mot · GM02Bo236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo236av m.fl. (mp)Boendepolitik för framtidenInnehållsförteckning1 Det framtida boendet 22 Från byggpolitik till social boendepolitik 22.1 Utsatta bostadsområden 22.2 Boende för alla 22.3 Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen 22.4 Äldrebostäder 22.5 Ungdomsbostäder 23 Ekologiskt hållbart boende 23.1 Bidrag för ekologisk hållbarhet 23.2 Behovet av estetiska kvaliteter 23.3 Byggforskningen 23.4 Radonproblemet i bostäder är allvarligt 23.5 Fukt- och mögelskadade småhus 23.6 Allergisanering av bebyggelsen 23.6.1 Bakgrund - överenskommelser med regeringen omallergisaneringsbidrag 23.6.2 Stegrat intresse för allergisanering 23.6.3 Nya försök - och resultat 23.7 Tillflyktsorter för elöverkänsliga 24 Boendekostnader 24.1 Reglerna för räntebidrag 24.2 Statliga kreditgarantier 24.3 Fastighetsskatten 25 Anslagsfrågor 25.1 Fördelning på anslagsområden 26 Hemställan 21 Det framtida boendet2Bostaden är basen för människans, särskilt barnens, uppfattning omomvärlden och verkligheten. Den skall inte bara tillfredsställagrundläggande skyddsbehov. Den skall vara en vilopunkt, en startpunkt,en trygghet och en språngbräda mot yttervärlden.Vi anser att en bra bostad skall vara allas rättighet. Men vi menar också attmänniskor kan och skall ta ansvar för sitt boende och sin närmiljö. Deboende måste därför få möjlighet att delta redan vid planeringen av ny- ochombyggnad. I olika skeden i livet är kravet på boendet olika och därför är detviktigt med ett varierat bostadsutbud.Vi kräver att allt ny- och ombyggande skall ske utifrån ekologiskagrundprinciper och kretsloppstänkande. Bostaden och dess grannskap skallsamordnas med omgivande natur, odling, historisk bebyggelse, bostadsnäraarbetsplatser, avfallshantering och kollektivtrafik. Naturliga byggnads-material som minimerar riskerna för allergi, astma och sjuka hus skall väljas.Alla bostäder har goda möjligheter att anpassas ekologiskt. Individer, hus-håll, natur och samhälle vinner på att sopor inte blandas och på attekologiska avlopps- och toalettsystem införs.I dag finns en småhusgaranti och byggfelsförsäkring för flerbostadshus.Miljöpartiet vill utvidga byggfelsförsäkringen till att också omfatta arbets-,fritids- och skollokaler. Det behövs en återkommande kontroll av fukt,mögel, radon, elektromagnetiska fält, ventilation, materialtillstånd ochenergibalans med mera. Alla skall ha rätt att bo i en miljö som inte innebärakuta hälsorisker, utan att detta innebär en större boendekostnad för dem. Ensatsning på allergimärkta fastigheter bör göras. Men vårt boende måste ocksåha estetiska kvaliteter.3 Från byggpolitik till social boendepolitik4Dramatiska förändringar av förutsättningarna för boende och byggandehar skapat ett läge där nyproduktionen är i botten och där boendet i sigblivit en viktigare politisk fråga än själva produktionen. Vi har gått frånen byggpolitik till en boendepolitik.Anledningen till den avstannade nyproduktionen är främst de dyraproduktionskostnaderna och att marknaden delvis kan betraktas som mättad.I vissa delar av landet har vi stort överskott på bostäder, i andra, framförallt ide större tillväxtområdena och universitetsstäderna, finns dock en växandeefterfrågan igen. Den utbredda arbetslösheten tvingar fram alternativaboendelösningar, en del bra - men inte alla önskvärda. handlar det merom att bygga om än att bygga nytt.Habitat II - den sista av de stora FN-konferenserna - slog fast allas rätt rimlig bostad och barnens särskilda behov av skydd och trygghet.I är vi relativt lyckligt lottade vad gäller antal bostäder ochinternationellt sett har vi också kommit långt i utvecklingen av byggmaterialoch metoder. Men ändå är det fortfarande många som inte har råd till enrimlig boendestandard. Vi har ett stort antal felbyggda hus, som måsteåtgärdas och vi har en viktig och olöst fråga i de hemlösas sociala situation.Den s.k. "sociala bostadspolitiken", med speciella hänsyn till de