ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ245 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ245av ()Ekologiskt jordbrukSituationen med de ökande växthusgaserna i atmosfärenmedför att alla sätt för att minska dessa måste tas till vara.Ett sätt förutom att minska utsläppen till atmosfären av blandannat koldioxid från förbränningen av fossila bränslen är atthitta och utnyttja så kallade kolfällor. har man i dettasammanhang pekat på världshavens förmåga att bindakoldioxid samt det norra halvklotets boreala skogsbälte, detvill säga koldioxiden binds in i organiskt material i skogarna.Ett sätt som man inte tagit på allvar är att låta åkermarkensorganiska substans öka, det vill säga mullen, och på så sätt binda kolet i mereller mindre svårlösliga föreningar, till exempel lignin. Ett skäl till att maninte tagit detta på allvar är att jordbruksmetoderna att bruka jorden är väldigtnedbrytande på den organiska substansen i åkerjorden, bland annat plöjning,och som också har lett till en kraftig utlakning av kväve till sjöar och hav.Det finns emellertid metoder utvecklade inom de ekologiskaodlingssystemen som tillåter den organiska substansen att öka i åkerjorden.Plöjningsfria odlingssystem med gröngödslingsvallar och där humanurinanvänds som tillsatskväve, vilket leder till att det inte blir lika tvingandeförjordbrukaren att försöka bryta ned den organiska substansen för att få losskväve till spannmålsgrödan, är ett mycket intressant alternativ.Dessa odlingssystem är således i mer än ett perspektiv ett kretsloppssystemeftersom dels växtnäringen cirkulerar mellan stad och land, dels kolet bindsned från de koldioxidutsläpp som sker genom människans alltför hejdlösaförbrukning av fossila bränslen. Att utnyttja åkerjorden som en kolfälla fårnaturligtvis inte ses som en ursäkt för att fortsätta med den högaförbrukningen av fossila bränslen, men kan dock vara en möjlighet attminska koncentrationen av koldioxid i atmosfären för att, i sin tur, minskaden så kallade växthuseffekten.Åkerjorden kan i mer än ett avseende rädda mänskligheten från storakatastrofer, inte bara svält utan också det som förväntas ske när växthus-effekten gör sig mer och mer gällande.Om man som räkneövning omsätter de svenska exempel som finns meduppbyggnad av organisk substans i åkerjorden visar det att om hela densvenska åkerarealen brukades på detta sätt kunde mer än hälften avkoldioxidutsläppen från fossila bränslen bindas ned i jordens mull. Baratanken att detta skulle kunna vara en praktisk möjlighet borde uppamma stark forsknings- och utvecklingsinsats. Det är nödvändigt att så sker ochatt man börjar utarbeta en strategi för att utveckla och implementera ovanbeskrivna metod som ett verksamt bidrag för att fånga upp koldioxid somannars skulle nå atmosfären.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att utarbeta en strategi för att utveckla ochgenomföra den i motionen beskrivna metoden för ökad kolbindning.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02MJ247 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ247av ()KulturreservatI propositionen Miljöbalk föreslog regeringen att en ny skyddsformbenämnd kulturresevat inrättas. har beslutat i enlighet medregeringens förslag. Med anledningen härav avser regeringen attbemyndiga , , att disponera högst 5 miljonerkronor av anslaget för åtgärder som föranleds av beslut.RAÄ:s anslag för kulturmiljövård är relativt små. Därför är det viktigt att, ide fall det är möjligt, även använda de ökade anslagen inom Miljödeparte-mentets område för skydd av mark och naturvård, för kulturreservat sominnehåller särskilda naturvärden eller biotoper.Om vi skall klara av de krav som miljön och naturvårdenställer för ett ekologiskt hållbart samhälle, krävs det flexibilitet även mellanmyndigheterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel användning av anslag till kulturreservat.Stockholm den 28 oktober 1998Sinikka ()
