ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sf282 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf282av ()ArbetsskadeförsäkringenDe svenska socialförsäkringarna är inte generelltkönsdiskriminerande. Men de förändringar iarbetsskadeförsäkringen som trädde i kraft med skärptabevisregler innebar att det främst var lågavlönade kvinnor iarbetarklassen som förlorade. De kunde inte längre få sinabelastningsskador godkända som arbetsskador. Männensbelastningsskador har däremot godkänts i högreutsträckning. Förändringarna 1993 strider mot EG-rättenslikabehandlingsprincip som stipulerar ett generellt förbudmot indirekt könsdiskriminering i socialförsäkringarna.Denna indirekta könsdiskriminering iarbetsskadeförsäkringen måste upphöra. De kvinnor somgenom långvarigt repetitivt arbete fått belastningsskador skanaturligtvis få sina belastningsskador godkända.Den 1 juli 1993 avskaffades dessutom arbetsskadesjukpenningen, vilketinneburit att folk inte bryr sig om att anmäla sin skada, vilket i sin tur gördetsvårt för samhället att bekämpa arbetsskador.Samhället skulle vinna på att kunna upptäcka, förebygga och rehabili-tera arbetsskador. Genom att arbetsskador inte anmäls till följd av uteblivenersättning kan de samhällsekonomiska kostnaderna komma att blibetydligt större och svårare att komma till rätta med. Regeringen bör se överarbetsskadeförsäkringen för att nå ökad jämställdhet och ökad samhälls-ekonomisk effektivitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsskadeförsäkringen.Stockholm den 28 oktober 1998Lena ()
mot · GM02Sf602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf602av de ()Det svenska medborgarskapetDet är oomtvistat att ett av de största hindren för människormed utländsk bakgrund att komma in på den svenskaarbetsmarknaden är bristande eller inga kunskaper i svenskaspråket. Det är också oomtvistat att svenska för invandrareerbjuds, men att den enskildes aktivitet och deltagande iundervisningen varierar väsentligt.Fler skulle säkert mer aktivt delta i undervisningen om det vore så att detkrävdes vissa grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna sökasvenskt medborgarskap. Den som söker svenskt medborgarskap tar ett aktivtbeslut om avsikten att stanna i . Med ett medborgarskap följer såvälrättigheter som skyldigheter. En individuell egeninsats borde bestå i att taaktiva steg för att lära sig tala och förstå det svenska språket påvardagsnivå.En miniminivå för svenskt medborgarskap borde vara kunskaper i svenskaspråket motsvarande grundskolenivå. Lagreglering av detta bör införas,liksom en reglering av på vilket sätt sådana kunskaper skall kunna dokumen-teras. En sådan reglering bör medge sådana undantag som är föranledda avden sökandes ålder eller andra särskilda omständigheter som gör det orimligtatt hävda kunskapskravet fullt ut.Ett sådant krav för medborgarskap är inte att betrakta som ett hinder utansnarare som ett gemensamt ansvar för samhället och den enskilde. Genomkravet ökar de enskilda individernas möjligheter på arbetsmarknaden, isamhället och i livet i det nya hemlandet. Medborgarskap är inte en fråga ompappersexercis. Det är en viktig symbolisk och reell markering av en djuparerelation till . Då är naturligtvis förmågan att tala och förstå detsvenska språket en viktig del av den nya medborgarens förutsättningar för attverkligen känna och kunna ge uttryck för denna djupare relation.I många EU-länder, till exempel , , , , och , finns, förutom en hel del andra krav, ävenkrav på att kunna förstå och göra sig förstådd på respektive lands språk föratt erhålla medborgarskap. Redan i förarbetena till medborgarskapslagen(1995:382) framhölls att, trots att det inte finns något uttryckligt kravet påkunskaper i svenska för att bli svensk medborgare, så borde den sökandeskunskaper i svenska språket ges en stor betydelse vid prövning av enansökan om medborgarskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om att det för erhållandeav svenskt medborgarskap för utländsk medborgare skall införas kravpå dokumenterade kunskaper i vardagligt användande av det svenskaspråket i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Sf603 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf603av de ()AsylprövningenAsylsökande kan överklaga ett utvisnings-/avvisningsbeslut i princip hur som helst.Visserligen skall nya skäl ha tillkommit, men detta kanegentligen inte bedömas förrän ny prövning skett. Dennaobegränsade möjlighet innebär risker för att man mer ellermindre