mot · GM02U602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U602av m.fl. (m)Mänskliga rättigheter och demokratiMänskliga rättigheter ochdemokratiDemokratier blir allt vanligare i världen. Från att för ettdecennium sedan ha varit undantag är nu demokrati dendominerande styrelseformen. finns endast enstakadiktaturer kvar i och , nämligen iVitryssland och på . Situationen är oroande även iFederala republiken ().I har demokratin gjort stora framsteg och även omsituationen är bräcklig på sina håll, har de brutala diktaturerna försvunnitnästan överallt. Mänskliga rättigheter respekteras i betydligt störreomfattning . Men brott mot de mänskliga rättigheternaförekommer trots allt. Att detta sker är allvarligt och skall alltid påtalas iEuroparådet och andra organ.I , som tidigare plågades av många militärdiktaturer, är detenbart som inte har en folkvald regering. Men åtskilliga avdemokratierna är bräckliga och respekten för mänskliga rättigheter är intetillfredsställande i vissa av länderna. Viljan till fred och försoning iCentralamerika _ nu senast i _ är dock tydligt märkbar.I är utvecklingen också på rätt väg. De stora undantagen är de femsex länderna i det socialistiska blocket från i väster till iöster. Här kan man inte se någon vilja till demokratisering och de mänskligarättigheterna ignoreras.Indonesien är det stora undantaget från regeln att icke-socialistiska länder idenna del av världen är demokratier. Förhoppningsvis förestår endemokratiprocess i detta land.I ett bälte från över , och nermot Central- och är demokratin satt på undantag. Situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna är inte bättre. I begränsad, men dockväxande omfattning finns en islamsk fundamentalism som utövar förtryckmot människor med en annan religiös övertygelse och mot kvinnor. Sudanoch är upprörande exempel på detta. Den afrikanska ocharabiska socialismen är liksom annat sekulärt maktbegär, som t.ex. i ochLibyen, fortfarande den vanligaste orsaken till diktatur och förtryck.Det är emellertid glädjande att demokratin i det övriga inte bara fåttfotfäste utan även breder ut sig. Fler än 30 länder i har haft sinaförstademokratiska val. I södra är demokrati vanligare än diktatur. Även omsituationen där är bräcklig, har betydande framsteg gjorts jämfört med hurdet var bara . En viktig uppgift, mot bakgrund avutvecklingen efter förtryck som i vissa fall utmynnat i folkmord, är attetablera normer för hur försoning kan åstadkommas. Gemensamt accepteradeformer för att utkräva ansvar kan även få preventiva konsekvenser med tankepå många afrikanska konflikters nya karaktär.MedelhavsområdetDemokratin har svårt att få fäste i . Början till enpositiv utveckling kan dock skönjas i och Jordanien.I syfte att främja mänskliga rättigheter och demokrati liksomekonomisk utveckling och miljösamarbete, har EU enMedelhavsstrategi. Den innebär att alla länderna vidMedelhavets södra och , utom som är underFN-sanktioner, erbjuds s.k. "euro-mediterrana-avtal". Dettaär associationsavtal som innebär att dessa Medelhavsländeroch EU skall utgöra ett frihandelsområde år 2010.I denna dialog med EU:s samarbetsländer i är detviktigt att frågor om mänskliga rättigheter och demokrati betonas starkare.Den hittillsvarande utvecklingen har visat att respekten för mänskligarättigheter och utvecklingen mot demokrati inte kommit så långt som det ärrimligt att kräva.Sker inte en demokratisk utveckling och ökar inte respekten kraftigt förmänskliga rättigheter, kommer södra och östra delen av att vara en mycket instabil region.Södra AfrikaGenom avvecklingen av apartheid i och freden ochförsoningen i är situationen i södra för framväxt och stabilisering av demokratin.Likväl är situationen mycket oroande p.g.a. kriget i ,där flera av SADC:s medlemsländer deltar med trupper.Svenskt bistånd och EU-bistånd bör inte gå till statsmaktersom för krig.Inom SADC-samarbetet kommer den ekonomiska integrationen attaccelerera, frihandelsavtal med EU och förestående anslutning tillLomékonventionen bör kunna ge ett värdefullt stöd till den ekonomiskautvecklingen i hela regionen även om