mot · GM02Fi215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi215av m.fl. (fp)Ett svenskt EMU-medlemskapSammanfattningI har vi uttalat vårt stöd förbildandet av den gemensamma ekonomiska och monetäraunionen, EMU. Vi anser att det ligger i intresse attdelta i eurosamarbetet så snart det är möjligt.Fördelarna med ett medlemskap är uppenbara för oss liberaler:Det djupaste syftet med EU är att garantera freden, demokratin ochvälfärden i vår världsdel. Eurosamarbetet är ett stort steg i arbetet med attriva murar mellan folk och tvinna dem samman i ett ömsesidigtberoende. Vi liberaler vill att ska vara en aktiv och konstruktivsamarbetspartner i detta arbete.Sveriges inflytande över viktiga framtidsfrågor inom EU, som också i höggrad berör oss själva, ökar avsevärt om deltar i EU-sam-arbetetskärna: den gemensamma valutan.Sverige behöver av hög tillväxt och sysselsättning. Detråder bred enighet om att ett stabilt penningvärde, varaktigt låga räntor ochgoda offentliga finanser är viktiga förutsättningar för att uppnå detta. Därförär även de ekonomiska argumenten för ett medlemskap starka.År 2001 övertar ordförandeskapet i EU. Vi menar att ettkonstruktivt och framgångsrikt ordförandeskap är svårt att förena medregeringens nuvarande passiva hållning till eurosamarbetet. bördärför ansöka om medlemskap före den 1/1 2001. anser att detkrävs en folklig förankring av en sådan ansökan. En folkomröstning bördärför hållas senast år 2000.InledningOm drygt bildar elva av länder engemensam valuta. Då inleds ett nytt skede i Europaspolitiska och ekonomiska historia. Vi liberaler gläder ossnaturligtvis åt att ännu en mur mellan länder rivs, attländer och människor tvinnas samman i ett ömsesidigtberoende och samarbete, och att gemensamma pengar snartkan användas i större delen av Västeuropa.Som varma anhängare av EU, internationellt samarbete och öppenhetbeklagar vi djupt att Socialdemokraternas inre splittring fått till följd attSverige stannar utanför. Utanförskapet innebär att inflytande överviktiga beslut som påverkar oss minskar kraftigt. Det gäller inte barautformandet av europeisk penningpolitik, utan även andra viktiga områden,som miljö- och säkerhetspolitik. Utanförskapet medför också osäkerhet omSveriges ekonomiska politik. Den senaste tidens finansiella oro har gjortSveriges sårbarhet tydlig. Regeringen har abdikerat från ledarskapet i fråga om eurosamarbetet. Ipropositionen , 1997/98:25 och den ekonomiska ochmonetära unionen, föreslogs att skulle avstå från medlemskap i den tredje etappen inleds. För detta ställningstagande presenterades ingaandra argument än dåliga Sifosiffror för ett medlemskap.Senare ställde emellertid finansminister sex frågor som sadesvara avgörande för regeringens ställningstagande. I denna motion besvarar videssa frågor och visar att argumenten för ett medlemskap stärkts.Utanförskapets kostnaderDen senaste tidens ränte- och valutaoro påminner oss omSveriges nuvarande sårbarhet när det inträffar internationellafinansiella kriser. Ett utanför euroområdet kommersannolikt även fortsättningsvis att drabbas av en växelkursmed perioder av försvagning omväxlande med perioder avförstärkning. Svenska kronan riskerar uppenbarligen att blien monetär restprodukt i och en tillfälligheternasspekulationsvaluta.Vice riksbankschefen förklarade den senaste tidensvalutasvängningar så här i ett anförande vid handelskammareden 20/10: "Den senaste tidens instabila kronkurs kan i hög grad hänföras tillatt valt att stå utanför valutaunionen EMU från start. Vi har kunnatse att detta ger upphov till en viss osäkerhet påvalutamarknaden, trots att underliggande ekonomiska grundförutsättningarknappast förändrats".Med tanke på mycket nära ekonomiska integration medeuroområdet kommer en fortsatt orolig växelkurs att skapa stora problem försvenska företag och fack och den ekonomiska politiken. Det blir en sakligtoch psykologiskt besvärlig konkurrensnackdel för Sverige.Den viktigaste aspekten på utanförskapet är konsekvensen för svenskajobb. Valutakursens svängningar leder