ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fö207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö207av ()Kvinnors värnpliktsersättningar, m.m.Försvaret verkar mycket aktivt för att fler kvinnor skall väljaatt göra värnplikt, för att få fler kvinnor i försvaret och för attfå fler kvinnliga officerare. Kvinnor gör värnplikten frivilligtmed de uppoffringar som pliktlagen innebär. Värnplikteninnebär ekonomiska uppoffringar och att leva under mycketknappa ekonomiska omständigheter. En mycket litenersättning kompletteras genom ett antal begränsadekostnadsersättningar för att de värnpliktiga skall kunna klaraolika personliga utgifter för sådant som försvaret intetillhandahåller direkt under tjänstgöringen.Ett exempel på sådana ersättningar är månadsbidraget till kvinnligavärnpliktiga för att var och en själv skall kunna köpa underkläder undertjänstgöringen. Försvaret anser att det skulle bli alldeles för dyrt att köpa inoch hålla lager av underkläder för de kvinnliga värnpliktiga eftersom de är såfå. Bidraget är en månadsersättning med . Med tanke på vadsportunderkläder faktiskt kostar betyder detta att man behöver spara i etthalvår för att få råd att skaffa funktionella underkläder. Konstruktionen avbidraget överensstämmer inte särskilt väl med dess syfte. En mer rimligkonstruktion vore att den värnpliktiga helt enkelt fick ersättning mot kvittoför inköpen.Kvinnor gör värnplikten frivilligt och den egna motivationen är helt av-görande. Det är då viktigt att villkoren trots mycket knappa omständigheteruppfattas som rimliga och att de små ersättningarna som finns uppfattas somändamålsenliga. Jag anser därför att bidraget till kvinnliga värnpliktiga börändras.Även i övrigt finns det skäl att se över de värnpliktigas kostnadsersätt-ningar. Försvaret står inför stora förändringar som med all säkerhet kommeratt beröra pliktsystemet. ÖB har lyft fram frågan om vikten av den egnamotivationen när allt färre genomför värnplikten. har fåtttill uppdrag att göra en översyn av reglerna kring den allmänna värnplikten.Dock finns inget uppdrag att se över ersättningssystemet.Det ovannämnda exemplet kan tyckas bagatellartat, men detsamma kansägas om alla de var för sig mycket begränsade värnpliktsersättningarna. Förden enskilde som gör värnplikten blir ersättningarna emellertid mycketviktiga med hänsyn till de små omständigheterna. Jag anser därför att det ärnästan orimligt att göra en översyn av pliktsystemet utan att också se överersättningsreglerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om månadsbidraget till kvinnliga värnpliktiga och övrigavärnpliktsersättningar.Stockholm den 28 oktober 1998Anna Lilliehöök (m)
mot · GM02Fö301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö301av ()Helikopterverksamheten i SkåneRiksdagen har beslutat att helikopterverksamheten i Skåneoch på skall slås ihop till en enda division medKallinge som bas. Med hänsyn till det förändrade politiskaläget i bör en omprövning ske vad gällerinrättandet av en Division Väst.Västförbanden MKV, 12.hkpdiv., F7 och F10 hargemensamt uttalat betydelsen av en Division Väst. De ansåg att det vorelämpligare med två divisioner (Div. Syd och Div Väst). Givetvis skall dåhelikoptrarna stationeras på respektive flottilj, och ledningen för DivisionVäst bör förläggas till Säve.Helikopterresursen på F10 har stor betydelse för räddnings-tjänsten i . är ett av landets mest folktäta områdenmed flera riskindustrier, ett kärnkraftverk, ett hårt trafikerat sund ochdessutom ett omfattande friluftsliv med båtar, sportdykare och bergsklättrare.Räddningshelikopterpersonalen på har visat prov påutomordentliga insatser i ett gott samarbete med sjukvården där de utförtsnabba insatser i samband med olyckor. , när sam-arbetet startade mellan F10 och sjukhuset i , har över 800helikopteruppdrag genomförts med en anspänningstid på mindre än femminuter. Det vore förödande för stora delar av att endast ha enhelikopter baserad under kontorstid på F10 i Ängelholm.