resurssvagahushållen, får inte överges, men måste ständigt omprövas efter rådandeverklighet och mer ses ur ett helhetsperspektiv, där bl a arbets- ochutbildningsmöjligheter utgör viktiga inslag. Vi måste även ha ensocial boendepolitik.4.1 Utsatta bostadsområden4.2Något måste göras åt segregationen, framför allt den etniska, i våra störrebostadsområden. Bostadspolitiken har ett tungt ansvar bland övrigapolitikområden - även om gemensamma ansträngningar är avgörande föratt lösa problemen. Stöd till lokala företagssatsningar och en lokalarbetsmarknad bör prövas.Självförvaltningsutrymmet måste vidgas. har föreslagit attsjälvförvaltningen bör kunna skattebefrias upp till ett halvt basbelopp per år.Utlokalisering av utbildningar och viktiga samhällsorgan till de utsattabostadsområdena är också en bra väg för att öka attraktiviteten. Det ärslutligen viktigt att blanda upplåtelseformerna för att ge integrationssträvan-dena reella chanser.Bostadspolitiska utredningens förslag till särskilda ekonomiska satsningar ide mest utsatta bostadsområdena verkställdes i regeringens storstadsproposi-tion (prop. 1997/98:165). Den innebär att lokala utvecklingsavtalbör tecknas mellan stat och kommun för de mest utsatta bostadsområdena istorstadsregionerna. I budgetpropositionen föreslås att 480 miljonerkronor avsätts för , beräknas för , och785 beräknas för för särskilt stöd till lokaltutvecklingsarbete i de utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Kom-muner som omfattas av lokala utvecklingsavtal ges möjlighet att sluta avtalmed länsarbetsnämnd och försäkringskassa i länet om lokal samverkan medutvecklingsprogram för arbetslösa. Regeringen avser att tillkalla en särskildutredare för att förbereda överläggningar om sådana avtal.Miljöpartiet menar att ett ekologiskt hållbart samhälle aldrig blir bär-kraftigt om det inte också är socialt hållbart. Vi tror att beslutet medanledning av storstadspropositionen innebär en möjlighet för de utsattabostadsområdena att inleda arbetet mot ökad social hållbarhet.4.3 Boende för alla4.4Enligt det nya övergripande målet för bostadspolitiken enligt detbostadspolitiska beslutet skall bostadspolitiken skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Trots det finns detvissa grupper med särskilda behov som inte tillgodosågs i detbostadspolitiska beslutet.Den kanske viktigaste av dessa grupper är barnen. Barnen är det viktigastevi har i samhället, vilket vi alla torde vara överens om. Barnen borde ocksådärför vara ett slags minsta gemensamma nämnare för all samhällsplanering.Det som är bra för barn är bra för hela samhället. Deras större känslighet ochutsatthet borde vara naturliga gränser och trösklar för hur vi planerarsamhällsbygget, utvecklar våra bostadsområden och nya boendeformer.Miljöpartiet har lyckats åstadkomma ett litet steg i denna riktning.I uppgörelsen med regeringen och ingår som en del attobligatoriska barnkonsekvensanalyser skall göras av statliga beslut som rörbarn. Detta är ett litet men viktigt steg för att poängtera barnens betydelse.Jämställdhetsperspektivet inom bostadssektorn fick inte heller någotsärskilt utrymme i det bostadspolitiska beslutet, trots att det kraftigt betona-des i den föregående utredningen. Kvinnors möjlighet till inflytande vidplanering, byggande och boendeutformning med sociala förutsättningar ärfortfarande långt ifrån tillfredsställande. Bostadssektorn domineras av mänoch "manliga" lösningar och därför måste jämställdheten ständigt stå högt pådagordningen. anser att jämställdhet är både nödvändig ocheffektiv.Inte heller de funktionshindrade fick tillräckligt stort utrymme i detbostadspolitiska beslutet. Vi avser att återkomma särskilt till detta i ensärskild motion.4.5 Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen4.6Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen pålokal nivå. Det kommunala ansvaret baseras på kommunallagen ochsocialtjänstlagen, men också på PBL, som ger ansvar för planeringen avmarkanvändningen. Regeringen menade i den