konstruerar nya skäl med hjälp av de juridiskaombuden, i synnerhet som alternativet i många fall kan varamycket traumatiskt. Ett sätt att iasylärenden få fram allt underlag och alla relevantaomständigheter är att i lagstiftningen skärpa och förtydligaöverklagandemöjligheten.Ingen annanstans i rättssystemet finns denna i princip obegränsade rätt attfå sin sak omprövad. Kravet på likhet inför lagen gör att möjligheten attöverklaga gång på gång bör begränsas. En sådan begränsning måste avvägasså att den ger största möjliga rättssäkerhet för den asylsökande. Självklartskall relevanta nya skäl kunna prövas. Ett alternativ till dagens handlägg-ningsordning är att överföra prövning av överklaganden av utvisnings-/avvisningsbeslut till förvaltningsdomstol.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas så att reell likhet inför lagengäller inom rättssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Sf605 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf605av och ()Utvisning efter fängelsestraffDet är inte ovanligt att personer som inte är svenskamedborgare döms att avtjäna fängelsestraff och dessutomdöms till utvisning ur landet. fängelsestraffetavtjänas påförs ytterligare domar avseende fängelsestraff förtillkommande förseelser. Den ursprungliga strafftidentillsammans med strafftiden med anledning av detillkommande förseelserna kan då bli så lång att tiden förutvisningsbeslutet tilländalupit. Innebörden blir att dendömde efter avtjänat sammanlagt fängelsestraff kan fortsättaatt fritt leva i landet. Detta kan inte vara rimligt.Utvisningsbeslutet innebär ett förbud att återvända antingen under viss tideller utan tidsbegränsning. Oaktat en domstols beslut om utvisning alltså inteär att betrakta som en påföljd, utan som en särskild rättsverkan på grund avbrottet, måste utvisningsbeslutets intentioner ändå uppfattas vara en del av enväl motiverad bedömning av den dömdes möjligheter att klara sin livsföring ivårt land. Denna bedömning påverkas inte av att den dömde avtjänat flerastraff under en lång strafftid. Utvisningsdomen har så att säga sin särskildarättsverkan och den måste ses som en helhet i straffutmätningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvisningsbeslut skall verkställas efter det att de sammanlagdafängelsestraffen avtjänats.Stockholm den 21 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sf610 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf610av m.fl. (v)Migrationspolitiska åtgärderUtgiftsområde 8, A 3MigrationspolitiskaåtgärderRiksdagen har under anvisat medelmotsvarande kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar.Under första halvåret har 614 personer överförts till Sverige.Inom ramen för anslagsmedlen har avsattsför medicinska insatser och tillprojektmedel för förberedelser i inför framtidaåtervandring till samt till ochövriga områden på . Av anslagsmedlen utgårvissa bidrag till flyktingars återvandring och resor tillSverige för anhöriga till flyktingar.Utgiftsprognosen är ca lägre än det anslagnabeloppet. Antalet faktiskt mottagna kvotflyktingar kommer attuppgå till ca 1 370 personer. Inklusive kostnader för särskilda projekt m.m.kommer medel motsvarande 1 450 personer att förbrukas 1998. 20 miljonerkronor används till anslagssparande och förs över till 1999. Resterandemedel används för att täcka underskott som uppkommit främst på grund avatt president inte accepterar att ta emot sina egna medborgarevarför verkställande av avvisningsbeslut försvårats eller omöjliggjorts. Detkan inte godtas att en krigsförbrytare får möjlighet att utöva ett sådantinflytande att riksdagsbeslut om uttagande av kvotflyktingar inte fullföljs.Vänsterpartiet anser mot denna bakgrund att bör uttala attanslaget för migrationspolitiska åtgärder 1999 bör utnyttjas så att minst 1 700flyktingar överförs till . Detta kommer inte att medföra utgifter för1999 utöver vad som föreslagits i budgeten, enär somtäcker kostnaderna för överföringen finns anslagna under A 3.