mot · GL02Fi17 · 1998-04-29 00:00:00 — Behovet av en reformering och avveckling av presstödet framstår som uppenbart. Moderata samlingspartiet föreslår därför att presstödet avvecklas i två steg, varav det första infaller 1999. I och med att presstödet successivt avskaffas bortfaller en av huvuduppgifter varför nämnden bör avvecklas . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa besparingar görs genom vårt förslag att bilda ett nytt revisionsorgan underställt . Vidare bör besparingar kunna ske genom att delar av Statskontoret läggs ned och övriga delar flyttas till den nya ekonomistyrningsenheten. Den ökade användningen av internet för distribution av statistik bör kunna innebära besparingar för flera myndigheter. En neddragning av delar av hushållsupplåning innebär slutligen att förvaltningskostnader kan minskas. Den socialdemokratiska försvagningen av rättsväsendet i allmänhet och polisväsendet i synnerhet har lett till att brottsligheten på nytt ökar efter att ha minskat under de borgerliga regeringsåren. De brottstyper som typiskt sett utgör återfallsbrottslighet ökar. Bl.a. ökade bostadsinbrotten, personrånen och bilstölderna 1997. En av statsmaktens viktigaste uppgifter är att förhindra att medborgarna utsätts för brott. Därför avsätter vi till rättsväsendet de kommande tre åren. Därmed skapas garantier för en poliskår av tillräcklig storlek för människors trygghet. Polisen tillförs en miljard som kraven skärps på polisens resursutnyttjande. Bl.a. skall det polisiära ledningsansvaret tydliggöras och resultatet av polisens arbete återkommande följas upp. Polisen skall arbeta på tider och platser där brott vanligtvis begås. Resterande medel tillförs åklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården, så att ingripanden leder till påföljd. Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Globaliseringen och den europeiska integrationen ställer allt större krav på en kompetent och flexibel utrikesförvaltning vad gäller såväl traditionell utrikespolitik som handelspolitik och biståndssamarbete. Det är angeläget att en ambassad inrättas i och återinförs i . För att förstärka utrikesförvaltningen tillförs därför . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. framstod det som allt tydligare att endast ett nytt och fullödigt försvarsbeslut kan komma tillrätta med den diskrepans mellan uppgifter och resurser som blivit resultatet av regeringens politik efter försvarsbeslutet. måste ges möjlighet att ta ställning till ett nytt förslag om en strategi för nationell säkerhet och en tydlig försvarsdoktrin på det sätt som närmare beskrivs i den moderata partimotionen 1997/98:Fö211. föreslog vi en stegvis upptrappning av försvarsanslagen . Med de nya förutsättningar som gäller och med ett försvarsbeslut som med nödvändighet rycker allt närmare saknas underlag för att bedöma behovet av ytterligare medel. Med dagens oklarhet på försvarspolitikens område är effekten av omedelbara medelstillskott mycket osäkra. Vi har i stället för specificerade ökade anslag reserverat ekonomiskt utrymme att anslå de medel som behövs för att finansiera ett försvar som är tillräckligt för att stödja våra säkerhetspolitiska ambitioner. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Det svenska bilaterala biståndet har inte varit så framgångsrikt. Särskilt problematiskt är biståndet till statsmakter som kränker mänskliga rättigheter och förhindrar sitt lands utveckling. Vi moderater vill främst koncentrera biståndssamarbetet på snabb fattigdomsavveckling i . Det bilaterala biståndet bör främst inriktas på kunskapsöverföring, ansvarsfulla skuldavskrivningar samt stöd till rättsstaten och en grundläggande utbildning och hälsovård som kommer hela befolkningen till del. Bistånd skall inte gå till statsmakt som systematiskt eller allvarligt kränker mänskliga rättigheter. Katastrofbiståndet är en viktig biståndsform och bör ges prioritet. Därför måste också ha en ordentlig beredskap för snabba och effektiva insatser i samband med katastrofer. Särskilt viktig är den internationella samordningen, så att svenska insatser väl kompletterar det som görs från annat håll. Militära insatser inom FN:s ram som i eller i Natos styrka i är viktiga bidrag till internationell frihet och säkerhet. Beredskap bör finnas för ytterligare insatser, om läget så påfordrar. Inom utgiftsområde 7 bör det skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Vi anslår utöver regeringen till . På detta sätt ges kraftfullt stöd till och . Resurser kan också frigöras för ett mer omfattande stöd till demokratiutvecklingen och ekonomiska reformer i . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Regeringen väljer att anslå budgetmedel till vissa bostadsområden i ett antal kommuner. Vi moderater vill i stället pröva andra möjligheter, vilket innebär en mindre belastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. En avreglering av bl.a. bostadsmarknaden och arbetsmarknaden kommer att få positiva effekter för integrationsarbetet. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ett införande av vårdgarantin leder till bättre utnyttjande av sjukvårdens resurser och en avveckling av vårdköerna. De kostnader som uppkommer vid införandet är engångsvisa och kan finansieras inom ramen för utgiftsområde 25. Genom administrativa förändringar minskar utgifterna för tandvårdsförsäkringen. Läkemedelsförmånen tas över av staten och en frivillig läkemedelsförsäkring införs. Den beräknas kosta per hushåll och månad och täcker alla läkemedel. Vi räknar med att av hushållen ansluter sig. Ett avskaffande av receptregistret m.m. ger en besparing på . Vi satsar mer än regeringen på arbetet mot aids. Vi anslår för kostnader för statlig assistansersättning som även gäller personer . Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter återinförs. Det särskilda bostadsstödet för funktionshindrade återinförs och anslås under ett nytt anslag. Det är orimligt att funktionshindrade skall tvingas söka socialbidrag för att kunna bo kvar i sina handikappanpassade lägenheter. Situationen för de psykiskt funktionshindrade uppmärksammas alltmer. I avvaktan på att regeringen föreslår förbättringar av skyddet anslår vi för i särskilda stimulansbidrag till kommunerna för att möjliggöra att även de psykiskt sjuka får assistans. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kompensationen i sjukpenningförsäkringen skall vara . Ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) bör förändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst i stället för att som beräknas på en antagen inkomst samt att den räknas upp med basbeloppet. Detta förenklar SGI ytterligare som det minskar kostnaderna i försäkringen. Våra förslag om lägre skatter på arbetsinkomster gör det möjligt för den enskilde att endera täcka inkomstbortfallet löpande eller spara till en buffert. Finansiell samverkan skall vara huvudregel vid rehabilitering och utgöra en naturlig del av arbetet. Vi har också i vår budgetram för utgiftsområde 10 räknat med ekonomiska vinster av en konkret samordning. Kontrollen av utnyttjandet av sjukpenningförsäkringen och för förtidspensionen bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Antalet nytillkommande förtidspensionärer beräknas sjunka till ca 20.000 . För att möjliggöra samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsförmedlingen anslår vi till 1999 och 2000. De sjukskrivningar som beror på trafikolyckor bekostas via den obligatoriska trafikskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen justeras med avseende på tillkommande livräntor, vilket leder till kostnadsminskningar . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Redan från återställs basbeloppet fullt ut. Det innebär att pensionerna räknas upp i ett och inte som i regeringens förslag i två steg. Därmed tillgodoses också de önskemål som pensionärsorganisationerna haft. Värdesäkringen av basbeloppet får alltså full effekt redan från . Änkepensionerna skall fr.o.m. återställas till den nivå som gällde före . Vi föreslår också att fritidsfastighet eller privat pensionssparande inte skall räknas in vid beräkningen av bostadstillägget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kompensationen i föräldraförsäkringen skall vara . Havandeskapspenningen samordnas med sjukpenningförsäkringen från . Detta påverkar anslaget för sjukpenning. De förändringar av beräkningen av SGI vi föreslår berör även föräldraförsäkringen. Ett avdrag på per barn och år införs. Barnfamiljernas valfrihet ökar genom att avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader och ett vårdnadsbidrag återinförs. Vår grundprincip är att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sitt försörjningsansvar. Med vårt förslag till ett reformerat underhållsstöd uppnår man samma materiella trygghet för barnet som . Vårt förslag innebär en minskad kostnad med 2000 och lika mycket 2001. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras. En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs. Den skall ses som ett grundläggande skydd som omfattar alla. Ersättningsnivån bör vara . Det möjliggör en sund lönebildning och bidrar till enhetlighet i försäkringssystemen. Alla ersättningar vid arbetslöshet sammanförs under utgiftsområde 13. Den statliga arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. Den bör gälla medan man söker nytt arbete, och ersättningsperioden skall vara , vilket motsvarar . För den som likväl står utan jobb efter försäkringsperiodens slut införs ett kompletterande trygghetsskydd på grundnivå . För arbetslösa tillkommer en försäkringsperiod på . Ett större och tydligare eget finansiellt ansvar för arbetslöshetsförsäkringen gagnar effektiviteten och bidrar till en sund lönebildning. Dagens system reformeras. Höjningen av egenfinansieringen kompenseras med sänkt skatt. Förslaget till ny arbetslöshetsförsäkring är en del av en sammanhållen strategi för att avskaffa arbetslösheten som samhällsproblem. Delarna är ömsesidigt beroende av varandra. Vissa övergångsregler kan behövas för att tillväxten av jobb och reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen skall kunna ske parallellt. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Vidden av de problem arbetsmarknadspolitiken brottas med kräver handfasta och omedelbara förändringar. Arbetsmarknadspolitikens volymmål måste avvecklas. Krav skall i stället ställas på arbetsmarknadsmyndigheterna att inrikta åtgärderna på att ett maximalt antal arbetslösa kan få ett riktigt arbete. Arbetsmarknadspolitikens huvudsakliga verktyg skall vara utbildning. Arbetslösa skall kunna vidareutbilda eller omskola sig för att därigenom öka sina möjligheter att få riktiga jobb. Arbetsmarknadspolitiken skall därför koncentreras kring två huvudelement: en bred lärlingsutbildning för alla arbetslösa och en fokuserad och kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Speciella skattelättnader för äldre arbetskraft övervägs. Dagens studiemedelssystem måste reformeras i grunden. Ett för studenten överblickbart och rättvist studiefinansieringssystem bör införas. Detta skall uppmuntra till låg skuldsättning och snabb avbetalning, som det skall ge var och en goda möjligheter att skaffa sig en gedigen utbildning. Det är viktigt att stöd ges även för studier utomlands, vilket kommer att utgöra en allt viktigare del av elevernas utbildning . Fribeloppen skall höjas och avskaffas. De s.k. basårsstipendierna avskaffas. CSN:s nuvarande ansvarsområde måste ses över. De som studerar inom ramen för skall ges en rimlig chans att fullfölja sina studier. I ett långsiktigt perspektiv bör någon form av utbildningskonto införas för att vuxnas kontinuerliga behov av utbildning skall kunna finansieras. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kraven på hög kvalitet i utbildningsväsendet stiger i takt med att omvärlden förändras. Vi inför en kvalitetsgaranti bestående av ett fritt skolval, tydlig utvärdering genom betyg, obligatoriska nationella prov och obligatoriska examina både på grund- och gymnasieskolan samt inrättande av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut. Att bygga ut infrastrukturen på det informationstekniska området är en framtidsinvestering. IT gör det möjligt att modernisera och utveckla skolans arbetsformer. En satsning bestående av en utbyggnad av infrastrukturen, projekt för att höja lärarnas ITkompetens och satsningar på distansutbildning görs. Ambitionen att ge fler möjlighet att studera vid universitet och högskolor får inte gå före tydliga och höga krav på den högre utbildningens och forskningens kvalitet. Den socialdemokratiska regeringen fördelar platser till högskolorna i stället för att bidra till utvecklingen av tydliga kvalitetskriterier för fördelning av resurser. Politisering är ett genomgående drag i den förda politiken. Vi avvisar regeringens föreslagna höjning av expeditionsavgiften inom CSN:s återbetalningsverksamhet. Vi anslår medel motsvarande en utbyggnad av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning med 27.200 platser . Vi satsar vidare 5.000 platser i högskolans regi avseende teknisk basårsutbildning. Utbildningens kvalitet är central. Därför är det viktigt att utbildning i större utsträckning än kan ges av olika utbildningsanordnare. Våra riktigt starka forskningsmiljöer måste stärkas, som fristående forskningsfinansiärer behövs. Vi anslår för att stärka forskningen. Det behövs vidare fler fristående högskolor. Konkurrens och mångfald höjer kvaliteten inom högre utbildning och forskning. Det internationella studerande- och forskningsutbytet är en förutsättning för hög kvalitet i svensk utbildning och forskning. Vi anslår betydligt mer än regeringen till nationell forskning och internationellt forskningssamarbete. Vi anslår utöver regeringen i ökade forskningsanslag till . Utgiftsområde 17 Kultur, massmedier, trossamfund och fritid Statens insatser bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för att verksamheter skall komma till stånd. Vi föreslår att anslagen till och till allmän kulturverksamhet minskas. Efter utbyggnaden av de regionala kulturinstitutionerna kan även anslagen till och Rikskonserter minskas. Statliga medel bör ej utgå till allmänna samlingslokaler. Vidare minskas anslagen till . Vi upprepar vårt förslag om en ny kulturfond som tillförs . Kulturmiljövården ges ökade resurser. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I betalar vi mer för boendet än i något jämförbart land. Skatterna driver upp boendekostnaderna och leder till att allt fler inte kan leva på sin lön. Resultatet blir att ett normalt hushåll måste betala en tredjedel av disponibel inkomst för att bo. En månadshyra av tolv är fastighetsskatt. Fastighetsskattens avskaffande är den enskilt viktigaste åtgärden på bostadspolitikens område. Moderat bostadspolitik leder till att människor kan välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan, inte av subventioner, detaljregleringar eller politiska ingrepp. Eget ägande skall uppmuntras. Därför bör ägarlägenheter införas och bosparande stimuleras. Bl.a. kostnaderna för kan skäras ned. Räntebidragen trappas ned fortare och fastighetsskatten sänks. Bostadsbidragen renodlas att endast gå till barnfamiljer för att på växlas mot sänkt skatt. Anslagen till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet är inte nödvändiga inom ramen för vår reformerade bostadspolitik. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling En verkningsfull regionalpolitik måste bygga på att företag kan expandera i hela landet. Selektivt företagsstöd växlas mot skattesänkningar. En sådan politik understöds av omfattande investeringar i informationsteknisk infrastruktur. Vi motsätter oss en förtida avveckling av kärnkraften. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Den socialdemokratiska regeringen har raserat stora delar av miljöpolitiken. Bl.a. har avskaffats. Den långsiktiga miljöforskningen har dragits ner . En stor del av miljöövervakningen utmed har lagts ner. Satsningarna på kalkning av försurade sjöar och vattendrag har minskats. Vi anser att staten skall ta ett resolut ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföra, men inte splittra resurserna. Därför avvisas de omfattande neddragningar av bl.a. miljöforskningen och miljöövervakningen som skett . bör tillföras utöver regeringens ram för att kunna utveckla dessa verksamheter. Vi anser vidare att det är synnerligen viktigt att hävda äganderätten, inte minst eftersom detta är nödvändigt för att på lång sikt värna om naturen och naturresurserna. Mot bakgrund av detta är full ersättning vid intrång i pågående markanvändning inom skogsbruket ett oavvisligt krav. är det ett allmänintresse att inlemma större arealer skogsmark i reservat. har tidigare föreslagit en modell som innebär att en del av statens ägande i AssiDomän skiftas mot investeringar i fler reservat. De årliga resurserna för bildande av reservat bör då åtminstone fördubblas . Förslaget att avveckla lönsam, säker och miljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statliga kostnader för energipolitiken, bl.a. i form av olika bidrag. Ett av inslagen i den nya bidragsflora som tillkommit efter uppgörelsen om förtidsavveckling av är bidrag till småhusägare i samband med installation av värmesystem baserat på oljeeldning. Vi avvisar såväl stängningen av fungerande kärnkraftverk som den bidragspolitik avvecklingen för med sig. Det gäller också inrättandet av en ny energimyndighet. är det viktigt att säkra resurser för energiforskning vad gäller anslagen både inom detta utgiftsområde och inom forskningens utgiftsområde. Från utgiftsområde 16 förs därför för energiforskning till . Ytterligare ca förs från utgiftsområdet till utgiftsområde 24 Näringsliv för att inordna myndighetsansvaret för energifrågorna i verksamhet. Energiforskningen bör underlättas genom att tankeförbudslagen slopas. Socialdemokratisk transportpolitik förbättrar inte den nationella konkurrenskraften. Hotet om höjd bensin- och dieselskatt är mycket påtagligt om Socialdemokraterna får sitta kvar efter valet eftersom en rad skatteförslag är under beredning. Under Socialdemokraternas förra regeringsperiod eftersattes underhåll och investeringar, vilket återställdes av den borgerliga regeringen. Socialdemokraternas löfte 1994 att kraftigt öka investeringarna har inte infriats. har framtida investeringsutrymme intecknats i allt högre grad, vilket begränsar utrymmet för underhåll . Nationell konkurrenskraft för tryggad sysselsättning och miljö förutsätter både ökade och miljöanpassade transporter. Som övergripande strategi måste transportpolitiken grundas på kundernas efterfrågan och krav på miljöanpassade transporter. Det finns stora möjligheter att genom konkurrensutsättning och bolagisering effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet. Våra förslag leder också till en renodling av de statliga verkens och bolagens verksamhet. Varje framtida investering måste, för att tjäna som underlag för besluten, noggrant kalkyleras och uppnå samhälls- och företagsekonomisk lönsamhet. Investeringar bör kunna täckas genom försäljning av statligt ägda tillgångar. Stockholmsöverenskommelsen leder till en första amortering 2001 som finansieras genom försäljning av statliga tillgångar. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Det svenska jordbruket är en viktig framtidsnäring. Inom jordbruk och livsmedelsindustri, inklusive underleverantörer, arbetar ca290.000 personer. Livsmedelssektorn hämmas av konkurrenssnedvridande skatter. För att uppnå motsvarande förutsättningar som finns i och måste särskatterna på livsmedelssektorn minska med enligt utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion (SOU 1997:167). Den svenska livsmedelsindustrin är beroende av inhemska råvaror. Om inte konkurrensneutralitet uppnås i fråga om skattebelastningen på livsmedelssektorn, kommer såväl den svenska primärproduktionen som förädlingsindustrin att slås ut. Vi föreslår därför att dieselskatten för arbetsmaskiner sänks. Vi föreslår även enklare regler för EU:s miljöstöd inom jordbruket, vilket förenklar administrationen inom . Dessutom bör fri handel med mjölkkvoter införas, vilket också möjliggör administrativa besparingar. Regeringens näringspolitik har resulterat i att har fått färre egna företagare. Huvudorsaken till svaga tillväxt och låga sysselsättning ligger i det dåliga företagsklimatet. Vi anser att näringspolitiken kan bidra till att lösa en del av problemen. Ett bättre företagsklimat är en förutsättning för fler, riktiga jobb. Ett exempel på regeringens svaga insatser är försöken att förenkla de regler som omger företagandet. I vårpropositionen avvisas 22 av småföretagsdelegationens 26 förenklingsförslag. Avregleringsarbetet måste nu ges hög prioritet och ledas av statsministern. Tillsammans med liberalerna och har vi Moderater presenterat en avsiktsförklaring om avregleringsarbetet. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras i sin helhet. tillförs medel för att åter ansvara för statens administration av energipolitiken och får ett tillskott för verksamheten med såddfinansiering. Regeringens förslag vad gäller såddfinansiering är välkommet, men både otillräckligt och alltför senkommet. Den tekniska forskningen bör tillföras resurser för att minska skadeverkningarna av regeringens forskningspolitik. Stiftelsen bör ges ett mindre tillskott för att kunna utveckla verksamheten. Konkurrensforskningen bör tillföras ytterligare medel. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Den kommunala verksamheten bör vara prioriterad till de viktigaste uppgifterna. Utvecklingen av nya jobb är avgörande för stabiliteten i kommunernas ekonomi. En avreglering av kommunsektorn inleddes under föregående mandatperiod. Det finns fortfarande ett stort behov av fortsatta avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun, inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar vidare förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. Vi återkommer med förslag som vid ett genomförande skulle leda till att kommunerna kan använda sina resurser effektivare. Genom ökad frihet får kommunerna betydligt bättre möjligheter att effektivisera sin verksamhet. Våra förslag till förändringar i sjukförsäkringen och familjepolitiken innebär att kommunernas kostnader faller som skatteunderlaget ökar. Statsbidraget bör sänkas motsvarande den finansiella förbättring för kommunerna som förslagen medför. I avsnitt 4.6 återfinns en mera omfattande redovisning av våra förslag med inriktning på kommunsektorn. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Som en konsekvens av våra förslag rörande finansiell samverkan, bl.a. innebärande bättre rehabilitering, under utgiftsområde 10 påverkas utgifterna inom denna del. Framför allt gäller detta förtidspensionerna. Besparingen blir förhållandevis stor, vilket beror på att de som får förtidspension i större utsträckning har full ATP. Detta förhållande avspeglas också i den relativt snabba ökningen av kostnaderna för ATP. Vårt förslag att genom rehabilitering och ökad kontroll höja den faktiska pensionsåldern får stor effekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, att beslutar godkänna beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 19992001 i enlighet med vad som anförts i motionen,