöshet och stabila priser att kunna uppnås samtidigt.5.3.2 Snabbast möjliga införande av euronDet har kronan svängt kraftigt och de senaste månadernaförsvagats betydligt. Räntemarginalen gentemot D-marken har dessutomökat. Utvecklingen visar att inte ens länder med låg inflation och lågtbudgetunderskott är skonade från spekulationer och starka svängningar iväxelkursen. De EU-länder som uppfyller kraven och deklarerat att deavser att delta i valutaunionen från starten har dock klarat sig bättre,exempelvis . skulle ha varit betydligt bättre rustat att ståemot effekterna av den internationella finansiella oron, om vi hösten1997 hade beslutat att vara med i det tredje steget i EMU från starten.Diagram 5.2Kronans kurs mot ecun 1994-01-03-1996-10-26Källa: RiksbankenDet är naturligtvis problematiskt för särskilt de små företagen att intekunna förutsäga växelkursens utveckling. Lösningen är att gå med ivalutaunionen . Regeringen drev emellertid iriksdagen igenom att inte skall vara med ivalutaunionen från starten . För att kunna uppvisa ettofficiellt skäl för att få stå utanför gentemot övriga medlemsländer valdeden att inte låta delta i den europeiskaväxelkursmekanismen (), vilket är ett av de s.k.Maastrichtvillkoren.Vi vill att skall gå med i valutaunionen . Föratt det skall möjliggöras måste regeringen se till att i likhet medDanmark går med i ERM2.5.4 Företagande och arbeteRegeringen fortsätter att hävda att målet om en halverad öppenarbetslöshet kommer att infrias. Målet kompletteras nu ocksåmed nya mål för sysselsättning och sociala ersättningar. Så gott somingen utanför delar dock regeringens optimism.Budgetpropositionen saknar nästan helt konkreta åtgärder i syfte attstärka det svenska företagandet och därmed de långsiktigaförutsättningarna för tillväxt och nya, riktiga jobb. Inga förslag läggsheller för att komma till rätta med de strukturella problemen i svenskekonomi och på svensk arbetsmarknad. Därmed saknar regeringen ocksåberedskap för att möta en vikande konjunktur.För moderat vidkommande är det en huvuduppgift att rekonstrueraskapandets och tillväxtens grundläggande förutsättningar. I den öppnainternationella konkurrensen ligger en stor utmaning. För att kunna ta tillvaraglobaliseringens möjligheter måste kunna tävla med de mestkonkurrenskraftiga nationerna i fråga om villkoren för företagande ochinvesteringar. Det är bara så arbetslösheten kan avvecklas som samhälls-problem.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktiga arbeten kräver insatser överbreda områden, i första hand skatterna, arbetsmarknaden, Europapolitiken,energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områdenlyser offensiva regeringsförslag helt med sin frånvaro.Moderaterna föreslår en omläggning av politiken på dessa områden i syfteatt göra mer utvecklingskraftigt och jobben fler. Åtgärderna syftartill att främja nyföretagande, företagsetableringar och företagstillväxt.- Lägre skatt på arbete och företagande är av central betydelse för jobben.Inom inkomstbeskattningen bör det vara ett förstahandsmål att återgå tillde principer - inkomstskatt på normala arbetsinkomster, ingenskall betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt - som låg tillgrund för skattereformen. Kommunalskatterna måste pressas ner ochegenavgiftsuttaget kompenseras.- Förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av riskkapital i företagenavvecklas i syfte att främja en sund riskkapitalförsörjning.- I syfte att stimulera en kraftig ökning av jobben i den privata tjänste-sektorn föreslås sänkta skatter på hemnära tjänster.- Merparten av Småföretagsdelegationens 71 förslag genomförs. Det lederockså till att krångel och uppgiftsskyldighet för företagen begränsaskraftigt och till att befintliga regler förenklas.- Särskilda skattelättnader bör införas för fåmansföretagen, som idagsläget drabbas av rigida spärr- och stoppregler. Det måste också blilättare att etablera sig som företagare. har lagt förslagom att göra det lättare att erhålla F-skattsedel. Regeringen mäktar inteens med att genomföra detta förslag medan anser att densom vill skall kunna erhålla F-skattsedel.- De nya bestämmelserna om skattekonto och momsuppbörd bör ändras.För att reglerna skall vara enkla och överskådliga, samt för att inteförsämra likviditeten i näringslivet, bör alla företag betala skatter den 12 iandra månaden efter uppbördsmånaden. För att öka rättssäkerheten börförfallodagsbegreppet ändras. Det skall räcka att företaget har betalatskatterna på förfallodagen. Nuvarande regler, som innebär att betalningenskall vara myndigheterna tillhanda på förfallodagen, bör därför ändras.- Effektivitet och utvecklingskraft gynnas av goda och rättvisakonkurrensvillkor. Sådana kan aldrig uppnås mellan privata ochoffentliga företag. Särskilt näringsverksamhet i bolagsformutgör ett allt större problem. De kommunala bolagen bör därför säljaseller avvecklas. verksamhet i förvaltningsform, som inteutgör myndighetsutövning, bör utsättas för konkurrens.