till svängningar i vinster och löner.Näringslivet riskerar att råka ut för återkommande kostnadskriser när kronanstärks det ena året, och för överhettning och stigande priser när kronanförsvagas . Parterna på arbetsmarknaden kan få stora problem iavtalsrörelserna med att parera lönsamhetsfluktuationerna. Risken förfelbedömningar och missgrepp i lönebildningen, som leder till arbetslöshet,är uppenbar, särskilt om näringslivets löner skall vara bestämmande förutvecklingen också i offentlig sektor.Den oroliga växelkursen kommer att stimulera till investeringsflytt frånSverige. För företag och investerare blir de yttre förutsättningarna för attdriva företag mera förutsebara och stabila inom euroområdet än i . Sålänge har en inflexibel arbetsmarknad leder dessutom investerings-flytt från till färre jobb, eftersom lagar och regler på svenskarbetsmarknad tenderar att skydda dem som har jobb och utestänga dem sominte har jobb. Stora företag och välutbildade personer har störreförutsättningar att klara påfrestningarna med ett utanförskap. Småföretagenoch de lågutbildade får större svårigheter.Euron i kombination med IT leder sannolikt till en stark konvergens avpriser på varor och priser inom euroområdet. En nationell valuta fungerarsom ett gränshinder för många företag, inte minst banker och försäkrings-bolag. I alla dessa fall går svenska konsumenter miste om många av de lägrepriser och avgifter som tillkommer konsumenterna i euroområdet.Räntan blir högre när står utanför. Euron kommer alltid att erbjudaen mera likvid penningmarknad med mindre risk för felprissättning och medlägre informations- och transaktionskostnader. Dessutom kommer underöverskådlig tid risken för en lägre trovärdighet i inflationsbekämpningen.Varje centralbank gör en s k myntningsvinst, dvs vinsten av att de somhåller valutan därigenom accepterar att räntefritt låna ut motsvarande belopptill . För uppgår denna vinst på sedlar och mynt tillca . Om är med i valutaunionen skullemyntningsvinsten för andel i euron bli ca större änRiksbankens myntningsvinst (enligt beräkningar baserade påuppskattningar gjorda av brittiska forskare). En av anledningarna är att euron- till skillnad mot svenska kronan - blir en världsvaluta. Genom att ståutanför förlorar alltså ca i myntningsvinst varjeår. Många placerare utanför själva euroområdet - i t ex och -kommer att vilja hålla euron och därmed väljer de att ge den europeiskacentralbanken (ECB) och dess andelsägare räntefria lån.Utanförskapet innebär vidare att varken får delta i Euro-11-rådetsmöten, i ECB:s uppbyggnad eller i den fortsatta tillämpningen av penning-politiken. förefaller att ha missbedömt betydelsen av de mycketstarka band mellan finansministrar som har etablerats intensiva förhandlingar i EMU-processen. Dessa band talar för attEuro-11 Rådet blir ett verkligt maktcentrum. Även om står utanför ärvi synnerligen påverkade och beroende av och och beslut.Parallellen till är slående: blir starkt beroende, men fårlitet inflytande. Alltså minskar utanförskapet vår suveränitet - inte ökar den,som många euroskeptiker tycks tro. Utanförskapet är en i längdensvåruthärdlig samlevnadsform eftersom den i växande utsträckning rörcentrala delar av den ekonomiska politiken och dess förutsättningar.Nu kan man med fog hävda att utanförskapet är mindre kännbart så längesom också står utanför. Men den dagen gårmed - sannolikt 2001 eller 2002 tillsammans med (gårsannolikt in år 2000-01) - blir kostnaden för utanförskapet och risken för attSverige skall mötas av likgiltighet betydligt större. Vårt land får segla ensamti liten farkost på valutahavet utanför den stora lugna eurodammen.Man skall lägga märke till att regering till skillnad från GöranPerssons driver en aktiv förberedelsepolitik för euron. Omfattande ochoffentligt proklamerade förberedelser görs. Regeringen har tydligt angivit attden vill ändra befolkningens attityd. Det finns en massiv majoritet i Laboursparlamentsgrupp för euron.Som JA-sidan sade i folkomröstningskampanjen 1994 åtar sig Sverigegenom