mot · GM02MJ256 · 1998-10-28 00:00:00 — Detta kan t.ex.gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt till valfrihet skulle skapa möjlighetatt etablera små ålderdomshem eller att ordnas på ett flexibeltsätt.Ny teknik ger landsbygden nyamöjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet har öppnatnya vägar för arbete och sysselsättning. Man är nu mindreberoende av vart arbetet lokaliseras. Detta medför ocksåökade möjligheter för nya sysselsättningar på landsbygden.För att underlätta en sådan utveckling krävs en ny syn i relationenarbetsgivare och arbetstagare. De gamla strukturerna passar ofta inte in i enny tid. Anställningsförhållandena kan bli mera informella och entreprenör-skapet utvecklas på områden där tidigare strikta anställningsregler varitgällande. Här anser vi att man bör se över arbetsmarknadslagstiftningen isyfte att underlätta och öka flexibiliteten för små, nystartade företag.Kommunikationer och serviceBilen är en oersättlig resurs och kommer att så förbli förmänniskorna som bor på landet. Målsättningen måste därförvara att göra bilarna ännu mer miljöanpassade, utan attförsvåra för människor att använda bilen. Den högabensinskatten slår hårt mot landsbygden och måste därförsänkas.Den kommersiella servicen på landsbygden är viktig. Etableringar kanunderlättas genom översyn av regelverken. Att ställa för höga krav pålanthandeln, kaféägaren eller hårfrisörskan kan göra etableringar omöjliga.Regler som syftar till att förbättra servicen får inte motverka sig själva ochleda till det motsatta. Vi anser att en samlad översyn av de regler, sompåverkar etablerings- och servicemöjligheterna på landsbygden, skall görasskyndsamt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförande av utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167),2. att hos regeringen begär förslag om sänkt skatt förarbetsredskap i enlighet med vad i motionen anförts,13. att hos regeringen begär förslag om slopad elskatt i enlighetmed vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatten på handelsgödsel,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reavinstbeskattningen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EMU-utanförskapet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöersättningarna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jordbrukets blockdatabas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjölkkvoterna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om djurskyddskraven,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om veterinärorganisationen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödformerna för och Sydsvenska höglandet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s gemensamma jordbrukspolitik.Stockholm den 28 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()1Yrkandena 2-5 hänvisade till SkU.
mot · GM02MJ301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ301av ()Gräns för fjällnära skogI södra delen av fjällkedjan finns ett behov av översyn avgränsen för fjällnära skog. Den gräns som gäller förnärvarande är schablonmässigt dragen utifrån Domänverketsgamla skogsodlingsgräns, som i sin tur var dragen mest avekonomiska och drivningstekniska skäl på 1950-talet.Gränsen går ofta efter rågångar och tar inte hänsyn till de naturgivnaförutsättningarna på varje ståndort, som borde vara fallet. De avvägningargränsdragningen försöker fånga in måste avgöras med så lokal anknytningsom möjligt. Varje avverkningstrakt har sina speciella biologiskaförutsättningar och den fjällnära gräns som gäller är ett alltför grovt instrument för att på ett bra sätt avgöra aktivt skogsbruk eller ej iden här regionen. Avvägningar i varje enskilt fall avgörs bäst av lokalkännedom och erfarenhet. Den kunskapen och erfarenheten har den lokalaskogsmyndigheten. borde göra en översyn av nuvarandegräns och vidta nödvändiga justeringar.Ett aktivt skogsbruk har stor betydelse för en levande landsbygd. Enöversyn och justering av fjällnära gräns torde få begränsad betydelse urtotalarealen fjällnära skog, men kan vara avgörande för de små enskildaskogsägarnas brukningsmöjligheter samt för lokal sysselsättning ochråvaruförsörjning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av översyn av gräns för fjällnära skog.Stockholm den 21 oktober 1998Ola ()