bostadspolitiskapropositionen att de styrmedel kommunerna förfogar över är tillräckliga.Miljöpartiet instämmer i att styrmedlen finns, men har mångakommuner - främst av ekonomiska skäl - inte möjligheter att tillförsäkra allaen bostad eller t.ex. leva upp till socialtjänstlagens krav: att alla som vistas ikommunen skall få det stöd och den hjälp som de behöver.Nyligen har den bostadssociala beredningen tillsatts. En första redovisningskall vara klar till . Beredningen skall som underlag för sinabedömningar och förslag bl.a. göra en bostadssocial kartläggning avsituationen på bostadsmarknaden. Beredningen skall särskilt följa upp debostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktioner för boende ibostadsrätter och egnahem samt föreslå hur problemen med oseriösabostadsförmedlare bör hanteras.Miljöpartiet avvaktar med intresse beredningens förslag. Den frivilligavägen, när den är förenad med ett brett samhällsansvar, är givetvis attföredra, men vi är inte främmande för att återinföra en lag om kommunalbostadsanvisningsrätt om en sådan behövs för att ge alla kommuninvånarerätt till en bra bostad. Detta gäller i första hand de värst utsatta: hemlösa,socialt utslagna. Men också andra utsatta grupper, som invandrare ellerungdomar, som inte har arbete och råd eller alls kan få en egen bostad.Det finns en växande skara hemlösa människor i vårt samhälle, människorsom hamnat "mellan stolarna" och inte har möjligheter att klara av ettnormalt boende, kanske i första hand av ekonomiska skäl, men också avsociala skäl. Vem bygger för dem eller vem försvarar dessa människors rätttill en god bostad i enlighet med bostadspolitikens övergripande mål, och vadär en rimlig kostnad för den som inte tjänar några pengar? Vårt samhälle harbåde utrymme för och råd till att även låta dem som saknar ekonomiskamedel och förlorat fotfästet, att få möjligheter till en god bostad/alternativtfria övernattningshärbärgen. Ingen skall behöva ligga utomhus, i portar,under broar eller i kulvertar. Bl.a. borde ett särskilt statligt stöd förombyggnader av fastigheter övervägas. Det skulle gälla fastigheter som inteanvänds, t.ex. nedlagda sjukhus och institutioner, gamla ungkarlshotell ochskolor, och stödja ombyggnad till enskilt eller gruppboende med bevarandeav de ofta omgivande vackra gamla park- och trädgårdsanläggningarna. Vårtsamhälle har råd med rum för alla medborgare.4.7 Äldrebostäder4.8Regeringen anslår i budgetpropositionen totalt underåren 1998 och 1999 som stimulansbidrag för anpassning samt till- ochombyggnad av äldrebostäder. Utformningen av stimulansbidraget ladesfast i propositionen om en nationell handlingsplan för äldrepolitiken(prop. 1997/98:113). Vi har diskuterat förslaget i vår motion1997/98:So52, här ges endast en sammanfattning.Idén om stimulansbidrag för till- och ombyggnad av äldrebostäder ärriktig. Här, liksom i all ny- och ombyggnad, skall ekologiskt och hälso-mässigt anpassade material och metoder givetvis användas, estetiskakvaliteter krävas och ett starkt boendeinflytande gälla. Aktiv brukarmed-verkan är särskilt viktig i detta sammanhang. I den nuvarande utformningenav de särskilda boendeformerna saknas möjligheter att få vara med ochpåverka vilka man vill leva tillsammans med av sitt liv.Exempelvis har hörselskadade behov av att få leva tillsammans med andrasom kan teckenspråk. Ett steg på den vägen är att ge kooperativ, stiftelseroch andra samma ekonomiska förutsättningar som kommunala boende-former.4.9 Ungdomsbostäder4.10Självklart måste det finnas möjligheter att bygga billigare bostäder förungdomar, med mindre ytor, valfritt mindre utrustning, enklare lösningar- utan att för den delen göra avkall på att det skall vara miljö- ochhälsomässigt riktigt byggt. Ungdomarna bör givetvis ha stort inflytandeöver utformning, materialval och utrustning. Inte heller bostäder förungdomar behandlades direkt i det bostadspolitiska beslutet, vilket ärmärkligt med tanke på den svåra bostadssituationen för ungdomar. Attsärskilt bygga för ungdomar behöver inte betyda snävt kategoriboende.