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att minst 1 700 flyktingar bör överföras till ienlighet med det av fattade beslutet.Stockholm den 21 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GM02Sf613 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf613av Elisebeht m.fl. (s)MänniskosmugglingMänniskosmuggling till och inom förväntas genomolika bedömningar vara ett ökande problem. Detta äroroande då signaler når oss om att olaglig smuggling av ochhandel med människor även till ser ut att öka. Detkan vara fråga om smuggling av människor på flykt undankrig och förtryck men det kan också vara fråga omsmuggling av kvinnor och barn i syfte att de vidframkomsten utnyttjas inom sexindustrin, dvs. förprostitution, bordellverksamhet och pornografi.Vad gäller s.k. trafficing dvs. handeln med människor för prostitution ärdet ännu inte ett omfattande problem inom men väl så utbrett inomett flertal europeiska länder dit genom EU-medlemskapet numera haröppna gränser.Ett viktigt steg för att minska och eventuellt förhindra en utbredning avprostitutionen är att det blir förbjudet att köpatillfälliga sexuella tjänster. går i och med detta på ett föredömligtsättföre andra länder vad gäller attityderna till könshandel.Då handel med och smuggling av människor måste anses vara minst likaallvarliga, om inte ännu allvarligare, brott som handel med och smuggling avandra varor borde det i svensk lagstiftning ur straffsynpunkt vara minst likahöga, eller t.o.m. högre, straff för brott mot utlänningslagen. Så är intefallet då exempelvis varusmuggling kan ge upp till fängelse och om detrör sig om narkotika upp till fängelse. Brott enligt utlänningslagensom det här kan vara fråga om då det handlar om människor kan ge somhögst fängelse. För att markera allvaret i brottet bör svensk lagstiftningses över i syfte att skärpa straffet för människosmuggling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av straffskalan för handel med och smuggling avmänniskor.Stockholm den 26 oktober 1998Elisebeht ()()()()()()()()()
mot · GM02Sf614 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf614av ()Åtgärder mot segregationenUnder senare år har de samhälleliga segregationsproblemenuppmärksammats i ett antal större statliga utredningar. som och har i flera avseendenberört samma problematik och pekat på en starkt oönskadutveckling där samhället glider isär och ett antalbostadsområden utvecklas mycket ogynnsamt. Dessaområden karaktäriseras av ökande arbetslöshet, stigandesocial problematik och inslag av social och kulturellfattigdom.Regeringen har i sin budgetproposition anvisat särskilda medel för attutveckla arbetssätt att bryta den ökande segregationen i storstadsområdena.Det är dock angeläget att påpeka att det inte bara är storstäderna Stockholmmed dess förortskommuner, och som har storasegregationsproblem. Det finns tvärtom ett betydande antal utsatta områdenäven i andra kommuner.Som exempel kan nämnas att det i finns fyrabostadsområden som haft en liknande utveckling och har samma problembildsom de utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Av det statistiskaunderlaget kan utläsas att i de fyra områdena är andelen förvärvsarbetandeliksom utbildningsnivån avsevärt lägre medan andelen socialbidragstagareoch ohälsotalen är betydligt högre än för kommunen i genomsnitt.Det mest utsatta området i är stadsdelen meden totalbefolkning på 4 046 personer. av befolkningen är född iutlandet. I gruppen är andelen så hög som . Förvärvs-frekvensen är medan den för kommunen i genomsnitt är69 %. Både förvärvsinkomster och disponibla inkomster är betydligt lägre änkommunens genomsnitt. Andelen hushåll med socialbidrag är betydligtstörre än kommungenomsnittet, jämfört . Ohälsotalet är89 jämfört med 39 för kommunen i genomsnitt.Jönköpings kommun har inlett ett arbete för att bryta denna starkt oroandeutveckling som bland annat lett till kraftigt ökade socialbidragskostnader.Arbetet försvåras dock av begränsade ekonomiska resurser. Det är därförangeläget att ytterligare ett antal kommuner kommer i åtnjutande av demedel som anvisas i budgetpropositionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bryta segregationen i storstäder och andra störrekommuner.Stockholm den 21 oktober 1998Margareta ()
mot · GM02Sf615 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf615av ()serviceTill måste man åka personligen om man vill:- stämpla in förlängning av uppehållstillstånd i sitt pass- ansöka om främlingspass- ansöka om svenskt medborgarskap- ansöka om förlängning av turistvisumInvandrarverket har ett antal regionkontor, där dessa ärenden handläggs.För många personer innebär det långa resor, förlorad arbetsförtjänst alterna-tivt utnyttjande av en semesterdag. I äldre människors fall måste man benågon anförvant eller bekant om hjälp. När det gäller att stämpla in ansökanom permanent uppehållstillstånd räcker det med ett besök, i de andra fallenmåste man åka till kontoret igen för att hämta sitt svar. Kontakten med andramyndigheter kräver sällan personligt besök utan sker via post, telefon och ivissa fall e-post. service torde kunna ske under sammaeffektiva former.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av verksamhet för att höjaservicegraden i dessa delar.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()