- Alla samhällets resurser måste tas till vara. Fungerande anläggningar förenergiproduktion skall utnyttjas så länge de är lönsamma och uppfyllersamhällets olika krav. En förtida avveckling av svensk kärnkraft skulleinnebära en kapitalförstöring utan motstycke i modern tid. Avvecklings-lagen måste slopas för att skapa klarhet om de långsiktiga förutsätt-ningarna för att investera i industriell verksamhet i Sverige.- Den enskildes ställning på arbetsmarknaden måste stärkas och dearbetsrättsliga lagstiftningen anpassas till morgondagens arbetsmarknad.Staten måste ta sitt ansvar för att lägga fast de grundläggande regelverkenpå arbetsmarknaden. Det är inte en uppgift för arbetsmarknadens parter.- En ny arbetsrättslig lagstiftning måste ge arbetstagarna trygghet mensamtidigt främja arbetsmarknadens utveckling och anpassning till nyaförutsättningar.- Arbetsmarknadspolitiken skall skydda vid arbetslöshet och underlättaåterinträde på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara enomställningsförsäkring och måste därför tidsbegränsas. Arbetsmarknads-åtgärderna bör vara färre och effektivare. Resurserna inriktas främst moten arbetsmarknadsutbildning fokuserad på specifika yrkesområden ochett modernt lärlingsprogram i företagen för ungdomar.- En långsiktigt sund utveckling av företagande och arbeten kräverutbildning och forskning i världsklass. En väsentlig reformering avutbildningsmöjligheterna är angelägen om kunskapssamhällets nyavillkor skall kunna mötas framgångsrikt. Investeringar i kunskap livetigenom måste också vara lönsamt för den enskilde.5.5 Att kunna leva på sin lön - en social skattepolitik5.5.1 Skattepolitikens inriktningDe höga svenska skatterna gör dubbel skada. Medborgarnas beroende avden politiska sektorns förmåga att klara sina åtaganden blir mycket stort.Samtidigt försvagas valfriheten och den trygghet som ligger i att hakontroll över sin egen ekonomi. Därtill kommer att de höga skatternasnedvrider ekonomins sätt att fungera, försvårar möjligheterna att skapaförutsättningar för de nya jobb som så väl behövs och kvävertillväxtkraften i ekonomin.En av förklaringarna till det höga skatteuttaget är att det under de senaste25 åren har skett en kraftig förskjutning från privata till offentligainkomstkällor i . Det är till en del resultatet av en medveten politisksträvan och till en del resultatet av den negativa effekten för samhälls-ekonomin av en sådan politik. har antalet personer som får sin för-sörjning via den offentliga sektorn nästan fördubblats, som de somarbetar i den privata sektorn har blivit ungefär en halv miljon färre.Beroendet av offentlig sektor har ökat mest vad gäller transfereringar. Dettaär givetvis en av förklaringarna till det orimligt höga skatteuttaget.Tabell 5.2Antalet personer i offentlig produktion, offentlig försäkring samtsysselsatta i det privata näringslivet (1000-tal personer)Tabell 7: (1970 1996 )Källa: SAFEn politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flesta skallkunna leva på sin lön måste stå på två ben. Det ena är en kraftfullskattesänkningspolitik som syftar till att växla lägre skatter mot minskatbehov av bidrag och offentliga subventioner. Det långsiktiga målet måstevara att den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betalaskatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag.Det andra benet är reformer på bl.a. skatteområdet som syftar till att stärkatillväxtkraften i ekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbakaoch antalet människor som av andra skäl blivit helt beroende av detoffentliga för sin försörjning minska.Skattesänkningarna bör utformas så att problemet med den s.k. fattigdoms-fällan beaktas. De höga marginalskatterna innebär att många hushåll somockså betalar daghemsavgifter som ökar i takt med inkomstökningar ocherhåller bostadsbidrag som minskar i takt med inkomstökningar fårsammantagna marginaleffekter på . Det innebär att delåses in i en situation där de i realiteten inte av egen kraft kan förbättra sinekonomiska situation. De fastnar i fattigdomsfällan. Skattesänkningarnamåste därför syfta till såväl lägre skatt i kronor räknat som lägre marginal-skatt vilket ger lägre marginaleffekter.5.5.2 En social skattepolitikHuvuddelen av det skattesänkningsutrymme som kan skapas tas ianspråk för att sänka skatten på arbete. Eftersom svensk ekonomi bl.a. pågrund av den rörliga växelkursen inte kännetecknas av något generelltkonkurrenskraftsproblem bör inte någon generellarbetsgivaravgiftssänkning nu genomföras. I stället bör skatten påhushållens arbetsinkomster sänkas med inriktning framför allt på låg- ochmedelinkomsttagare. Det leder till att de som har arbete får behålla merav sina arbetsinkomster efter skatt och att de som saknar arbete får lättareatt inledningsvis ta ett arbete med lägre lön. Det kommer att löna sigbättre att arbeta. Därutöver finns det anledning att göra en särskild insatsför barnfamiljerna. Det finns också anledning att minskaboendekostnaderna genom att successivt trappa ned fastighetsskatten.Mot den bakgrunden lägger vi för de kommande tre åren fram konkretaförslag om skattesänkningar på främst arbete, boende och familjer. Vadbeträffar sänkningen av skatten på arbetsinkomster innebär de konkreta för-slag vi lägger att de mål på högst 30 procents genomsnittlig kommunalskattoch högst 50 procents marginalskatt som låg till grund för skattereformenuppnås.