mot · GM02MJ302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ302av och ()Avverkningsbegränsningar m.m.Den skogspolitik som trädde i kraft 1 januari 1994kännetecknas av en omfattande avreglering. Bland annathöjdes den nedre arealgränsen för avverkningsbegränsningarenligt 11 § skogsvårdslagen (SVL) till 100 hektar.Det visade sig att denna nyvunna frihet för skogsägarna att taansvar för en rimlig hushållning av den äldre skogen enligt gammal svensknorm och skogsvårdstraditioner skulle utnyttjas av mindre seriösa köpare avskogsfastigheter, s.k. klippare. Klipparna köper fastigheter, som understiger100 hektar, "slaktar" dessa på gammal skog och delvis även växande skog pågrund av generösare regler om lägsta tillåtna slutavverkningsålder i den nyaskogspolitiken.För att i viss mån begränsa klipparnas framfart beslutade regeringen hösten1997 att ändra 12 § skogsvårdsförordningen så att den nedre gränsen föravverkningsbegränsningar går vid i stället för vid 100 hektar.I praktiken har de nya bestämmelserna fått en mycket begränsad effekt isödra och med många små skogsfastigheter. I t.ex. VästraGötaland är medelarealen ca , vilket innebär att huvuddelen avskogsmarken inte omfattas av några avverkningsbegränsningar. Klipparnakan också lätt kringgå bestämmelserna genom att klyva fastigheten ifastigheter under gränsen (50 ha). Någon synkronisering med fastighets-bildningslagens (FBL) bestämmelser skedde nämligen inte när regeringenändrade skogsvårdsförordningen.Med stöd av FBL kan skogsfastigheter nybildas om de har en idealproduktionsförmåga överstigande ochinga andra allmänna intressen motverkas. Arealgränsen för dessa nybildadefastigheter kommer i stora delar av norra att omfatta nybildadefastigheter med en skogsmarksareal klart överstigande . Problemetkommer när de nybildade fastigheterna återfinns i södra och mellerstaSverige där en fastighets genomsnittliga ideala produktionsförmåga perhektar överstiger per hektar och år. Exempel från VästraGötaland - här är den genomsnittliga produktionsförmågan per hektar och år. En skogsfastighet kan här nybildas omfattande ca 25hektar. Denna fastighet omfattas inte av några avverkningsbegränsningarenligt SVL.Enligt vår mening talar starka skäl för att den nedre gränsen föravverkningsbegränsningar på fastigheter i bör sänkas till20 hektar, dvs. i princip de bestämmelser som gällde års skogs-politiska beslut.Vi anser vidare att regeringen bör ta initiativ till att FBL och SVLsynkroniseras på sådant sätt att de skogsfastigheter som kan nybildas utanhinder i 3 kap. 7 § FBL också omfattas av ransoneringsreglerna i 11 § SVL.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ändring av den nedre arealgränsen föravverkningsbegränsningar i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta initiativ till en synkronisering avbestämmelserna i fastighetsbildningslagen och skogsvårdslagen.Stockholm den 23 oktober 1998Berndt ()()
mot · GM02MJ303 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ303av ()Lagen om allmänningenFörvaltningen av allmänningar och besparingsskogar lyderunder lagen om allmänningsskogar. Allmänningarna verkarmånga gånger på ett för bygderna positivt sätt för skogsbruk,fiske, friluftsliv och naturvård. Det har dock visat sig attlagstiftningen i vissa avseenden är otidsenlig varför det harutretts om förändringar.Den främsta stötestenen berör allmänningslagens 9 och 22 §§. I 9 § angesunder vilka förhållanden en häradsallmänning kan avyttras. Till detta fordrasett godkännande av i respektive län. Enligt 22 § finns restrik-tioner för hur delägarna kan förfara med försäljningsintäkten. Den kan endastanvändas eller fonderas för förbättringar på allmänningen eller för att inköpamark för att utvidga allmänningen.Det kan nu uppstå situationer där allmänningar beroende på lagens utform-ning måste inköpa nya områden vilket kan vara till förfång för lantbrukare/-skogsägare med mindre marker som kan vara intresserade av mark- ochskogsförvärv. I det läget kommer allmänningen - p g a lagstiftningen - attkonkurrera ut en lösning i förvärvsfrågan som långsiktigt skulle kunna varabättre för den bygd som berörs.Enligt uppgift arbetar med denna fråga. P g a tidigareerfarenheter med aviserade förslag som sedan aldrig realiserats vill jag pådetta sätt skynda på beredningen av detta ärende. Regeringen bör förriksdagen presentera förslag till ändrad allmänningslag i syfte att kommabort från olägenheter som nuvarande lagstiftning medför.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt lägga fram förslag om reviderad allmänningslag.Stockholm den 27 oktober 1998Dan ()