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om helikopterverksamheten i Skåne.Stockholm den 15 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Fö302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö302av ()Vapenutbildning av nazisterFör väckte det ett visst uppseende blandallmänheten att en kriminellt belastad och våldsbenägenvärnpliktig med uttalade nazistiska sympatier fick fortsättasin militärutbildning vid Marinkommando Väst, trots attmilitärledningens linje är att denna typ av värnpliktiga skallhemförlovas. hade en annanuppfattning.Det är naturligtvis djupt stötande att personer som på grund av sinarasistiska åsikter redan tagit till våld mot andra dessutom skall få vapen-utbildning på skattebetalarnas bekostnad. Ytterst är det också en tro-värdighetsfråga för försvaret att leden hålls fria från extremister av allaslag.Försvaret har numera möjlighet att utesluta dem som är dömda för hets motfolkgrupp. Det är dock inte tillräckligt.Eftersom olika militära instanser hanterat frågan på olika sätt - ocheftersom nya liknande fall inte kan uteslutas - är det angeläget med en tydligpolitisk markering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att värnpliktiga med nazistiska och rasistiska åsikter eller som påannat sätt kan betraktas som våldsbenägna inte skall kunna få militärutbildning i vårt land.Stockholm den 20 oktober 1998Eva Flyborg (fp)
mot · GM02Fö303 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö303av och ()Samordning mellan skolavgång och inryckningstillfälleMilitärförbandens inryckningstillfällen sammanfaller i stortsett med skolornas sommaruppehåll. Dessvärre har inteMarinen helt inordnat sig i detta tillvägagångssätt. Häruppstår klara problem för den totalförsvarspliktige personen.Marinens vårinryckningstid är mellan januari och majmånad, vilket gör att åtskilliga unga personer skaffat arbeteeller påbörjat annan utbildning efter gymnasieskolans slut.Detta leder i sin tur till att har mycket svårt attrekrytera kvalitativt och kvantitativt underlag till Marinen.Dessutom avslutas utbildningen mitt i en termin, vilket göratt den värnpliktige efter avslutad militärtjänstgöring ej kandirekt gå vidare till annan studieform.Vi anser att Marinen bör se över sina in- och utryckningstider så att de istörsta möjliga mån sammanfaller med samhällets övriga skolenhetersterminsstarter och avslutningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre samordning från Marinens sida när det gällerskolavgång och inryckningstillfälle samt avslutning.Stockholm den 19 oktober 1998Maud ()()
mot · GM02Fö304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö304av ()Militär verksamhet i SollefteåSollefteå står och faller med den militära verksamheten vidVästernorrlands regemente I 21 och Fo 23, som vid sidan avkommunens egen förvaltning och akutsjukhuset är deojämförligt största arbetsgivarna i Sollefteå.Det är synnerligen lätt att inse, att en nedläggning av fredsutbildningen iSollefteå på ett avgörande sätt kommer att minska förutsättningarna frånlandstingets sida att driva ett akutsjukhus i på grund av denminskning av befolkningsunderlaget, som en nedläggning kommer attresultera i. Likaså kommer den kommunala skattebasen, som ärbräcklig, att ytterligare försämras och äventyra den kommunala servicen.Sollefteå är en av landets högskattekommuner. Det vilar medandra ord ett stort ansvar på regeringen att fatta ett beslut om en nedläggningav garnisonen i , som kommer att få så förödande konsekvenser fören redan hårt drabbad inlandskommun.Många skäl - inte minst regionalpolitiska men också militärt utbildnings-mässiga och ekonomiska - talar för att i bevara fredsutbildningenintakt. har uppemot en halv miljard kronorinvesterats inom garnison i totalrenovering av kaserner, garage,teknikhus och motorområde. I skjutfält likaväl som i vägar ochframryckningsstråk för stridsfordon och i nödvändiga markköp för övningarhar försvaret investerat stora belopp. pågår dessutom enomfattande ombyggnad av matsal och militärrestaurang.Garnisonen kan med gjorda investeringar tillgodose mycket högt ställdakrav vad gäller modern utbildning av infanteribrigader. Skjutfält ochövningsområden är synnerligen välbelägna vilket minskar kostnader förtransporter och förlust av tid för utbildning.I den kommande översynen av det svenska försvaret måste starka regional-politiska hänsyn tagas. De orter, som i ytterst hög utsträckning är beroendeav den militära utbildningen för sin överlevnad, måste i första hand undantasfrån nedläggningar. tillhör enligt ovanstående beskrivning dennagrupp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som lokaliseringsort för regemente.Stockholm den 23 oktober 1998Per-Richard Molén (m)
