mot · GM02T223 · 1998-10-28 00:00:00 — Ett frivilligt båtregister är den bästa lösningen och kan med fördeladministreras av försäkringsbolagen.10 Luftfarten10.1 InledningResandet inom det svenska inrikesflyget har efter en kraftig nedgång under1990-talets första hälft återigen börjat öka. gjordes ca 8 miljonerinrikes flygresor. låg siffran på drygt 6 miljoner och Luftfartsverketräknar i sin treårsplan med att antalet resande med inrikesflyg kom-mer att uppgå till omkring 7 miljoner. Antalet resande i utrikes flygtrafik harökat kraftigt under större delen av . Detta gäller för såväl linjefartsom chartertrafik. Antalet resenärer i utrikes trafik uppgick till ca11,6 miljoner och tillväxten i resandet förväntas fortsätta. När det gäller godsär de transporterade godsvolymerna mycket små, men andelen av det samla-de godsvärdet är dock högt, . Taxi- och allmänflyget har minskatunder 1997 med 5 %.När SAS ursprungligen bildades var utgångspunkten att företaget skullesäkerställa interkontinental flygtrafik framförallt för en allt merexportinriktad svensk industri. Denna flygverksamhet har varit enav förutsättningarna för vårt lands förmåga att bygga upp en kraftfullexportindustri. är ett av de mest exportberoende länderna ivärlden, och det är denna industri som är fundamentet för vårt välstånd.En väl fungerande luftfart är emellertid också en förutsättning för enframgångsrik regionalpolitik. Flyget spelar en stor roll när det gällertransportförsörjningen till och från , framförallt när det gällerpersontransporter, varför välkomnar de satsningar somskett för att anslå driftsbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen.Sverige var först i med att avreglera den inrikes flygmarknaden.Resultatet av detta är naturligtvis att flygsektorn tvingats höja sinproduktivitet och därmed ökat sin konkurrenskraft inte minst internationellt.Detta har skett utan negativa regionala konsekvenser. När avregleringen numed ökad kraft genomförs i och globalt är den förbättradekonkurrenskraft en tillgång för de Sverigebaserade flygbolagen. Det ärglädjande att de rabatterade biljetterna nu blivit avsevärt billigare, medanflygbolagen däremot utnyttjat affärsresenärernas relativa prisokänslighet.Under senare tid har såväl inrikes- som utrikesflyget drabbats av svårastörningar på grund av systematisk sjukskrivning av flygledare ochomläggning av flygledningen av flygtrafiken i norra . Regeringen börnärmare utreda varför dessa störningar uppträtt och inte kunnat förutses ochförhindras, samt återkomma till med förslag på åtgärder för attundvika liknande situationer i framtiden.10.2 har utvecklats positivt . Produktivitetenhar förbättrats och det är glädjande att verksledningen även för de närmasteåren har högt ställda ambitioner. Utrymme skapas för investeringar, som ären grundförutsättning för att luftfarten ska utvecklas på ett gynnsamt sätt.Verkets insatser för att uppnå en minskning av luftfartens negativa miljöpå-verkan är positiv, men måste drivas vidare med ökad kraft. Detta är en förut-sättning för luftfartens långsiktiga överlevnad.Luftfartsverket arbetar med såväl flygsäkerhet (safety) som skyddet motbrottsliga handlingar (security). Vad gäller security bör ambitionsnivån ökasfrån att enbart undvika brottsliga handlingar riktade mot flygsäkerheten, tillatt också avslöja och förhindra deras planering. För den som skulle viljata med sig ett vapen i handbagaget är det lätt att notera en eventuellsäkerhetskontroll genom förändrade rutiner och passagerarpassage påflygplatsen. Denne kan då överlämna sitt tänkta handbagage till enmedföljande partner som agerar anhörig som tar avsked. Passagerarpassagenoch rutinerna på flygplatsen vid incheckningen borde vara likformade varesig en säkerhetskontroll föreligger eller ej.11 Post- och telekommunikation11.1 TelekommunikationTelekommunikationssektorn är stadd i ständig och snabb förändring. Nyatjänster och ny teknik har utvecklats och nya aktörer har dykt upp de senasteåren. är ett av världens mest avreglerade länder vad gäller telemark-naden.I och med att konkurrensen driver fram de bästa och billigaste lösningarnasjunker priset på tjänsten. Detta gör att alltfler har råd att efterfrågatjänsten.Vilket i sin tur skapar de volymmässiga förutsättningarna för att ytterligaresänka priser.Sverige har tillsammans med , tack