villkoren kunnat vara mer generösafrån EU:s sida.För att respekten för mänskliga rättigheter och demokrati skall blibestående i denna del av , är det viktigt att bygga upp strukturer somfrämjar och kontrollerar att utvecklingen går i rätt riktning. bördärför i dialogen med länderna i södra betona vikten av att det skapasregionala strukturer för mänskliga rättigheter och demokrati.Europarådet kan här vara en förebild. Erfarenheterna visar attintegrationssamarbetet startade just med mänskliga rättigheter och demokratinär bildades för 50 år sedan.SADC-samarbetet kan ges fastare strukturer när det gälleratt övervaka efterlevnaden av mänskliga rättigheter ochdemokrati bland de tolv länder som är medlemmar. Detframväxande parlamentariska samarbetet inomorganisationens ram gör detta möjligt. Europarådetskonventioner och mekanismer skulle kunna tjäna somförebilder. En sådan verksamhet skulle kunna finansierasgenom EU-biståndet då det handlar om regional integrationdär erfarenheterna från det europeiska integrationssamarbetetkan vara intressanta. bör agera för detta inom EU.Utförlig rapport ommottagarländernaSverige arbetar för respekt för mänskliga rättigheter ochdemokrati genom FN-systemet, genom EU och bilateralt.För ett litet land som kan det emellertid vara svårt attbilateralt utöva inflytande i sådana frågor. Men engenomförbar uppgift är att få fler länder att inse att det ärinom ett demokratiskt styrelseskick som medborgarna har debästa möjligheterna att forma ett samhälle som värnar omrättsstaten och där yttrandefrihet, politisk pluralism ochflerpartisystem kan utvecklas.I de länder som mottar ett betydande svenskt bistånd har ettsärskilt ansvar för att respekten för mänskliga rättigheter och demokratistärks och för att etablerade regler och principer efterlevs.Hittills har agerande varit för svagt. Bistånd har utbetalats utannågra direkta krav på att utvecklingen skall gå i riktning mot demokrati medökad respekt för mänskliga rättigheter. Även statsmakter som harförtryckt sitt folk har kunnat räkna med svenskt bistånd.Sverige måste nu på ett mycket aktivare och tydligare sätt ställa krav ochdriva på utvecklingen mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.I flera år har vi begärt att regeringen före, eller senast isamband med, budgetförslaget skall ge en utförlig rapport omsituationen och utvecklingen när det gäller respekten för mänskligarättigheter och demokrati i mottagarländerna.En sådan rapport skulle utgöra ett underlag för en utförlig debatt införbeslut om framtida svenska biståndsinsatser. Vetskapen om att den svenskariksdagen noggrant följer och värderar utvecklingen av mänskliga rättigheteroch demokrati skulle vara en viktig signal till mottagarländerna.Utrikesutskottet uttalade sig positivt i betänkandet ominternationellt utvecklingssamarbete över detta förslag och senast ibetänkandet Uu12:1996/97 förutsattes att en samlad bild av läget beträffanderespekten för mänskliga rättigheter och demokrati i mottagarländerna skullekomma att ges, lämpligen som en bilaga till budgetpropositionen.Tyvärr har regeringen inte heller uppfyllt förväntningarna närdet gäller att redovisa denna samlade bild av situationen i mottagarländerna.Den redovisning som sker i är minimal och har snarastförsämrats jämfört med redovisningen . Det finns därföranledning att återigen rikta anmärkning mot regeringen för bristande intresseför att redovisa läget för mänskliga rättigheter i de länder som mottar svensktbistånd.Förbättrad kontrollDet internationella regelsystem som syftar till att värna denenskilda människans rätt, är väl utbyggt. Även om det finnsvissa brister är det stora problemet att länder inte ansluter sigtill internationella konventioner eller, vilket är vanligare, attförpliktelserna inte uppfylls.Det finns en rad ideella internationella organisationer som gör ett viktigtarbete när det gäller att övervaka situationen och i rapporter redovisa lägetför mänskliga rättigheter och demokrati. Tiden borde dock nu vara mogen attockså får en detaljerad rapport om läget beträffandeefterlevnaden av de principer som organisationen