ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Kr206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr206av ()Segelbåten segelsports största framgång genom tiderna var EFLanguages seger i . I allakulturländer bevaras den typen av historiska båtar tilleftervärlden i stället för att förstöras somsparringbåtar till nya utmanare.Och måste hur som helst bevara någontävlingsbåt från vår tid. Det finns därför all anledning att bevara just EFLanguage - nationens stolthet - till eftervärlden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rädda EF Language till eftervärlden.Stockholm den 16 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Kr207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr207av ()för idrott i MalmöÄntligen har den trend brutits som säger att allanationalinstitutioner skall ligga i Stockholm.Idrottsverksamheten startade i , som så länge varit ledande påområdet. I samband med öppnande lade dockbeslag på en hel del av utställningsföremålen för att visa dessa i Globen.Därefter har de packats ned i förråd och gjorts otillgängliga för allmänheten.Idrotten är landets största folkrörelse och det är ett nationalintresse att desshistoria manifesteras i museiform. Det kan inte hävdas att ett sådant museumär idrottens ensak, lika lite som att Arbetets museum skulle varaarbetarrörelsens eller sjöfartsmuseerna sjöfartsnäringens ensak.Det är angeläget att ett för svensk idrott inrättasoch historiska skäl talar starkt för att det förläggs till . I sambandhärmed bör även de bortförda och magasinerade museiföremålenåterbördas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett för idrott.Stockholm den 16 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Kr208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr208av ()Svenskt visarkivI budgetpropositionen 1998/99:1 utgiftsområde 17 föreslårregeringen att Svenskt visarkiv förs över från till Statens musiksamlingar.Frågan om Svenskt visarkivs organisatoriska tillhörighet har varitföremål för diskussion och utredning, bl. a. i utredning om dialekt- ochortnamnsarkiven, vid tillkomsten av Statens musiksamlingar samt i Detdolda kulturarvet (SOU 1992:142).Utredningarna har resulterat i att Svenskt visarkiv fr. o. m.1993 kommit attingå i ().Jag finner ej att några nya skäl talar för ett skiljande från SOFI.Vidare vill jag påminna om att regeringen i propositionen (1996/97:3)Kulturpolitiken aviserat en översyn av den statliga myndighetsstruktureninom kulturområdet.Denna översyn har påbörjats men icke avslutats. Det är enligt min meningologiskt och felaktigt att i ett sådant skede föreslå överförande av huvud-mannaskapet till Statens musiksamlingar från Språk- och folkminnes-institutet.Tillhörigheten bör prövas i det totala sammanhanget och någon dellösningbör ej vidtas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att överföra Svenskt visarkiv tillStatens musiksamlingar i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 21 oktober 1998Elisabeth ()
mot · GM02Kr209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr209av ()Anslaget till MarionetteaternI kulturpolitiken bör mångfald och kvalitet vara klarakriterier.Sveriges medlemskap i unionen innebär ökade internationellakontakter inte minst inom det kulturella området. Vår svenska kultur har fåtten särskild betydelse för vår nationella identitet.Marionetteatern har undergått en omstrukturering,vilket bl. a. medfört fördubblad publikkapacitet, utökad museiverksamhetoch ökande internationell efterfrågan.Teatern har också under celebrerat sitt 40-års-jubileum.Under de gångna 40 åren har Marionetteatern varit en föregångare inombarnkulturen med ett varierat utbud alltsedan 1958. Teatern kan göra anspråkpå att betraktas som pionjär vad beträffar det internationella kulturutbudet.Marionetteatrarna intar en topposition på de internationella dockteatrarna.Verksamheten bedrivs med anslag från () och från staten (). Därutöver tillkommeregna intäkter.De tillgängliga medlen är dock otillräckliga för att säkerställa fortsattverksamhet. Det krävs utökade resurser.Med beslut om Marionetteatern som statligt riksintresse sombakgrund, bör det statliga anslaget höjas i nivå med Stockholmsanslag, således med 700 000 kronor.Höjningen bör finansieras genom omprioriteringar inom anslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om höjt anslag till Marionetteatern i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 21 oktober 1998Elisabeth ()