vare avregleringen, ettklart försprång framför övriga länder. Det kommer visa sig mycket svårt atthämta igen detta försprång om håller tempot uppe.Informationsteknologin hör framtiden till. Det är bl a här vi har möjlighet attskapa de nya jobben.Trots avregleringen är fortfarande helt dominerande på den svenskatelemarknaden. har av den fasta telefonin och av denmobila.Kristdemokraterna anser att det är hög tid att sälja ut en första del av Telia.11.2 PostmarknadenI vågade vi oss på konststycket att också avreglera postmarknaden.Genom postlagen säkerställs att alla har rätt till goda postförbindelser.Posten var ett statligt verk som sedan tillblivelsen på 1600-taletdistribuerat meddelanden av olika slag. Traditionellt har det varitmeddelanden, som man rent fysiskt levererat från avsändare till mottagarenspostadress. levererar meddelanden, vid sidan av andraföretag på marknaden, meddelandetjänster inte bara som tidigare rent fysiskt,utan även via telenätet.När den svenska postmarknaden avreglerades 1993 höjdes tvivel kringriktigheten i att skulle vara först i världen med att avreglera dennasedan flera hundra år monopoliserade marknad. kan vi konstatera attavregleringen inneburit stora samhällsvinster i form av lägre priser,förbättrad kvalitet och avsevärda effektiviseringsvinster hos Posten AB.Postmarknaden har dock trendmässigt utvecklats i positiv riktning och ,efter avregleringen, kan vi börja tala om en marknad i egentligbemärkelse. Närmare 100 privata företag runt om i landet, i storstäder och pålandsbygden, från till , konkurrerar med Posten. Vissaföretag konkurrerar på lokala marknader, andra i större geografiska områdenoch ytterligare andra inom segment där posten kan sorteras i förväg.Posten AB:s verksamhet har präglats av minskadebrevvolymer och minskade kassatransaktioner. De minskade brevvolymernabör till stor del vara betingade av konkurrensen från alternativadistributionssätt som telefax och e-post och har med stor sannolikhetförvärrats genom postens portohöjning . När det gäller deminskade kassatransaktionerna kan inte den minskade servicen genomutglesningen av Postens kontorsnät förbises.Till Postens problematik hör ifrågasättandet av postleveransernastillförlitlighet. I postförordningen (1993:1709) har som krav förts in attminst av brev som lämnats in för övernattsbefordran skall delas utsenast följande arbetsdag och senast efter inlämnandet. Dettaär inte tillfredsställande. Varför skulle en kund välja att sända ett breviställetför att faxa eller e-posta sitt meddelande, om brevet är betydligt dyrare ochdessutom inte kan garanteras komma fram ens ? Både fax och e-post är ju dessutom framme . Kraven på Posten ipostförordningen borde ställas högre. Enligt rapport1998:1 "Brevbefordran" inom , kom av 6 700 försändelser framöver natten. anser därför att postförordningens krav börskärpas till att av brev som lämnats in för övernattsbefordranskall delas ut följande arbetsdag och av breven, dvs i princip alla,senast efter inlämnandet.Med tiden kommer postmarknaden bli allt mer lik andra avreglerademarknader; produktutbudet ökar, företagen söker nya lösningar för att sänkakostnaderna i syfte att kunna erbjuda kunderna ett lägre pris med bibehålleneller förbättrad kvalitet. En rad specialister träder in på marknaden ochkonkurrerar med marknadsdominanten.Vi ser endast början av de positiva effekterna av postmarknadensavreglering. Posten är av antalet försändelser fortfarande engigant på marknaden. För att marknadsmekanismerna ska fungeratillfredsställande måste auktoritet stå orubbad ochPostens verksamhet renodlas. Det senare är en förutsättning för konkurrens-neutralitet på såväl postmarknaden som alla de övriga marknader där Postenagerar.De privata postoperatörerna har av den totalamarknaden. ökade vinsten i Posten Brev jämfört med trots att antalet privatapostoperatörer nära nog tiofaldigats. Om konkurrenterna haft någon inverkanpå Posten lönsamhet är den således snarare positiv.11.3 Informationsteknik"Vid behov" tänker regeringen använda avsatta medel för att påskynda an-passningen av datorsystem . hävdar att dettabehov är högst påtagligt och vi begär att regeringen använder stor kraft tillattför det första säkra de samhällskritiska systemen och för det andra noggrantfölja upp utvecklingen. Trots upprepade varningar från