själv är grundad på.Barnkonventionens uppföljningsmekanism kan tjäna som föredöme, mengranskningen bör ske direkt i generalförsamlingen. En sådan årlig rapportborde bli föremål för en ingående och bred debatt med alla medlemsländer.Den 10 december 1998 är det den universella deklarationenom de mänskliga rättigheterna antogs av . Denna dagkunde vara ett bra tillfälle att genomföra en uppföljnings-debatt.Villkor för svenskt biståndNoggranna rapporter om läget för de mänskliga rättigheternaoch demokrati i de länder som mottar bistånd från Sverigeskall utarbetas och redovisas före beslut ombiståndssamarbete, senast i samband med attbudgetpropositionen avlämnas. Bistånd får inte utbetalas tillstatsmakter som grovt och systematiskt kränker mänskligarättigheter och utövar förtryck mot sina medborgare.Allvarlig korruption skall också utesluta bistånd.Ekonomisk tillväxt ochdemokratiEn snabb ekonomisk tillväxt har oftast positiva effekterockså vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Ettsnabbt utrotande av fattigdomen i kombination med en högrebildningsnivå främjar detta. Uthållig ekonomisk tillväxt ärdessutom förknippad med ekonomisk frihet där ett stort antalaktörer bestämmer samhällsutvecklingen. Detta kan intekombineras med ett totalitärt samhälle, där statsmakten göranspråk på att styra varje del av samhällets utveckling.De fria företagen och de självägande bönderna är viktiga ingredienser i ettpluralistiskt samhälle och därmed förutsättningen för demokrati ochmänskliga rättigheter.Sambandet är dock inte absolut. Även om förtrycket har lättat i länder somFolkrepubliken och är det likväl lång väg kvar innan ländernaens kan betraktas som framväxande demokratier. Att dra slutsatsen att deekonomiska förbindelserna med sådana länder skall avbrytas eller minskasvore dock alldeles felaktigt.Huvudregeln måste vara att stimulera en snabb fattigdomsavveckling. Detgäller att främja handel, direktinvesteringar och andra privata insatser.Fördelen är att dessa stimulerar den av statsmakten fristående delen avsamhället.Ibland framförs kravet att handelsbojkotter eller avbrytande av de ekono-miska förbindelserna med ett land skall användas såsom påtryckningsmedel.Erfarenheten visar att detta mycket sällan leder till framgång. Sanktionerleder normalt till att landet isoleras och att diktaturen fördjupas. Regimenkan skylla problemen på en fientlig omvärld.I vissa särskilt allvarliga fall är sanktioner dock nödvändiga. De måste i såfall vara beslutade av för att de skall få effekt och för attde skall ha den moraliska legitimiteten. Det kan inte accepteras att enskildaländer försöker utsträcka sin egen sanktionslagstiftning till att också gällaandra länder.Om handel och investeringar främjar företagsamhet och det civilasamhället gäller motsatsen om bistånd till statsmakten i diktaturer eller andraländer där de mänskliga rättigheterna förtrycks. Bistånd skall inte tillföras destrukturer som står för förtrycket. I stället är bistånd via fria och frivilligaorganisationer särskilt viktigt i sådana situationer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom ramen för EU:s Medelhavspolitik bör betonakravet på mänskliga rättigheter och demokrati i dialogen med de associeradeländerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i den bilaterala dialogen och inom EU bör verka för enstruktur för att främja och kontrollera respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati i södra ,3. att hos regeringen begär en redovisning till av lägetoch utvecklingen beträffande mänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna för svenskt bistånd i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt bistånd ej bör ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i det internationella samarbetet inom FN börföreslå att dess generalförsamling får en utförlig rapport och genomför enårlig debatt om läget beträffande mänskliga rättigheter och demokrati imedlemsländerna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska sanktioner.Stockholm den 23 oktober 1998Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)