mot · GM02Sf616 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf616av och ()Resepass i stället för främlingspassResepass istället förfrämlingspassFrämlingspass utfärdas till så kallade statslösainvandrare med permanent uppehållstillstånd, dvs de somsaknar pass eller andra handlingar som kan styrkaursprungsland och därmed inte heller kan få svensktmedborgarskap. Syftet med främlingspass är gott - nämligenatt ge de "statslösa" möjlighet att resa till andra länder trotsatt de saknar vanligt pass. Problemet är bara att mångaupplever själva ordet - främlingpass - som nedvärderande.En enkel åtgärd för att komma till rätta med detta vore därföratt helt enkelt döpa om främlingspasset till resepass ellerannat lämpligt namn.Ett annat problem är att de som har främlingpass dessutom måste ansökaom visum när de besöker ett annat EU-land, t ex . Detta problemborde undanröjas den dag då vi får gemensam asylpolitik och verklig rörligfrihet för medborgare inom EU. Det finns dock ingen anledning att avvaktadenna förändring. Viseringskravet inom EU borde avskaffas så fort sommöjligt för dem med permanent uppehållstillstånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om främlingspass,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om viseringskrav inom EU.Stockholm den 22 oktober 1998Tommy Waidelich (s)()
mot · GM02Sf617 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf617av m.fl. (s)AnhöriginvandringEnligt 2 kap 4 § första stycket 3 utlänningslagen fåruppehållstillstånd ges till en utlänning som är nära anhörigtill någon som är bosatt i och har ingått i sammahushållsgemenskap som den personen.Regeringen har i sin proposition 1996/97:25 på sidan 113 uttalat sigangående anknytningsinvandring. De bedömer att en rimlig avvägning är attanhörig utöver kärnfamiljen i princip skall ha rätt till uppehållstillstånd här,endast om de ingått i samma hushållsgemenskap som den härvarande.Gemensamt för de släktingar som kan komma i fråga för uppehållstillståndpå grund av tidigare hushållsgemenskap måste vidare vara att det också finnsnågon form av boendeförhållande, som gör det svårt för släktingarna att levaåtskilda. Det innebär att det måste krävas att de levt i sammahushållsgemenskap före den härvarandes flyttning till Sverigeoch om återförening görs relativt snart efter det att den härvarande bosatt sighär.Konsekvenserna av detta kan i många fall bli mycket ödesdigra för denenskilde, som skickas hem till otrygghet i sitt hemland. Det gäller oftastsjuka föräldrar som har sina barn i och som i sina hemländer har fåeller inga möjligheter att klara sig själva och inget hellre önskar än atttillbringa sina sista dagar i trygghet hos de sina .Begreppet hushållsgemenskap ställer därvid till problem eftersom de avnaturliga skäl ej sammanlevt med sina barn så länge de var friska och klaradesig själva. Dessutom har dessa hemländer, exempelvis , ett sam-hällssystem som är uppbyggt på att barnen tar hand om sina gamla föräldrar.Eftersom begreppet hushållsgemenskap får dessa allvarligakonsekvenser bör detta begrepp bli föremål för en översyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av anhöriginvandring.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()()
mot · GM02Sf618 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf618av och ()BesöksvisumVisering innebär tillstånd att resa in i och vistas i Sverigeunder . Visering används i syfte att kontrolleraoch begränsa invandringen från vissa länder samt avsäkerhetspolitiska skäl.I bor och lever många människor som har sina rötter i en annan delav världen. Många av de nya svenskarna har släktingar, bekanta och vännerkvar i sina gamla hemländer. Det är enligt vår uppfattning en självklarhet attkontakten med familjen, släkt och vänner ska kunna upprätthållas.Många som söker visum för besök får dock ofta avslag. Detta för att en delefter besöket inte har återvänt till sina hemländer utan stannat i ochsökt uppehålls- och arbetstillstånd. För att en del inte återvänder så bör intedet leda till att den andra delen drabbas.Att många människor nekas inresa i kan leda till familjetragedier.Känslan av att man aldrig får återse sin familj förvärrar situationen i en redanotrygg tillvaro som nysvensk. Upplevelsen av att man motarbetas frånsvenska myndigheter gör osäkerheten större.Besöksvisum bör beviljas generösare. På det sättet underlättar man för demsom verkligen har för avsikt att besöka en släkting i och därefteråtervända.Ärliga och uppriktiga intentioner med besöket i måste tas påallvar. Det finns enligt vår mening all anledning för regeringen att se överrutinerna och riktlinjerna vad gäller beviljande av besöksvisum.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inresevisering för besök.Stockholm den 24 oktober 1998Cinnika Beiming (s)()