mot · GM02Kr210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr210av ()Svensk arkivinformation i RamseleSvensk arkivinformation (SVAR) med verksamhet iRamsele, där forskningsinstitutioner, folkbibliotek, skolor,universitet och enskilda släkt- och hembygdsforskare viaarkivfilmat material i ett forskningscentrum kan inhämtavärdefulla historiska informationer, är enpermanent byrå inom Riksarkivet.Arkivhandlingar mikrofilmas i och i respektive iÅnge kommun, medan databasregistrering av arkivhandlingar sker iSandslån i kommun.Verksamheten är dels anslagsfinansierad, dels baserad på arbetsmarknads-medel, men tillförs också medel via en egen intäktssida baserad på deservicetjänster, som utförs vid enheten i . är 160 personersysselsatta inom SVAR, varav drygt 100 personer är anställda. SVAR harhaft stor betydelse för sysselsättningssituationen inte minst vad gäller kvin-nornas arbetsmarknad i en region med mansdominerade branscher (verk-städer, åkerier, skogsentreprenadföretag etc).SVAR:s verksamhet har ett viktigt allmänt syfte. Genom SVAR har till-gängligheten till av många människor och institutioner efterfrågat arkiv-material successivt ökat. SVAR fullgör angelägna uppgifter, som i hög gradberör väsentliga delar av kulturarv.ProblemetSVAR:s stora beroende av arbetsmarknadsmedel harinneburit att det inte går att upprätthålla kontinuitet iarbetsstyrkan varken i fråga om volym eller när det gäller attbehålla kunnig personal. Lönebidragen och bidragsdelen förberedskapsarbeten har försämrats och möjligheten att ta ut enavgift för besökare i forskarsalen i har begränsats.SVAR står inför stora förändringar . Tekniken medmikrofilm måste kompletteras och ersättas med digitaliserade medier.Rekryteringen av nya medarbetare måste ske med krav på den kompetenssom IT-utvecklingen kräver. SVAR:s möjligheter att inom ramen förnuvarande finansieringskällor klara övergången till ny teknik är begränsade.Med hänsyn till det stora kulturella och historiska värdet som de samladearkiven har och den roll som SVAR spelar i den glesbygd, dit verksamhetenlokaliserats, finns det anledning att utreda möjligheten att framöver tryggaSVAR:s verksamhet genom fasta statliga anslag i stället för temporära ochdärmed osäkra anslag knutna till lönebidragsanställningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om en mera stabil finansiering av den 23 oktober 1998Per-Richard Molén (m)
mot · GM02Kr211 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr211av ()TV-texten och synskadadeUnder har de synskadade kämpat för att få texten påTV tillgänglig. Möjligheten för de synskadade att kunnafölja textade program är givetvis mycket angelägen.Tekniken finns så detta kan inte utgöra något hinder. Frånstatens sida har man också möjlighet att driva frågan i rättriktning i samband med förhandlingarna med . Jag anser att denna fråga skall lösas,och detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten för de synskadade att följa textade TV-program.Stockholm den 23 oktober 1998Göte ()
mot · GM02Kr212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr212av ()Statsbidragen till kulturen i länSedan den 1 juli 1977 pågår en försöksverksamhet medutökad regional ansvarsfördelning i län, länoch . I har det rått bred politiskenighet om det positiva i att flytta ansvar från staten tillregionen. Förhoppningen är att frågor om kommunikationer,näringsliv och kultur i större utsträckning kommer attbelysas ur ett skånskt perspektiv på helheten.Enligt en särskild lag om försöksverksamhet har uppgiften att fördela stats-bidrag för regional kulturverksamhet överförts från till deregionala självstyrelseorganen. Försöksperioden avslutas den 31 december2002. Naturligtvis skall nationella regler och mål efterlevas inom ramen fördet regionala självstyret.Beträffande kulturpolitiken har det tyvärr visat sig att det i praktiken inteexisterar någon frihet att utforma den regionala kulturpolitiken på regionalnivå. När det gäller kulturinstitutioner fastställer regeringen vilka regionalainstitutioner som ska vara bidragsberättigade. Det är alltså inte tillåtet attgenågon del av statsbidraget till verksamheter som inte står på statens lista.Handlingsfriheten blir därmed mycket begränsad.En viktig kulturpolitisk uppgift är också att nå nya publikgrupper samtutveckla nya former av samarbete mellan konstarter, såväl inom länet somöver länsgränsen. Just kunskapen som finns hos politiker om denegna regionens förhållanden och förutsättningar borde vara en resurs, när detgäller att finna nya vägar för kulturlivet. Tyvärr har /regionfull-mäktige inte rätt att fördela