EU-medlemskapet att följa , men i sista handbeslutar vi själva om skall ansluta sig till euron. Om aldrigskulle gå med i valutaunionen, då skulle rättsliga ställning i EU blisynnerligen prekär. I praktiken mäler vi då oss själva ur EU, förr ellersenare.Men långt kommer att påverkas av Storbritanniensagerande på två sätt. I sakfrågan förvärras den ekonomiska och politiskainnebörden av att stå utanför när går med. Då - om inte förr -kommer utanförskapets ekonomiska och politiska kalkyl att förändras på iprincip samma sätt som när förutsättningarna ändrades för svenskt EU-medlemskap med . Båda händelserna fungerar sompådrivande knuffar på i Europaintegrationen.Svaren på frågorIdag anger Socialdemokraterna en negativ folkopinion somdet viktigaste skälet mot svenskt deltagande ieurosamarbetet. Genom att vägra ta ställning till om ettdeltagande i eurosamarbetet är bra eller dåligt för Sverigekväver regeringen den offentliga debatten. Visst är detviktigt att Socialdemokraterna efter valet bl a harstudiearbete och intern debatt om euron, men det fråntar påintet sätt regeringen från ansvaret att delta i den offentligadebatten. Genom att tiga i en för och såviktig fråga som euron är, skadar och osynliggörSocialdemokraterna vår demokrati.Vi noterar emellertid att opinionen tydligt svänger för ett medlemskap.Enligt en undersökning som publicerades i (17/10 1998)har de som säger ja till ett medlemskap ökat från från maj1998 till . har andelen nejsägare minskat från 51 . kommer självfallet att fortsätta att bilda opinion förde ideér som vi tror på. Intresset för eurosamarbetet kommer sannolikt attöka sedan den gemensamma valutan blivit verklighet, som insiktenom utanförskapets kostnader ökar.Förra hösten förde Socialdemokraterna fram en rad andra argument mot ettmedlemskap. ställde sålunda finansminister sex frågor om euron. Frågorna var då, enligt , "avgörandeför eventuella deltagande i ". sitter vi med facit i hand.Finns de hinder kvar som målade upp ? Låt ossstudera frågorna och svaren:Fråga 1: Hur snabbt kan den offentliga sektorns skuld och den svenskautlandsskulden minska?Svar: Om regeringen tror på sina egna prognoser i budgetpropositionenutgör inte skuldsituationen eller det finansiella sparandet något hinder för etteurointräde. Enligt dessa prognoser kommer den offentliga bruttoskulden attligga . Även om tillväxten i den svenska ekonomin irealiteten blir lägre torde bruttoskulden minska som andel av BNP.Slutsats: De offentliga finanserna utgör inget hinder för svenskt del-tagande.Fråga 2: Hur väl fungerar den svenska arbetsmarknaden och löne-bildningen?Svar: Dåligt, och, vad värre är, den socialdemokratiska regeringen göringet åt saken. LO blockerar Socialdemokraterna. Slutsats: Hindret är inte lönebildningen, utan regeringens passivitet ifrågan och att man underkastar sig LO. LO:s inflytande avgör därmedSveriges utrikespolitik på en mycket viktig punkt.Fråga 3: Hur påverkas inflytande om vi står utanför EMUjämfört med ett deltagande?Svar: vet vi att tvingas stå utanför , som bestårav väl sammansvetsade finansministrar. Utanför derasrealpolitiskt viktiga diskussioner om ECB:s och andras penningpolitik, omländernas finanspolitik och kamp mot arbetslösheten och euroområdets ochEU:s ekonomiska relationer med omvärlden. står utanför ECB,naturligtvis. riskerar att väga lätt när medlemsländerna utformarEU:s ekonomiska utrikespolitik visavi t ex och - för att intetala om relationerna med och internationella valutafonden (IMF).Slutsats: Utanförskapets politiska pris är inte längre en risk utan ettfullbordat faktum. Argumenten mot utanförskapet har konkretiserats ochstärkts.Fråga 4: Hur många länder deltar i EMU.Svar: Elva stycken. Det är fem sex länder fler än vad t ex räknade med.Slutsats: Argumenten mot att stå utanför har på denna punkt kraftigtstärkts. bestämde dessutom sig för ettprincipiellt ja till euron och siktar på medlemskap 2002, eller möjligen redan2001. är sannolikt med och medStorbritannien.Fråga 5: Hur stark blir den gemensamma valutan?Svar: Frågan är