Även äldre, som vill ha ett enklare boende, kunde på det sättet få tillgångtill billigare alternativ.5 Ekologiskt hållbart boende66.1 Bidrag för ekologisk hållbarhet6.2Riksdagens bostadspolitiska beslut innebar bl.a. att ett nyttbidrag för ekologiskt hållbart byggande infördes. Motiveringen förregeringens förslag är bl.a. att "utnyttja material och produktionsmetodersom tillgodoser samhällets krav på en ekologiskt hållbar utveckling".Miljöpartiet drev frågan om stöd till experimentell ny- och ombyggnad ibostadsutredningen och ser positivt på beslutet om bidraget för ekologiskthållbart byggande. Det är viktigt att det finns bidrag för experimentellaekologiska byggalternativ. Det kan handla om energi-, vatten- ochavloppslösningar som är dyrare än konventionella alternativ, omler- och halmhusbyggen, jordhus eller varianter med mycket återanväntmaterial - och kanske udda byggmaterial, speciella växthuskombinationer,men kan också inbegripa detaljer som färger för färgsättning och skydd, sombeskrivits ovan. Det kan också handla om spetsutveckling av sundainomhusmiljöer. Syftet med bidraget skall vara att täcka merkostnader ochrisker som uppstår för byggherrarna när ny teknik prövas i verkligtbyggande. Bidraget skall dock inte vara evigt. När ny miljövänlig teknikutprovats och befunnits bra, bör den införlivas i de generella krav som ställspå byggandet och för att få statligt stöd i form av räntebidrag ochkreditgarantier.Bidraget omfattar endast hyres- och bostadsrättshus i sammanhållnabostadsområden. anser att också nya lösningar i egnahems-områden borde uppmuntras på detta sätt.6.3 Behovet av estetiska kvaliteter6.4Det är viktigt att alla ny- och ombyggnader har estetiska kvaliteter. Vivet att vackra hus och gemensamma utomhusrum, mer av runda formeroch vackert målade fasader, ger ökad trivsel och skapar varsamhet ochansvar. Detsamma gäller omsorgsfullt utsmyckade trapphus och andragemensamhetsutrymmen i hyreshusområden. anser att minst1 % av den totala byggkostnaden vid alla större ny- och ombyggnader(egna hem och mindre byggnader undantagna) skall användas tillkonstnärlig utsmyckning, som utgår ifrån helheten och kan omfattasärskilda arbeten av konstnärer, konsthantverkare och arkitekter.De fula husens epok bör nu vara avslutad och efterföljas av en period medkrav - inte bara på funktion - utan också på ekologisk/hälsomässig an-passning och på skönhet. Vi får inte glömma att det är för oss människor vibygger. har i utredningar och i kultur- och bostadsutskottenenträget hävdat det länge nonchalerade estetiska behovet i samhälls-byggandet, och uppfattar nu att det finns en majoritet för en lagstiftning ifrågan. Vi föreslår att 1 %-kravet, vad gäller utsmyckning, skall varaobligatoriskt för allt ny- och ombyggande, som får någon form av statligtstöd. Vad i övrigt gäller de estetiska aspekterna i byggd miljö, hänvisas tillMiljöpartiets motion 1997/98:Kr33 med anledning av propositionen1997/98:117, "Handlingsprogram för arkitekter, formgivning & design".6.5 Byggforskningen6.6Byggforskningen har en central funktion i omställningen till ettekologiskt och socialt hållbart samhälle. Vi behöver fortsattkunskapssökande om hur den fysiska och sociala utformningen av detuthålliga samhället ser ut. Omställningen får inte misslyckas på grund avbristande kunskaper.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en mycket drastisk nedskärningpå byggforskningen från dagens anslag om till 64miljoner kronor. Det redovisas inget utredningsunderlag för förslaget, utanendast regeringens bedömning "att aktörerna inom plan-, bygg- ochbostadssektorn i högre grad än tidigare tar ansvar för sin egen kunskaps-försörjning".Det är emellertid så att regeringens förslag, åtminstone till del, tordebaseras på utredningen för översyn av plan-, bygg- och bostadsväsendetsslutbetänkande (SOU 1997:182). Utredningen föreslår att de medel som förnärvarande används för forskning "inom branschens