mot · GM02MJ304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ304av och ()Skogsbruket i inlandDe ekonomiskaförutsättningarnaFör lokalsamhället har skogsbruket mycket stor betydelse.Förutom det direkta arbetet med avverkning och skogsvårdbyggs, underhålls och plogas skogsbilvägar, till nytta ävenför andra som bor och verkar i bygden samt för turismen.Maskiner och redskap säljs och repareras, driv- ochsmörjmedel likaså. En del av de inkomster skogen gerinvesterar skogsägaren ofta i sin fastighet, t ex i byggnader,vilket ger både arbete åt olika hantverkare och underlag förhandel. Många jordbruk är beroende av inkomster frånskogen.Kärvt klimat, låg tillväxt och långa transportavstånd ger lägre netto iskogsbruket i inland än på andra håll i landet som dethar en avgörande betydelse för en levande landsbygd.I skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitiken () nämnssom ett förslag till åtgärder att "förutsättningarna för skogsbruk i Norrlandsinland bör ytterligare belysas". Denna översyn bör komma till stånd snarastoch en del av uppdraget bör vara att undersöka vilka skogsbruksmetoder,både nyare och äldre, som kan bidra till att förbättra lönsamheten. Framförallt handlar det om att minska kostnader för återväxt och skogsvård. Somexempel kan nämnas att det i västra finns goda självföryngringarpå höjdlägen mellan 600 och , medan lagstiftningen rekommen-derar som högsta gräns. Lagstiftningen och tillämpningen avdensamma inom området bör därför också ingå i översynen.Gräns för fjällnära skogI södra delen av vår fjällkedja, och särskilt i ,finns behov av översyn av Gräns för fjällnära skog då denfortfarande är schablonmässigt dragen på många håll.Fjällnäragränsen på enskild mark var från början grovtextrapolerad utifrån gamlaskogsodlingsgräns, som i sin tur var dragen mest avekonomiska och drivningstekniska skäl på 1950-talet.Gräns för fjällnära skog är en gränsdragning som framför allt är avbetydelse för tillstånd till avverkning, men den ingår också i bedömningen avtillstånd att bygga vägar samt trädslagsval. Den är således av stor betydelseför möjligheterna till utveckling av det enskilt ägda skogsbruket.På många håll i är fjällnäragränsen dragen så att bolagsmarkoch statlig mark hamnar nedanför gränsen, medan enskilda familjeskogs-brukares marker hamnar ovanför gränsen utan någon synbar anledning. Påandra håll går fjällnäragränsen relativt sett närmare fjället på bolagsmark ochstatlig mark än på enskildas marker i jämförbara lägen. Gränsen går ofta efterrågångar och tar inte hänsyn till de naturgivna förutsättningarna i t ex nord-eller sydsluttning och blir därför ett alltför grovt instrument. De avvägningargränsdragningen försöker fånga in avgörs bäst på lokal nivå av personer medlokalkännedom och lokal erfarenhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av förutsättningarna förskogsbruk i inland och därvidlag väger in möjligheten till en merverklighetsanknuten gränsdragning vad gäller fjällnära skog.Stockholm den 28 oktober 1998Caroline ()()
mot · GM02MJ305 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ305av och ()Användandet av skogsråvaranVi har under sett en stark exportökning frånskogsnäringen. När det gäller pappersmassa och papper harefterfrågan ökat år . Produktionen och exporten avsågade trävaror har även den ökat starkt, detta dock inteberoende på en ökad efterfrågan på Europamarknaden utantack vare att tidigare traditionella exportörer, och detforna , styrt om respektive upphört med sinaförsäljningar.Som en funktion av detta har vi också upplevt snabbaomsvängningar i produktionen, ibland är det råvarubrist och priserna stigeroch ibland är det gott om råvara. Det skapar bekymmer på många håll ochosäkra arbetstillfällen. En stabilare produktion inom skogsbruket skulle ledatill en mer gynnsam miljö för produktutveckling och vidareförädling. Ochdet tror vi att vi kan skapa om vi satsar mera på marknadsföring av trä.Det behövs ökade insatser för marknadsföring av materialet trä för att detska kunna bli ett miljömässigt och kretsloppsanpassat förstahandsval. Träpassar in i satsningen på miljövänliga produkter, och borde med det rättastödet gå en ljus framtid till mötes.Det så kallade 300-miljonersprogrammet, Strategiskt utvecklings- ochteknikspridningsprogram för svensk skogsnäring är en bra satsning. Tyvärrverkar det som att regelverket runt detta program är för krångligt och kräverresurser som inte de små och medelstora sågverken har. Enligt uppgifter frånNUTEK har man gett avslag på många ansökningar och har fortfarande cirka100 av de ursprungliga 150 miljonerna kvar. Detta på grund av att alltför fåuppfyller samtliga av de villkor som krävs.Stödformerna kan naturligtvis variera i omfång och modell, men ett viktigtmål är att marknadsföra träet i och övriga som en