obegriplig såsom den är formulerad. Oroar sig ErikÅsbrink för stigande exportpriser och fallande konkurrenskraft? Eller menarhan kanske snarare tvärtom, dvs att som mål har en allt starkarekrona mot dollar och yen? Frågan är påfallande ogenomtänkt formulerad ocheftersom det alltid varit bestämt att euron skall flyta mot omvärldens valutormåste frågan rimligen tolkas som ett svenskt ifrågasättande av ECB:sinflationsmål, och hur ECB uppfyller det.Enligt kommer "penningpolitiken inomeuroområdet, på samma sätt som i , att bedrivas med sikte påprisstabilitet". Inflationstakten i EU 1999 uppskattas till . Detfinns - mot bakgrund av ECB:s bildande och uttalanden av ECB:sledning inför bl a - ingen anledning att frukta att ECBskulle vara mera lättsinnig beträffande inflationen än t ex riksbankmed sitt inflationsmål på , +/- . Slutsats: Eurons styrka är inget problem.Fråga 6: Hur starka kommer tendenserna att utveckla finanspolitiken iöverstatlig riktning att bli?Svar: Varken starkare eller svagare än den tendens som EU:s medlems-länder - däribland ! - i full enighet bestämmer sig för. ärskattepolitiken en nationell angelägenhet till ett . Det slutligaoch fulla svaret på frågan kommer vi inte att få på kanske generationer, elleråtminstone långt efter att dagens personuppsättningar försvunnit från denpolitiska och ekonomiska scenen.Slutsats: Inget hinder för inträde. Ett slutgiltigt svar kan visa sig bero påhur väljer att agera inom EU och ECB. Om vi dömer oss själva tillpassivitet blir resultatet av EU:s och ECB:s beslut hur som helst sämre förSverige än om vi går med och påverkar.Övergripande slutsats: De av angivna hindren har kraftigtminskat. Argumenten för svenskt EMU-inträde har stärkts:Euro 11 Rådet finns . Man kan konstatera att det sannolikt kostar merekonomiskt och politiskt att stå utanför euron än de flesta trodde när Åsbrinkformulerade sina frågor i november 1997.De kvarvarande hindren beror enbart på hur agerar iinrikespolitiken - inte på EU eller ECB.Bristen på politiskt ledarskap i framstår nu i ännu skarpare dagerän . Om det är sant - som påstod - attsvaret på sex frågor är avgörande för ställningstagande tillEMU återstår inget motiv och inget hinder för att införa euron.Enbart Socialdemokraternas inre splittring och den egna politiken begränsarSveriges möjlighet att delta.Folkomröstning senast 2001Enligt mening bör gå över till euron såsnart som möjligt. skall aktivt göra alla praktiskaförberedelser och vi liberaler kommer att driva en engageradopinionsbildning. För att öka handlingsfriheten bör Sverigegå med i ERM.År 2001 övertar ordförandeskapet. Vi menar att ett aktivt ochkonstruktivt ordförandeskap är svårförenligt med regeringens nuvarandepassiva hållning.EU står inför stora förändringar . Den viktigaste ärinförlivandet av de forna kommunistiska diktaturerna. Processen kommeratt ske stegvis och den kommer att ta tid men är oerhört viktig för allaEuropas folk. Medlemskap för de länder i som nuförbereder sitt inträde i unionen innebär en historisk möjlighet att tryggafreden och demokratin i vår världsdel.Utvidgningen ställer krav på reformering av den gemensamma jordbruks-politiken, liksom på ökad effektivitet i beslutsprocesser och i gemensammainstutioner. Som ordförandeland måste verka för sådana nödvändigaförändringar. Ett sådant konstruktivt ordförandeskap låter sig inte förenasmed en helt passiv hållning till euron. kan inte stå utanför självakärnan i det europeiska samarbetet och framgångsrikt varapådrivande i väsentliga strukturförändringar av EU:s politik och institutioner. menar därför att bör ansöka om medlemskap före den1/2001. Vi har länge hävdat att det krävs en folklig förankring av ensådan ansökan. En folkomröstning bör därför hållas senast år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ligger i intresse att delta i eurosamarbete så snartsom möjligt,2. att hos regeringen begär att den förbereder en folkomröstningom ett svenskt deltagande i eurosamarbetet senast av år2000.Stockholm den 28 oktober 1998Karl-Göran Biörsmark (fp)()()