intresseområde" (ettsvårdefinierat begrepp), inkl. motsvarande del av BFR:s förvaltningsanslag,dras in. Detta uppgick enligt utredningen till 1997.Därutöver föreslår man effektiviseringar i två alternativ om 15 alternativt 30miljoner kronor i två alternativ, alltså totalt besparingar om på BFR:s medel, dvs. statsbudgetens anslag A6 och A7minus Byggkostnadsdelegationens medel. Regeringens förslag motsvarar,efter vissa omräkningar, rätt exakt utredningens kraftigaste besparings-alternativ om man slår ihop anslagen A6 och A7.Utredningen innehöll ett helt paket med åtgärder för att omstrukturera helaplan-, bygg- och bostadssektorn. Besparingen på anslaget A7 var bara en delav detta. Bland andra förslag med statsfinansiella effekter kan nämnas attutredningen föreslog att staten i en engångsavsättning satsar 50-75 miljonerkronor till ett eller flera av byggbranschens FoU-organ. Som motprestationskall ett lika stort belopp tillskjutas från branschen. Detta syftar till attmotverka neddragningarna på BFR:s anslag. Om detta och alla andra förslagnämner regeringen ingenting i budgetpropositionen, endast att man avseråterkomma under hösten.Miljöpartiet menar att det knappast är möjligt att ta ställning till dendrastiska nedskärning som föreslås utan att ha en samlad bild avregeringens idéer beträffande det framtida stödet till byggforskningen,inklusive dess konsekvenser för statsbudgeten. Den nu aktuellanedskärningen om av det nuvarande anslaget är i alla händelseralltför drastisk; vill man spara på detta sätt måste verksamheten ges tid tillsuccessiv anpassning till den lägre anslagsnivån. Vi har inte lyckats hitta enlämplig finansiering för att kompensera regeringens besparing, men avser attverka för en snar lösning på byggforskningens framtida finansiering. Vi kanföljaktligen i nuvarande läge inte ta ställning till anslaget för och2001.6.7 Radonproblemet i bostäder är allvarligt6.8Miljöpartiet anser att samhället måste ta itu med radonproblemet - bådeden gas som sprids från husgrunder och den som kommer med vattnetfrån djupborrade brunnar. Vi anser att radonproblemet inte bör spaltasupp utan behandlas i ett sammanhang.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget för bidragtill åtgärder mot radon i bostäder i fortsättningen begränsas av en årlig ram.Miljöpartiet de gröna avstyrker detta förslag och förespråkar således denordning som gällt hittills.Vidare föreslår regeringen en besparing om påradonanslaget. Detta är oacceptabelt. Detta anslag finansierar mycketangelägna åtgärder. redovisar mycket goda effekter av bidragen.Verket bedömer dessutom att radonsanering sker i för liten omfattning ochatt informationsinsatserna bör förbättras samt att bidraget bör tidsbegränsasför att stimulera till att takten för radonsanering ökar. föreslårockså att bidrag till mätningar av radonhalten i hyres- och bostadsrättshusbör övervägas.Mot bakgrund av utvärdering och förslag föreslår Miljöpartietatt anslagsnivån utökas under åren 2000och 2001. Avsikten med tillskottet är att utöka och förbättra informations-insatserna, öka antalet bidrag samt att ge möjlighet till bidrag för mätningarav radonhalten i hyres- och bostadsrättshus.6.9 Fukt- och mögelskadade småhus6.10Småhusskadenämnden, knuten till en statlig fond, inrättades 1986 i syfteatt bistå ägare till småhus med omfattande fukt- och mögelskador byggdaunder . lämnas bidrag till reparationskostnadersom inte kan bäras av huset i reparerat skick, dvs. rätt komplicerade ochkrävande regler som involverar beräkningar av låneutrymmet påfastigheten. Resultatet av detta är att det krävs mycket stor egenekonomisk insats av husägaren och följaktligen blir ett minskande antalhus sanerade med statlig hjälp.Byggkvalitetsutredningen behandlade dessa problem i ett betänkande islutet av (SOU1997:177). Utredningen konstaterade att reglernaom självrisk för sökandena är sådana att allt färre som behöver hjälp kommeri åtnjutande av sådan. Man föreslog därför förbättringar och förenklingar avreglerna som i korthet