de medel som är avsedda för försöksarbete,vilket innebär att det är mycket svårt att förverkliga en regional kultur-strategi.I regionförbundet pågår ett intensivt arbete med attutforma en regional museistruktur. I detta arbete ingår också att lämnaförslag till hur kulturmiljöarbetet och den skånska landsantikvariefunktionenska utformas. Det är önskvärt att /regionfullmäktige får fortsättadetta arbete i dialog med statliga instanser.Regionala resurscentrum för film och video får sina statliga bidrag viaSvenska . Detta borde inte vara ett hinder för att låta även dessabidrag ingå i det samlade kulturanslaget.Arbetet som bedrivs i och de övriga försökslänen har stor betydelseför hur det regionala självstyret ska utvecklas i hela . Därför är detviktigt att försöksverksamheten ges sådana förutsättningar att den går attutvärdera. Bristen på regional demokrati, när det gäller kulturpolitiken, inne-bär att det blir svårt att dra några som helst slutsatser av försöksverk-samheten med kulturen. I stället borde /regionfullmäktige få ettsamlat statsbidrag för kulturen och fördela detta med hänsyn till de nationellakulturpolitiska målen och de egna regionala prioriteringarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge regionfullmäktige i ett samlat statsbidrag förkulturpolitiken.Stockholm den 26 oktober 1998Ulf ()
mot · GM02Kr213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr213av ()Statsbidrag till kulturverksamheten i län med regionala självstyrelseorganDe regionala självstyrelseorganen i , och påGotland har till regeringen framfört synpunkter påregelverken för statsbidragen till kulturverksamheten.Självstyrelseorganen menar att den gällande ordningen, därregeringen fastställer vilka institutioner som ska komma ifråga för statsbidrag och hur medel för utvecklingsinsatserinom kulturområdet ska fördelas, inte överensstämmer medförsökets idé (princippropositionen 1996/97:36).Regeringen anger emellertid i årets budgetproposition att självstyrelse-organen ska ges möjlighet att till framföra önskemål om vilkainstitutioner som ska erhålla statsbidrag. Denna möjlighet till en någotflexiblare hantering ändrar dock inte förhållandet i sak.För självstyrelseorganen är det viktigt att försöksverksamheten med enfriare hantering av statsbidragen får en sådan utformning att verkliga lär-domar och erfarenheter av regionalt självstyre på kulturområdet kan vinnas.Dock ska en regional hantering av statsbidragen självklart ske på ett sådantsätt att de nationella målen uppfylls. Att självstyrelseorganen själva gesmöjlighet att fritt disponera också statsbidragen för kulturverksamheten, ärangeläget för genomförandet av en relevant utvärdering av hela försöks-verksamheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att självstyrelseorganen i försökslänen ges möjlighet att inomramen för nationella kulturpolitiska mål fatta beslut om fördelningen avstatsbidragen till utvecklingsinsatser inom kulturområdet.Stockholm den 26 oktober 1998Roy ()
mot · GM02Kr215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr215av Skånberg och tredje vice talman ()Skydd av ortsnamnens kulturarvVårt lands ortnamn, eller traktnamn, är en oersättligkulturskatt som hotas genom den snabba förändringen avdagens samhälle. Vissa av traktnamnen har en mer äntusenårig historia. De äldsta traktnamnen, t.ex. med -stad(=boplats) som avslutning, är gamla.Genom beslutet om nya regler för fastighetsregistrering ochfastighetsbeteckning i samband med datoriseringen av fastighetsregistrengenomfördes också att jordregistersocknarna skulle utgå och ersättas medkommunerna. Detta medförde att mängder av traktnamn byttes ut eller ficks.k. dubbelnamn.Det skedde också en mängd sammanslagningar av fastigheter i form avgårdar och byar m.m. Eftersom en sammanlagd fastighet enligt gällanderegler skall välja ett av de sammanlagda fastigheternas namn, har ett stortantal även mycket gamla traktnamn försvunnit. Ännu fler hotas av attförsvinna . har närmare 200 traktnamnförsvunnit . Totalt rör det sig om flera tusen traktnamn, alla på sittsättlika värdefulla som historiska dokument och kulturminnen, som t.ex.tusenåriga runstenar.Vid flera tillfällen har uttalat att traktnamn är en viktig del avvårt kulturarv som ska vårdas och bevaras. Ändå fortsätter med flera att bortse från ortnamnens kulturhistoriska och socialavärde. har föreslagit att traktnamnen skall geslagskydd. De är kulturminnen som bör omfattas av kulturminneslagen, såvälsom andra kulturminnen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att traktnamnen skall omfattas av kulturmiljölagen.Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02Kr216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr216av ()Licens för metallsökareSedan 1991 finns i en lag med bestämmelser omförbud mot användning av s.k. metallsökare. Syftet medbestämmelserna är att försvåra brott mot fornminneslagen.Lagen tillkom sedan det bl.a. visat sig att internationellaligor utfört plundring av svenska fornminnen. Förbudet, somhar generell karaktär, är mycket långtgående och leder till enrad orimliga konsekvenser.Lagen gör det praktiskt taget omöjligt för seriösa s.k. detektorister, d.v.s.personer som har som hobby att i marken söka efter metallföremål, attbedriva verksamhet.Det tillvägagångssätt som står till buds för en detektorist är att hoslänsstyrelsen begära särskilt tillstånd för varje aktivitet (undersökning) ochatt därvid bifoga en karta med markering av område, tid och syfte medundersökningen. Eftersom före sitt beslut samråder medRiksantikvarieämbetet är behandlingstiden för en ansökan inte sällan så långsom . För en aktiv utövare av nämnda hobby kan det ofta blifråga om att skicka in 25-30 ansökningar och kartor om året.Ett lämpligt sätt att undvika detta komplicerade förfarande vore att införaen form av tidsbegränsad hobbylicens för metallsökare. Förutsättningen föratt få licensen skulle kunna vara deltagande i en kurs i eller regi, varvid bl.a. aktuella bestämmelsergenomgås. Licensen skulle kunna ha begränsad giltighet såvitt avser tid ochrum - fornminnen och arkeologiskt högintressanta platser måste givetvisskyddas - men ändå förenkla hela förfarandet såtillvida att ansökan inteskulle behöva göras för varje särskild plats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av licens för metallsökare.Stockholm den 25 oktober 1998Jerry ()
mot · GM02Kr217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr217av m.fl. (v)Tillgång till kultur- och föreningsliv för hörselskadadeVänsterpartiet anser att det är en självklarhet att alla ska harätt att ta del av och vara delaktiga i kultur- ochföreningslivet. Kulturen är en angelägenhet för alla. Filmer,teater och musik är en del av vår vardag. Tyvärr gäller intedetta alla . Det finns en del grupper för vilka dessaverksamheter och upplevelser inte är tillgängliga. En avdessa grupper är de hörselskadade, som genom sina skadorofta utestängs från kultur- och föreningsutbud som baseraspå ljud och det talade språket.Hörselskadade är en heterogen grupp med allt ifrån en lätt hörsel-nedsättning till total dövhet. Behoven varierar och det innebär att insatsernablir olika. För de flesta krävs endast en bra ljudmiljö, för andra krävsspecialteknisk utrustning och för ett mindre antal krävs tolkservice. Ettflertalundersökningar och hörselskadades egna erfarenheter pekar mot att detendast är en tredjedel av kultur- och föreningsutbuden som är tillgängliga förhörselskadade.Exempelvis saknas väl fungerande teleslingor i de flesta museer ochkonserthus, svenska filmer på biografer, TV och video är inte textade ochtextmaskiner saknas på teatrarna. Det är heller inte lätt att få tolk vidkulturarrangemang på grund av tolkbrist. är det endast ca 40 %av SVT:s program som är textade, vilket betyder att man som hörselskadadinte på långa väg har full tillgång till det som sägs vara public service.Problemet är inte okänt, redan under påtaladesdessa brister. handlingsprogram har också uppmärk-sammat problematiken. anser att bör ges i uppdragatt se över frågan om hjälpverktyg för hörselskadade i lokaler som användsför olika kulturarrangemang.Inom FN har man, efter initiativ från , antagit standardregler för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Iregel 5 B står att "staterna bör uppmuntra media, speciellt televisionen, radiooch tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga". vill häruppmuntra regeringen att följa denna regel. Särskilt angeläget är detta i frågaom public service. Regeringen bör därför ges i uppdrag att vid nästaförhandlingstillfälle med SVT och övriga kanaler som ingår i det marksändadigital-TV-nätet ta upp frågan om hörselskadades dåliga tillgång till TV-utbudet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ges i uppdrag att se överfrågan om hjälpverktyg för hörselskadade i lokaler som används för olikakulturarrangemang,2. att begär att regeringen vid nästa förhandlingstillfälle medSVT och övriga kanaler som ingår i det marksända digital-TV-nätet tar uppfrågan om hörselskadades tillgång till