mot · GM02Sf625 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf625av m.fl. (s)Kostnader för flyktingmottagningMånga kommuner i tar ett stort ansvar för att Sverigesflyktingmottagande ska fungera på ett tillfredsställande sätt.Flera av dessa kommuner har erfarenheter också av den storaarbetskraftsinvandringen under efterkrigstiden.Kommunerna har ambitiösa program för att integrationen skall lyckas. Denkanske viktigaste faktorn för en lyckad integration är att personerna fårarbete. Tyvärr har det blivit allt svårare för invandrarna att skaffa jobb,vilketnaturligtvis bl.a. sammanhänger med den i sig höga arbetslösheten.Man kan heller inte komma ifrån det faktum att olika invandrargrupper harolika möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Kartläggningar visar attutbildningsnivån är låg bland vissa grupper, vilket i sin tur innebärsvårigheter att uppnå den s.k. Sfi-nivån. Det gör i sin tur att de inte anseskunna omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Givetvis försämrardetta ytterligare chanserna att vinna insteg på arbetsmarknaden. Därmed ökartrycket på kommunernas socialbidragskonton ytterligare.De kommuner som har en högre andel flyktingar av romskt ursprung ställsinför särskilda svårigheter, vilket visas i flera olika undersökningar, bl.a.frånInrikesdepartementets arbetsgrupp, som särskilt studerat frågan. Romerna hari sina hemländer under århundraden levt i ett utanförskap som präglat deraslivsmönster. Trots att romerna inte utsätts för förföljelse i ärutanförskapet ändå påtagligt. Olikheterna i livsstil och deras tradition atthålla samman kulturen och gruppen ställer speciella krav på både kunskaperoch resurser i integrationsarbetet. Att socialbidragsberoendet blir stortbehöver egentligen inte sägas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsutveckling i samband med integrationsarbete förflyktingar.Stockholm den 27 oktober 1998Göran ()()()()()
mot · GM02Sf627 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf627av m.fl. (m)Invandrare och flyktingarUtgiftsområde 8, Invandrare ochflyktingar1999200020014 182 1843 974 4003 889 100B2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden000Anslag B,IntegrationspolitikRegeringen väljer att anslå budgetmedel för att förbättravissa bostadsområden i ett antal kommuner. Vi vill i ställetpröva andra möjligheter. En avreglerad bostadsmarknadbehöver växa fram. Nya alternativ på de boendes egnavillkor måste få friare spelrum. Samordning av bostadsbidragmed socialpolitiken i övrigt är ett viktigt inslag för attunderlätta denna process. Vi vill också peka på vikten avalternativ inom barnomsorg och skola, liksom enliberaliserad arbetsmarknadslagstiftning, lägre skatter påföretagande och arbetsinkomster, samt i övrigt bättre villkorför småföretagare.Men inte ens detta räcker för att klara problemen i de mest utsattaområdena. Även om bostadsområden med olika medel kan göras bättre måsteockså den övriga sociala infrastrukturen fungera. Det krävs service, arbets-platser och lika arenor där människor kan mötas.Vi har aktualiserat förslag om att införa frizoner t.ex. i för attmöjliggöra mer avreglerade ekonomiska aktiviteter. Sådana frizoner skullekunna innebära stimulanser till kommuner eller kommundelar som är särskiltutsatta vad gäller arbetslöshet, bidragskostnader, segregation och därmedföljande problem.Vi är medvetna om att ett inrättande av frizoner inte är problemfritt men vianser att förslaget bör utredas och prövas. Mot denna bakgrund avvisar viregeringens förslag om särskilda medel för dessa områden. Vi utvecklar vårasynpunkter i motion 1998/99:A216 av m.fl. (m).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i invandrartäta bostadsområden,2. att beslutar avslå regeringens förslag att anslå medel tillutgiftsområde Invandrare och flyktingar anslag B 2, Särskilda insatser iutsatta bostadsområden i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()