innebär att sökanden alltid själv skall svara föråtgärdskostnad upp till ett basbelopp. Staten bidrar avåtgärdskostnaden. Utredningen konstaterade vidare att det alltjämt föreliggerstort behov av stöd till småhus som inte omfattas av småhusgarantin (dvs.hus byggda ). Mot bakgrund av att fel som orsakar fukt- ochmögelskador inte blir påtagliga förrän efter omkring har gått, föreslårutredningen att möjligheten att söka stöd bör finnas kvar . Utredningen bedömde att regelförändringarna kommer attmedföra en ökad tillströmning av ärenden under den avslutande fyraårs-perioden, men lämnade ingen kostnadskalkyl.Miljöpartiet har under förra mandatperioden gjort en överenskommelsemed regeringen som bl.a. innebar en tillfällig förstärkning av verksamhet. Det gällde ett tillfälligt bidrag om av sanerings-kostnaden för att lindra de höga självriskkostnaderna. Detta bidrag löpte utden . Vi är fortsatt engagerade för denna verksamhet och delari princip slutsatser om behov av förändring avregler och en fyraårig avslutningsperiod.Regeringen vill skära ned anslaget till fukt- och mögelskadade småhusmed en tredjedel för nästa budgetår. Vi föreslår i vårt budgetförslag 10miljoner kronor utöver regeringens förslag . Bibehållsdenna nivå framöver, är också den otillräcklig för att genomföra förslag. Vi föreslår emellertid att regeringen ges i uppdragatt komplettera utredningens förslag med en kostnadskalkyl för denavslutande fyraårsperioden och återkomma till med ett förslag omgenomförande och finansiering. Vi är beredda att utifrån ett sådant underlaggöra en kraftigare satsning för och framåt. Det bör påpekas att dennaverksamhet är statsfinansiellt lönsam. Den stimulerar småskaligbyggverksamhet i skilda delar av landet som en stor del av statensutgifter återförs i form av skatter och avgifter.6.11 Allergisanering av bebyggelsen6.12Vad är viktigare än barnen i vårt samhälle. Har vi inte alla en skyldighetatt skydda dem mot "sjuka" skolor, daghem och bostäder? Allergier,överkänslighet och astma har som aldrig förr brett ut sig i våra växandegenerationer. Vi har fått en ny växande folksjukdom. Anledningen, somde flesta är överens om, finns främst i våra dåliga inomhusmiljöer.Kommunernas försök att nu ta itu med problemen får inte stoppas.Samhällskostnaderna för uteblivna åtgärder kommer att få helt andradimensioner. Det är också de flesta överens om.6.12.1 Bakgrund - överenskommelser med regeringen om allergi-saneringsbidrag6.12.2Våren 1995 gjorde regeringen och en överenskommelse omdet s.k. RAS-bidraget (riktat anställningsstöd). Regeringen fick på detsättet stöd för till RAS och fick loss2 miljarder kronor till miljöåtgärder. Framför allt handlade det om ettbidrag till inomhusmiljön, det s.k. allergisaneringsbidraget, på 1,8miljarder kronor. fördelades på bidrag tillsolfångare, ackumulatortankar, kulturbyggnader och experimentbyggen.40 miljoner kronor gick särskilt till hjälpaegnahemsägarna med ett bidrag till självrisken vid fukt- ochmögelskador.För allergisaneringsbidraget gällde att huvudentreprenadavtalet skulle varatecknat och slutbesiktning skulle ske senast 1 januari1997.Ansökningarna till bidraget för allergisaneringar gick trögt, och såg inte utatt alls utnyttjas som väntat, som medel till ny- och ombyggnadersaknades. I en ny överenskommelse mellan regeringen och Miljöpartietskiftades från allergisaneringsbidraget till ny- ochombyggnader. I överenskommelsen ingick förlängning av tiderna förallergisaneringsbidraget. Huvudentreprenaden skulle först vara klar1 och slutbesiktningen . låg an-sökningstiden kvar vid . Till överenskommelsen fogades ocksåkrav på intensifierad information om bidraget och att om den återståendemiljarden mot förmodan överskreds skulle nya förhandlingar upptas.Miljöpartiet fick i denna överenskommelse också tillfortsatt 35-procentigt investeringsbidrag till vindkraften.6.12.3 Stegrat intresse för allergisanering6.12.4Vid ansökningstidens utgång, , hade ansökningar för drygt1,för allergisaneringar lämnats in.