olika håll, lever fort-farande många organisationer och företag i falsk förhoppning om att sekel-skiftet inte drabbar "deras system". Dagens datorsystem är integrerade medvarandra på ett sätt som liknar ett Dominospel. Näringslivet är beroende avsina ordersystem, betalningsflöden och transportlogistiska system. Banker-nas system är ytterst känsliga och vid problem kan lätt ett kaos uppstå på denkänsliga penningmarknaden. Tre statliga verk har dessutom kritiserats för attligga efter med omställningen: Kriminalvården, Försvaret samt Sjöfartsver-ket. Vi uppfattar inte att regeringen har påbörjat sitt ansvarsfullaarbetepå detta område. måste en ordentlig slutspurt till.12 Kollektivtrafik12.1 Kollektivtrafiken måste vidareutvecklasI vårt land har vi ett väl utbyggt kollektivtrafiksystem, framförallt i störrestäder och tätorter. Även den interregionala trafiken är väl utbyggd. Tackvare beslut om en ökad avreglering för den långväga busstrafiken förbättrasden interregionala trafiken framförallt prismässigt. ökar trafikut-budet i områden där exempelvis tågtrafiken är ett sämre alternativ.För handikappade och andra grupper som av olika skäl inte har tillgång tillegen bil, är ett väl fungerande kollektivtrafiksystem en förutsättning förrörlighet och därmed livskvalitet. En stor brist i det svenska systemet ärtillgången på samlad information om utbudet av kollektivtrafik. I framtidenbör det vara naturligt att man i dator hemma eller på exempelvisjärnvägsstation, busstation eller postkontor kan få information om lämpligakollektivtrafikalternativ. Det förutsätter samarbete mellan alla kollektiv-trafikaktörer i . finns ett sådant samarbete mellan SJ och trafik-huvudmännen.Detta är en verksamhet som knappast kan få genomslag på rentföretagsekonomiska grunder. Regeringen bör ge en kommitté i uppdrag attundersöka förutsättningarna för en kraftfull satsning på ett sådant informa-tionssystem för kollektivtrafiken i , där de senaste landvinningarna påIT-området utnyttjas fullt ut.12.2 ()noterar att SJ har ekonomiska problem vilket är bekym-mersamt, inte minst mot bakgrund av att SJ har monopol på att driva person-trafik på stambanorna. Det är därför nödvändigt att det förändringsarbetesom nu är inlett för att rationalisera SJ får full genomslagskraft. För att SJskall utvecklas positivt är det dock två förutsättningar som måste gälla.För det första måste staten som ägare upprätthålla omvandlingstrycket påSJ bl a genom långtgående avkastningskrav. För det andra måste konkurrens-trycket inom sektorn upprätthållas. Erfarenheterna visar att ledningenbehöver konkurrensen från andra aktörer för att de åtgärder som måstegenomföras för att förbättra produktiviteten, också genomförs. Därför anserKristdemokraterna att regeringen bör löpa linan ut, och genomföra en totalavreglering av järnvägssektorn enligt den modell som fyrpartiregeringen1991-1994 introducerade. Omvandlingstrycket minskar annars och järn-vägen förlorar i konkurrenskraft som konkurrensen i andra sektorerdriver fram lägre priser och bättre utbud av tjänster. Eftersom järnvägen ärett miljövänligt transportalternativ är brister i konkurrensen också negativtfrån miljösynpunkt.13 ForskningMot bakgrund av den betydelse som informationstekniken kommer att ha förvårt land är de angeläget att en ökad tyngd läggs på forskninginom detta område. Inom de stora multinationella tele- och dataföretagenläggs ner enorma belopp för att ta fram nya produkter och tjänster.Det är inte självklart att resultatet av dessa forskningsinsatser är av ettsådantslag att de på ett positivt sätt medverkar till en gynnsam samhällsutveckling.Inte minst därför är det ytterligt angeläget att kraftfulla resurser nu läggs påsamhällsmotiverad forskning på detta område.Bland andra forskningsområden inom kommunikationsområdet somKristdemokraterna anser bör vara prioriterade är forskning för att sänkaproduktionskostnaderna för biobaserade drivmedel, som till exempel etanolbaserad på cellulosahaltiga råvaror. Tillsammans med övrig produktion avbiobränslen skulle denna produktion vara särskilt väl anpassad till svenskaförhållanden.Kristdemokraterna anser vidare att forskning för att sänka fordonensbränsleförbrukning ska vara högt prioriterad. Svensk bilindustri har gjort ettfrivilligt åtagande att sänka bränsleförbrukningen med 25 %jämfört