mot · GM02N330 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N330av m.fl. (kd)NäringslivInledningEtt land som vill åstadkomma ekonomisk utveckling,förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbeten måstebedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativoch företagande. Politikens roll är i detta sammanhang attskapa en god jordmån för nya och växande företag.Inriktningen av ekonomiska politik vilar på kunskapenom att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagandeindivider, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa medtrygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommeratt vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskildamänniskor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag.Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljöav stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade Sverigefrån ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikasteländer runt 1970. Under har emellertid förutsättning-arna för företagande och ekonomisk utveckling gått kraftigt bakåt i Sverige.Vänstervågen som kulminerade förde med sig en era av lagstiftning ochen dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat Sverigesvälfärdsutveckling.Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig ochstabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inomsociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med Krist-demokraternas målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande.Det är olyckligt - även när det gäller villkoren för företagande - att så mångafortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Denhöga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådantoffentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nyajobben blir färre.Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en visionom hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknarman naturligtvis också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunnaåstadkommas. De reformer som fyrklöverregeringen genomförde 1991-94för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, bak-talats och till stora delar rivits upp.Några grundläggandeprinciperSocial och ekologiskmarknadsekonomiKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter andravärldskriget som en motvikt till kapitalismen/liberalismenoch marxismen/socialismen. Den Kristdemokratiskamarknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellanden enskilde och samhället eftersträvas. Marknadsekonominuppmuntrar till enskilda initiativ och ansvarstagande. Statensroll ska vara att sätta ramarna för en sund konkurrens,kontrollera tendenser till kartell- och monopolbildning, tasärskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra socialtrygghet för alla samt se till att miljöhänsyn tas. Jordensresurser bör användas så att vi med gott samvete kanöverlämna dem och en god miljö till kommandegenerationer. Regleringar, kontrollinstrument men ocksåekonomiska styrmedel måste användas för att stimulera denekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktionoch konsumtion. statsfinanser är en grundläggandeförutsättning för en positiv ekonomisk utveckling.Privat äganderätt och avtalsfrihetMarknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga avtalmellan självständiga aktörer. Detta förutsätter en privatäganderätt. I jämförelser med andra västeuropeiska länderhar ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskiltnär det gäller ersättning vid expropriation.Kristdemokraterna anser att den enskilda äganderätten måste erkännas somfundamental princip och ges grundlagsskydd. Den som till exempel tvingasavstå egendom genom expropriation bör ges full ersättning från staten.Kollektivt fondägande står i strid med den enskilda äganderätten. Försök attanvända AP-fondernas kapital till uppköp av det svenska näringslivet måsteavvisas.Vid konkurser är utdelning till framför allt leverantörerna närmast för-sumbar. Leverantörernas rätt måste stärkas och konkursförfarandet förenklasgenom en övergripande översyn av hela den gällande konkurslagstiftningen.Gemensamt etiskt handlingssättMan måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligtproblem är en allmän försvagning av det etiskamedvetandet och rättsuppfattningen som även berör detekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter engemensam etisk grund där dygder som personligtansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vadsom skett i vårt land . Ekonomin är ett av deområden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Mankan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden därnyföretagande blomstrar; tillit. Det handlar om att viförväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Därman samarbetar och litar på varandra, där frodasföretagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genomdirekta politiska beslut. Politiken måste ändock bidra till enprocess där samhällets inneboende tillit förstärks. Dennaprocess måste dessutom förstärkas genom att familjerna ochskolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedlapositiva normer.Stärkt personligt ansvarstagandeDet personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnadav kollektivism och centralstyrning. Denna princip är centrali den Kristdemokratiska ideologin. En brytning av den etiskaförflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökatpersonligt ansvar. Resurser måste ges mer direkt till deenskilda individerna så att ansvarstagandet ges realistiskamöjligheter att fungera.SubsidiaritetsprincipenI har funnits en samhällsordninguppbyggd utifrån centralism och maktcentrering. När nuregleringstänkande och centralism framstår som ett praktisktmisslyckande behövs ett ideologiskt verktyg förmaktfördelningen. Den Kristdemokratiskasubsidiaritetsprincipen är en god utgångspunkt för en ny synpå maktfördelning i all mänsklig organisation, även irelationen näringsliv - samhälle.Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras pålägsta möjliga effektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kanverka stödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats.Vill en högre nivå ta åt sig en uppgift från den lägre nivån måste den högrenivån bevisa att den lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra det bättre.Ny tid för näringslivetNär framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxtoch ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta dedramatiska förändringar som gör att de gamla recepten intelängre fungerar.Viktiga förändringar är bland annat globalisering, regionalisering,utvecklingen i , höjd utbildningsnivå och informationstekniken. Dessaförändringar innebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Denmiljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Dettaär inte längre fallet. blir allt djupare integrerat i och är endelav den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att drivaen avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder.Däremot är de politiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansionoch sysselsättning, fortsatt viktiga.GlobaliseringVärldshandeln ökar nu snabbare änvärldsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nyttkonkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher ochsektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer Asienatt med ökad konkurrenskraft fortsätta ta marknadsandelarinom världshandeln. Ett vitaliserat försöker öka sinamarknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskaratt kunna konkurrera i - nu är detvärldskonkurrens som gäller.En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivetfrån fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Ingen vet hurlänge den snabba tillväxten kan fortsätta, men har i en rapportdragit upp ett scenario, enligt vilket dagens i-länder under de kommande 25åren minskar sin andel av världsekonomins totala produktion från tvåtredjedelar till en, medan ökar sin andel från en till två tredje-delar. Under de kommande decennierna sker därmed en aldrig skådadöverföring av ekonomisk - och sannolikt också politisk - makt bort från den"gamla" i-världen i väst. Det rör sig om djupgående förändringar avvärldsekonomins funktionssätt.InformationsteknikenInformationstekniken håller på att förändra praktiskt taget allmänsklig verksamhet - inte bara näringslivet utan våraprivatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inomnäringslivet handlar det inte bara om de så kallade IT-företagen, utan alla företag är IT-företag i den meningen attalla slags företag kommer att tappa konkurrenskraft och slåsut om de inte följer med i utvecklingen.Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag sompyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som"nätverk" av små och medelstora företag, vilka knyts samman med moderndatateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt ochsamverka utan att behöva klumpas samman i otympliga storföretag.Ett bra exempel är ABB, som fungerar som ett nätverk med flera tusen"profit centers" i över hundra länder. De bildar tillsammans en jättelikmatris, där produktionen flyttas till just den ruta där den för närvarandepassar bäst. Sådana omflyttningar går numera allt lättare. Det finns därförinte längre något tydligt samband mellan kvalitet och kostnader. Tidigaremåste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att producera med högproduktivitet och kvalitet men till höga kostnader å ena sidan eller att väljalågkostnadslokalisering - men då acceptera lägre kvalitet. , däremot, blirdet allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med högkvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion,som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit.Nationell politikUppgiften för den nationella politiken kan beskrivas som atti den öppna och avreglerade regionen - eller i delarav densamma - skapa tillräcklig attraktionskraft så attinternationellt (och svenskt) kapital, kompetens och tekniklockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö förföretagande som är så bra att fler företag väljer att etablerasig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering fårvanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader.Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens,alltmedan kostnaderna stiger. har relativt högakostnader, en liten hemmamarknad och dessutom ligger vigeografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa godattraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelargenom att vara desto bättre på andra områden. Det handlartill exempel om god infrastruktur, skatteregler som gynnararbete, sparande och företagande, tillgång till godkompetens, tillgång till speciella kulturer, sunda offentligafinanser och frihandel.De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de harlyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala.Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla ärsatsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärderför att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till denprivata, högt sparande och goda utbildningssystem.Sverige har uppenbarligen under det senaste kvartsseklet bedrivit enfelaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft enalltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det tredje rikaste landetblandOECD-länderna har rasat djupt på rankinglistan och passerats av enrad länder som betraktats som betydligt fattigare än . Den svenskamodellen som med rätta beundrades över hela världen, harundan för undan underminerat sig själv.Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter ochde kvardröjande svenska skuldproblemen kommer tillsammans att kräva enfortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationellakonkurrensens krav. har ett kvartsekels försummelser att ta igen,som ribban i omvärlden höjs. Oförmåga att inse ocherkänna detta kommer bara att fördjupa förvirringen, då klyftan mellan dennödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan ochtraditionell vänsterretorik å den andra kommer att bli allt mer oöverstiglig.Tre strategiska områdenVår uppfattning är att det är framför allt tre områden som iframtiden kommer att vara särskilt expansionsstarka. Detgäller framväxten av informationssamhället (IT), miljö- ochenergisektorn samt tjänstesektorn. I tjänstesektorn tror visärskilt hushållens efterfrågan kan leda till nya expansivaföretag.Den revolution som pågår på IT-området kommer att innebära en mängdnya arbetstillfällen, inte minst vad gäller utbildningen och arbetet med att fåen folklig förankring av IT. Med IT ges mer likartade förutsättningar förolika regioner genom att fysiska avstånd får mindre betydelse. Det ger mö-jligheter till ökad växtkraft och stärkt nyföretagande i geografiskt avlägsnaregioner.Inom miljö- och energiområdena kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när vi ställer om samhället utifrån ett resursbevarande och ekolo-giskt synsätt. Omställningen av energisystemet till förmån för energieffekti-visering och utveckling av förnybar energiproduktion är ett område somkommer att spela en stor roll i förnyelsearbetet de kommande 10-20 åren.Miljökvalitetssäkring inom den samlande produktionsapparaten är ett annatområde.Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhetbedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrandebransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genom-snitt ner på hushållsgöromål. Totalt innebär detta3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknadenför tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattandesvart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen avantalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skattenpå arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökatutrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer ochunderhåll, angeläget.De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsök-ningen sedan har skett i den offentliga sektorn. finnsdock totalt sett inget utrymme för fler jobb i den offentliga sektorn. Det äristället i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i desmå företagen.Även de traditionella näringarna, skogen och stålet, liksom industrinkommer att vara betydelsefulla. Den förnyade näringspolitiken måste dock tasin främsta utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen.Statens roll inäringspolitikenStatens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna.En renodling av statens roll bör bland annat ske genom en successiv utför-säljning av statliga företag.En av statens viktigaste uppgifter är också att bedriva en ansvarsfullfinanspolitik som ger förutsättningar för stabila statsfinanser, låg inflationoch minskande statsskuld. Avbetalningar av statsskulden leder till minskanderänteutgifter för statsbudgeten och också till ökat förtroende försvensk ekonomi. En balanserad finanspolitik är en förutsättning för lågaräntor och på både kort och lång sikt för ett gott investeringsklimat. AttSverige står utanför EMU från starten innebär att kravenpå finanspolitiken ökar.Kristdemokraternas mål när det gäller statsfinanserna framgår av budget-motionen.Kommunernas roll inäringspolitikenKommunerna har kommit att spela enbetydande roll när det gäller förutsättningarna för att bedrivaföretagsverksamhet på lokal nivå. finns ca 1 450kommunala bolag som ägnar sig åt allt från städning, gymoch skeppsmäkleri till fastighetsförvaltning ochskidanläggningar. Ofta konkurrerar de på marknader där detredan finns privata företag; vanligen drabbas just småtjänsteföretagare.År 1996 fick svenska skattebetalare skjuta till 2,2 miljarder för att räddakommunala förlustbolag. Vår uppfattning är att kommunerna ska ägna sig åtkärnuppgifterna, och inte driva affärsverksamhet och konkurrera ut privataföretagare med skattebetalarnas pengar. Påfallande ofta har dessutom dekommunala bolagen på ett eller annat sätt varit inblandade i de senaste årensåterkommande "politiska skandaler".Kristdemokraterna delar Småföretagsdelegationens syn att det behövs etthelhetsgrepp på denna fråga och att ett särskilt råd med företrädare för statoch näringsliv bör belysa frågan om kommunernas affärsverksamhet. Laglig-heten i kommuners agerande på konkurrensutsatta marknader måste utredasoch preciseras. I princip bör kommuner inte kunna agera på konkurrens-utsatta marknader.Attityder till företagandeDen politiska attityden till företagare och företagande är inteminst viktig för att fler än ska känna att det är lönt attstarta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter.Under alltför lång tid har företagare från politiskt håll enbartbetraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan harattityden varit att de flesta företagare nog är skattesmitaresom behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler.Detta har lett fram till en ständigt växande regelskog och ettständigt växande kontroll- och uppgiftslämnarmaskineri.Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företagsom vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden frånpolitiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla ochutformaregler som berör företagare på ett betydligt bättre sätt än i dag.Konkurrens och avregleringMarknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitiksom förhindrar marknadsdelning, prissamverkan och somutövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken kan dämpaprisstegringstakten. Den svenska konkurrenspolitiken börharmoniseras med utvecklingen inom Europeiska unionen.Många indikationer finns på att en stor del av det potentiella nyföre-tagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk. En ökad avreglering börske för att ge utrymme för konkurrens. bör konkurrenslagenskärpas och övervakningen bli effektivare. Monopol och oligopol, såvälprivata som offentliga, ska alltid motverkas. Avreglering bör gå hand i handmed ökat personligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande. Minskad yttrestyrning och formella regler måste vägas upp av en personlig inre etisk kom-pass och övertygelse, inom ramar som uppmuntrar den enskilde till arbete,sparande och ansvarstagande.Rättvis konkurrens mellan offentligtoch privatKommuner och myndigheter bedriver i ökad utsträckningnäringsverksamhet på konkurrensmarknader. Exempel pådetta är tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning,körkortsutbildning och catering. Detta pågår trots attkommunallagen i princip förbjuder kommuner och landstingatt konkurrera på företagens marknader. Detta är naturligtvisinte rimligt.Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider mot lagen.Snedvridande företagsstödMånga småföretag har problem med att offentligt stöd i olikaformer ges till deras konkurrenter. I Konkurrensverketsrapport - förslag för ökad tillväxt (1997:3) finnsen rad exempel på kommuner som verkarkonkurrenssnedvridande. Det handlar om kommuner somgett penningbidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft,nedsatta lokalhyror m.m. Sådana stöd är inte tillåtna enligtkommunallagen, men förekommer ändå allt för ofta. Det ärfrämst små företag som råkar illa ut. Det är väldigt svårt attöverklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till enkonkurrent. Om företaget som drabbas inte ärkommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt.Om beslutet om stöd tagits av ett kommunalt bolag går detöver huvud taget inte att överklaga.Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag att överklagakommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör ocksåkunna prövas i domstol.Näringslivspolitik för nyaföretagDet är viktigt att får ett mer småföretagsvänligtklimat än , inte minst för att en så stor del av vårbefolkning har sin huvudsakliga inkomst från små ochmedelstora företag. Det är också dessa mindre företag somhar störst möjlighet att expandera genom nyanställningar.Större företag ökar främst sin produktivitet genom ökadautomatisering.Det är avgörande för vår framtid att små företag kan utvecklas och bli denbreda bas av decentraliserade företag som krävs för att vår exportindustri skakunna fungera i en ökad konkurrens och att det ska gå att leva och försörjasig i hela vårt land.De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sinverksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagen i störreutsträckning stannar kvar i med sin verksamhet.Genomför SmåföretagsdelegationensförslagSmåföretagsdelegationens rapport innehåller en lång radförslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlättaför småföretagen utan statsfinansiella kostnader som skullekräva finansiering. Trots det tycks regeringen inte mer änytterst marginellt vara beredd att föreslå några förändringarför att förbättra förutsättningarna för företagande.Kristdemokraterna anser att de flesta av delegationens förslag kan och börgenomföras omedelbart.Enklare reglerEn särskild referensgrupp av företagare och forskare börtillkallas i löpande arbete för att testaförslag till nya regler ur ett småföretagarperspektiv. Gruppenska också komma med idéer och förslag på förenklingar inuvarande regler.En grupp för avreglerings- och småföretagarfrågor bör inrättas i Statsråds-beredningen.Politiska regleringar kan i vissa fall vara motiverade av t ex sociala ellermiljömässiga skäl. Onödiga regleringar måste motverkas eftersom de ledertill samhällsekonomisk ineffektivitet. Regelverken som berör företagare harunder allt präglats av ryckighet och av att de blir allt mer svåraatt överblicka och begripa. Regelmängden har också ökat de senaste åren.Trots allmän välvilja och politiska deklarationer om att förbättra situationenökar regelmassan med . En svensk företagare harungefär 4 000 regler och cirka 20 000 trycksidor att hålla reda på. Varje årtillkommer cirka 5 000 sidor med omarbetade eller nya regler. Detta ärnaturligtvis inte rimligt. Den totala regelmängden som berör företagare måsteminska.Kristdemokraterna anser att alla regler som berör företagare ska hagranskats i syfte att förenkla och minska regel-massan.En s.k. kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler sominte använts slopas om de inte är oumbärliga.Det bör göras en ordentlig konsekvensanalys av alla nya regler som pånågot sätt berör företagare.I det följande presenteras en rad konkreta exempel och förslag för attförbättra det svenska företagarklimatet när det gäller regler och krångel.Enklare registrering avföretagVi delar Småföretagsdelegationens uppfattning att det äronödigt krångligt att starta företag i . Vidfirmagrundandet är det viktigt att företagaren kankoncentrera sin tid och energi på att utveckla affärsidénsnarare än att söka information om vilka tillstånd sombehövs, fylla i blanketter och vänta i månader på besked.Vid registrering av företag ska bara en myndighet behöva kontaktas. Dettaska kunna skötas via Internet.Enklare att få F-skattsedelFör att "bli sin egen" krävs en F-skattsedel. Den praxis somutvecklats hos skattemyndigheten innebär att alltför mångagoda affärsidéer stupar redan här.