TV-utbudet.Stockholm den 24 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Kr219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr219av och ()Det skånska slotts- och sjölandskapet till världsarvslistaÅr 1972 antog en konvention till skyddför världens natur- och kulturarv, Världsarvskonventionen.Sverige undertecknade konventionen och hardärmed frivilligt åtagit sig att skydda världsarven för allframtid. I har åtta kultur- och naturobjekt förts upppå listan. Dessutom har örlogsstaden och högakusten i nominerats.Vi anser att det skånska slotts- och sjölandskapet väl uppfyller de sexkultur- och fyra naturkriterier som fastställts i konventionen. Slottsmiljöernaoch det kringliggande slottslandskapet med sina ofta omfattande allésystemoch stora ädellövskogspartier ingår i de områden som anses ha kultur-miljövärden av riksintresse enligt 2 kap 6 § NRL. Ett grundläggande kart-läggningsarbete har alltså redan skett. Med utgångspunkt i detta bör enslutlig avgränsning av det aktuella området kunna ske så att det får störstamöjliga representativitet.Regeringen bör uppdra åt i län att tillsammans medRiksantikvarieämbetet och ta fram de nödvändiga nomine-ringshandlingarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skånska slotts- och sjölandskapet skall nomineras tillUnescos världsarvslista.Stockholm den 23 oktober 1998Jan ()()
mot · GM02Kr220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr220av m.fl. (m)En kungastatyStatsöverhuvudet, konung, markerar ochsymboliserar skeden i vårt lands historia. Monarkin frånföregående sekler står staty i , men av vårt sekelskonungar finns på allmän plats inga statyer.Konung manifesterar demokratins kungadöme. Han varäven en framstående kulturpersonlighet, arkeolog och samlare.Han förtjänar en staty, kanske i , kanske som mångasvenskar minns honom - promenerande - upp, klädd i klassiskpaletå och filthatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att ger regeringen i uppdrag att undersöka möjligheterna attsnarast förverkliga önskemålen om en staty föreställande framlidne GustafVI i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Elisabeth ()(m)()()()()()()()
mot · GM02Kr221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr221av ()Ett minnesmärke över den svenske soldatenI många länder har man i form av jättemonument förhärligatmaterialism och de egna soldaternas insatser i olika krig.Något sådant finns inte behov av i vårt land. Vår nu snarttvåhundraåriga historia av fred, som kontrast till den periodmellan tillträde som konung och sistainsatser i kriget mot , då hade avkrig än fred, utgör ett historiskt monument i sig. Emellertidhar stordåd - om än i det tysta - uträttats ända in i våra dagarav svenska soldater i fredens tjänst, i regi av NF och FN ochsom beskyddare av vårt land under det andra världskriget.Många flyktingar har berättat om den otroliga värme som dekände vid mottagandet i Sverige.Medan man på andra sidan havet i alla avseenden känt sig hotade till liv,lem och egendom av soldater, så blev kontrasten ofattbar, när sammakategori av människor här hos oss erbjöd skydd, värme och kärlek. Flera ärde som har efterlyst ett minnesmärke över dessa anonyma svenska soldater ihumanitetens tjänst.Kanske har den mest levande skildringen av en sådan upplevelse gjorts avden till vårt land i slutet av flyktade tonårspojken EinoHanski, numera en av våra mest firade författare och tillika framståendekonstnär. Den första person han mötte, när han stapplade iland var "enmedmänniska i svensk uniform som genast tog av sig sin päls och svepte inden stinkande människospillra i, som då var jag. En sådan soldat - vem hanvar vet jag inte, och han var ju inte den ende - är värd ett minnesmärke. "I en värld där mänskligheten ännu inte lärt sig att våld inte löser, utanskapar, problem, finns det skäl att lyfta fram och peka på de, alltför få, godaförebilderna, de vardagshjältar som själva inte skulle se sig som sådana. Ettminnesmärke över den enskilde soldatens insatser, som skullehedra de många, som trots att vi levat i fred, fått sätta livet till under vårtårhundrade. Det skulle dessutom stärka de intryck av och kunskaper om detandra världskrigets blodiga historia, som just nu har givits ökaduppmärksamhet och som vi dessvärre, beroende på det korta historiskaminne som vi människor har visat oss ha, ständigt och på nytt måstepåminnas om.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett minnesmärke över den svenske soldatens insatser i fredenstjänst.Stockholm den 25 oktober 1998Lennart ()