med . Det är förvisso ett steg på väg, men långt ifråntillräckligt. Målet bör skärpas till det dubbla, en halvering avbränsleförbrukningen under dessa , med målsättningen att nå fram tillmotorer till marknadsmässiga priser som har en bränsleförbrukning på0,/mil. Förutom vinsterna i handelsbalans och de ekonomiska vinsternaskulle åtgärden verksamt bidra till att sänka koldioxidutsläppen, liksomövriga miljöbelastande utsläpp.Ett avsevärt problem är etablering av nya trafikleder inom framför alltstorstadsområden, där det på grund av att stora ytor redan är bebyggda ochresterande delar är omistliga som värdefulla grönområden, har blivit nära nogomöjligt att finna korridorer för nya trafikleder som på ett acceptabelt sättkan förenas med en god livsmiljö. Här framstår som ett alternativ att förläggade nya trafiklederna i tunnlar. Eftersom dessa med nuvarande beprövadeteknik är dyra såväl att bygga som att underhålla, är det en angelägen forsk-ning att finna alternativa tekniker som kan pressa ned produktionskostna-derna.Ett annat forskningsområde som enligt vår mening bör prioriteras ärSMHI:s forskning kring en lång rad extrema meteorologiska, hydrologiskaoch oceanografiska händelser som inträffat ochvilket samband dessa kan ha med mänsklig aktivitet och störningar i denekologiska balansen.14 Länstyrelsernas verksamhet och roll ivägtrafikområdetBland länsstyrelsernas uppgifter är bland andra körkortsadministrationen ochhastighetsbestämmelserna. Regeringen anger att antalet ansökningar omkörkortstillstånd har minskat, delvis till följd av ungdomarnas ekonomiskasituation. Att ungdomar inte tar körkort är en stor konkurrensnackdel för dempå arbetsmarknaden. Körkort kan sägas vara lika viktigt som de färdig-heter och kunskaper som flera av gymnasieskolans ämnen. Kristdemokrater-na anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslagom hur körkortsundervisningens teoretiska del skulle kunna erbjudas elever-na inom gymnasieskolans ram.När det gäller hastighetsbegränsningarna på vägarna och deras betydelseför nollvisionen måste betydelsen av begränsningarnas acceptans beaktas. Enmer differentierad skala för hastighetsbegränsning skulle möjliggöra en merexakt anpassning till vägförhållandena, och skulle, rätt använd, kunna ökaacceptansen för hastighetsbegränsningarna, när de upplevs som välmotive-rade. Motiverande vägskyltstexter som "Olycksdrabbad vägsträcka" ochliknande, kan i större utsträckning användas för att skapa acceptans.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens roll för ett väl fungerande transport-och kommunikationssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att trafiken måste miljöanpassas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpning av utsläppsmål för koldioxid, kol-väten, kväveoxid och marknära ozon,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökning av takten för reduktion av buller ochvibration,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om precisering och tillämpning av mått för funk-tionsnedsattas tillgänglighet av färdmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utvärderingsbar åtgärdsplan föratt öka tillgängligheten för funktionsnedsatta framför allt på kollek-tiva färdmedel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ISDN,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förarbevis för snöskoter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flerspråkig vägskyltning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrationen med Öst- och ochanslutningen till transeuropeiska motor- och järnvägar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transportarbete i förändring,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatter på förnybara bränslen,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan för infasning av låginblandning av al-kohol eller etrar av alkohol,114. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan för befrielse från koldioxidskatt ochenergiskatt, samt stöd till produktionsanläggningar för etanol,215. att hos regeringen begär förslag till strategi för hurhälften av bilar skall kunna drivas av annat än fos-sila bränslen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den miljövänliga bilen,317. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utskrotning av gamla bilar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minska bilberoendet i städerna,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöstyrande vägavgifter i hårt trafikeradestadskärnor,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för den inhemska bilproduktio-nens villkor med relevanta jämförelsetal,321. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gång- och cykelpolitiska frågor,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering och omprövning av pedagogikenoch metodiken för trafiksäkerhetsarbetet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafiksäkerhet, en mer differentierad skala förhastighetsbegränsningarna, högersväng vid rött ljus samt olika typerav varningsskyltar vid skolor,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det kommunala trafiksäkerhetsarbetet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transportinformatik,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bolagisering av produktionsdivi-sion,27. att hos regeringen begär förslag till en åtgärdsplan isyfte att skapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkerinäring,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad konkurrensutsättning av järnvägssektorn,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av ökade medel för ban-hållningen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transeuropeiska nätverk samt vikten av tåg-färjetrafik via sydöstra till ,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en långsiktig sjöfartspolitik, samt att den s.k.nettomodellen i rederistödet skall införas enligt uppgjort avtal mel-lan parterna,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjöfartens miljöpåverkan,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjöfartens säkerhet,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett frivilligt båtregister,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering av flygmarknaden,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om störningar i inrikes- och utrikesflyget,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likformad passagerarpassage och rutiner påflygplatser vid incheckning, vare sig en säkerhetskontroll föreliggereller ej,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering av telemarknaden,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensen på postmarknaden,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att postförordningens krav bör skärpas till attminst av brev som lämnats in för övernattsbefordran skall de-las ut följande arbetsdag och att av breven skall delas ut se-nast efter inlämnandet,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att intensifiera arbetet med omställning av da-torsystem ,442. att hos regeringen begär förslag till utformning avett gemensamt informationssystem för kollektivtrafiken i ,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avkastningskrav på SJ,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänka produktionskostnader-na för biobaserade drivmedel, som till exempel etanol baserad påcellulosahaltiga råvaror,345. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänka fordonens bränsleför-brukning, 346. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning att finna alternativa tekniker somkan pressa ned produktionskostnaderna vid etablering av nya tra-fikleder inom framför allt storstadsområden,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning kring en lång rad extremameteorologiska, hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat och vilket samband dessa kanha med mänsklig aktivitet och störningar i den ekologiska balansen,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur körkortsundervisningens teoretiska delskulle kunna erbjudas eleverna inom gymnasieskolans ram,549. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde Kommunika-tioner enligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslags-förändringA 1 : Administration1 125 242- 30 000A 2 Väghållning och statsbidrag+ 20 000A 3 : Sektorsuppgifter786 593- 30 000Summa för utgiftsområdet25 501 314- 40 000Stockholm den 27 oktober 1998Johnny (kd)()()()()()()()()()Skånberg (kd)1 Yrkandena 3, 4 och 13 hänvisade till MJU.2 Yrkandena 12 och 14 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 16, 20, 44 och 45 hänvisade till NU.4 Yrkande 41hänvisat till FöU.5 Yrkande 48 hänvisat till UbU.