del ikretsloppssamhället, utveckla nya system och metoder för vidareförädling avträråvaran. Olika former av forskningsprojekt bör stöttas för att ta fram nyaanvändningsområden för träet.I dag producerar vi råvaror och exporterar, därefter importerar vividareförädlade produkter bland annat möbler. som är ett typisktskogslän med stor råvarutillgång, hugger ner skogen och säljer den utanförlandet, sen köper vi färdiga produkter, istället för att se till attarbetstillfällenskapas i hela och att människor kan bo kvar i sin bygd. Det finnskapacitet för detta om vi bara satsar och vill. Vi har en mängd små ochmedelstora sågverk som med rätt stöd kan bidra till att skapa förutsättningarför en uppbyggnad av en vidareförädlande industri. Det behövsgemensamma satsningar för att se till att inte de små och medelstoralandsbygdsbaserade sågverken dör sotdöden.Skogsråvaran är vårt gröna guld och rätt använt kan vi se till att fleramänniskor får sin inkomst av vad skogen ger, genom bland annat ökadvidareförädling men då behövs ett samlat krafttag från näring och staten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för ökad marknadsföring och förädlingsgrad avskogsråvara samt att man skall se träet som en del i kretsloppssamhället.Stockholm den 28 oktober 1998Ann-Kristine ()()
mot · GM02MJ307 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ307av och ()Fjällnära skog i JämtlandGenom hela från norr till söder går en gränsför fjällnära skog enligt 15 § skogsvårdslagen. Ovan gränsengäller särskilda regler för skogsavverkning med hänsyn tillnaturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Här fårskogsvårdsstyrelsen normalt inte tillåta större hyggen än 20hektar.När gränsen för fjällnära skog fastställdes var reglerna för gränsdragningenschabloniserade. Dessutom utgick man då ifrån ganska schablonartadegränser som tidigare fanns för bland annat dåvarande Domänverketsskogsbruk. Den nya gränsen blev därigenom långt ifrån perfekt. Detta harskapat ett stort missnöje bland många berörda markägare som funnit - medrätt eller orätt - att t.o.m. olika markägarkategorier blivit olika behandladevid gränsdragningen. Av dessa skäl bör gränsen för fjällnära skogförutsättningslöst ses över i sin helhet i län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gränsen för fjällnära skog i län.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02MJ402 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ402av ()Kustfisket och kustsamhällenaSlå vakt om kustfisket ochkustsamhällenaSedan urminnes tider har befolkningen försörjt sig på fiskeutmed våra kuster. I har fiskare som yrkesgruppvarit dominerande i samhällslivet.När man numera promenerar längs den så populära blirman ledsen för att inte säga bestört. Där finns bara två tre båtar i reguljärtkust- och havsfiske.De båtar som finns i hamnen kommer kanske snart att säljas ellerhuggas upp. Den som har råd och kraft att skaffa sig en ny båt, måste"samla tonnage" för att kunna anskaffa en ny tillräckligt stor båt.Antalet fiskebåtar har minskat i rask takt . Det beror på för att "samla tonnage" köper upp äldre men helt funktionsdugligabåtar. Priserna har anpassats till de generösa skrotningspremierna.Investeringarna i den bohuslänska fiskeflottan är helt koncentrerade tillGöteborg och . Det innebär att fisket förskjuts från norra ochmellersta till . riskerar därmed attmista en annan av sina traditionella näringar. De små kustsamhällenautarmas alltmer och utflyttningen tar ny fart.De bekymmer och arbetsinsatser som följer med yrkesfisket attraherar inteunga människor. Det är beklagligt. Finansierings- och lånemöjligheterna ärheller inte anpassade till behoven. En översyn av dessa viktiga instrumentbehövs.I finns ambitionen att öar och kustsamhällen skall leva och attmänniskor skall kunna få sin näring där. Inom EU:s många program finns ettsom gäller 5B Skärgård. Inom detta program är pengar avsatta för att stöttatraditionella näringar. Andra program har liknande syften.Det vore olyckligt för landet, , turismen och miljön samt förinvånarna i kustområdena om fisket som näring försvann.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning som belyser denuvarande yrkesfiskarnas situation, ungdomens möjligheter och ambitioneratt fortsätta inom detta yrke och hur finansierings- och låneinstrumentenskall kunna moderniseras och anpassas till näringens behov.Stockholm den 26 oktober 1998Berit ()