mot · GM02Fö307 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö307av m.fl. (v)Remmene skjutfältPå fanns det en stor lokal opinion motskjutfältet i Remmene eftersom lokalbefolkningen upplevdeskjutövningarna som störande och att övningsfältet varfelplacerat. Underhand har motståndet klingat av i och medatt övningarna blivit färre och att vissa miljö- och buller-mässiga anpassningar gjorts. Senaste försvarsbeslutetinnebär att den störste användaren av övningsfältet, nämligenI 15 i , har blivit nedlagd. Därmed bör också behovetav att behålla övningsfältet ha minimerats. harHerrljunga kommun, inom vars område skjutfältet ligger, ettnaturligt behov av mark för ev. framtida expansion avnäringsliv och byggande.Med anledning av de nya förutsättningarna vill vi därför föreslå attriksdagen ger regeringen i uppdrag att undersöka möjligheten att, för ensymbolisk penning, överlåta skjutfältet till kommunen. Detta skulle ocksåkunna uppfattas som en kompensation för de gånga årens olägenheter somdelar av kommuninnevånarna fått utstå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen låter undersöka möjligheten attöverlåta övningsfältet i Remmene till kommun.Stockholm den 22 oktober 1998Stig ()()()
mot · GM02Fö308 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö308av och ()Försvarsmaktens helikopterorganisationSom en följd av tidigare budgetbeslut har förberedelser församordningen till det gemensamma helikopterprogrammetoch införandet av den gemensamma helikopterflotiljenfortsatt. Verksamheten i och på västkustenomorganiseras till en enda division med som bas iden s.k. division Syd. Hur beredskapen på skallupprätthållas är ännu oklart. Flera olika alternativövervägs.Helikopterresurserna på har stor betydelse för räddnings-tjänsten i . Liksom konstaterar vi att det finns ettbehov av snabba räddningsinsatser. Riskområden som tung industri ochsjöfart är en del, men också det moderna friluftslivet, exempelvis bergs-klättrings- och dykolyckor på och omkring kräver denna form avhjälpinsatser. Vid en placering på ökar insatstiden för rädd-ningshelikoptern till uppemot . Värdefull tid går förlorad.Även inom pågår en diskussion om ambulanshelikopter-verksamhet. Det visar att det även från sjukvårdshuvudmannens sida kanfinnas ett intresse i frågan. I en rapport från förordas en allsidig analys av förutsättningar och kostnader fören sådan verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om helikopterverksamheten i Skåne.Stockholm den 23 oktober 1998Anna ()()
mot · GM02Fö311 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö311av ()TotalförsvarspliktenAv lagen 1994:1809 om totalförsvarsplikt framgår av 10 kap 8 § attPliktverket har möjlighet att besluta att en person som tillhör ett visstreligiöst samfund inte behöver inställa sig till värnplikt eller civilplikt.Av förordning 1995:238 framgår det vidare i 7 kap 3 § att det religiösasamfund som avses är Jehovas vittnen, en sekt som kännetecknas av attden ställt sig utanför samhällets gemenskap, bland annat deltarmedlemmarna inte i allmänna val.I början av 1960-talet var antalet totalvägrare ca 50-60 , varav deflesta utgjordes av sektens medlemmar. I regel ådömdes dessa ettfängelsestraff. hade man således konsekvent vägrat attgöra såväl militär- som civilförsvarsplikt. Medlemmarna i sekten valde istället att gå i fängelse. Från myndigheternas sida ansåg man detta förfarandesom meningslöst men departementschefen förordade den ordningen attregeringen från fall till fall skulle besluta huruvida en medlem av sektenskulle kallas in.Lagutskottet framhöll att det ingav vissa betänkligheter att en viss gruppmed hänsyn till sin religiösa inställning inte skulle inkallas till värnplikts-tjänstgöring. Utskottet ansåg sig dock kunna tillstyrka att den föreslagnaordningen försöksvis tillämpades.Regering och riksdag valde att lagstifta om särskilda bestämmelser förJehovas vittnen. Dock reserverade sig flera utskottsledamöter vid riksdags-behandlingen och debatten i frågan uppges ha varit livlig. Utifrån detta kanman dra slutsatsen att beslutet redan från starten var omtvistat på principiellagrunder.Nästa gång frågan blev föremål för utredning var genom 1973 årsvapenfriutredning. Betänkandet SOU 1977:7, Rätten till vapenfri tjänst, före-slog ingen ändring i gällande ordning. I proposition 1977/78:159 som följdepå utredningens förslag om ändring av lag 1966:413 om vapenfritjänst, m.m,.anfördes bland annat att en genomgripande ändring av vad som gälldeendast skulle medföra att antalet vägransfall ökade. godkände år1978 den förelagda propositionen.I dag är ordningen den att en av regeringen underordnad myndighet,, beslutar om att den som är ansluten till Jehovasvittnen inte kallas in till värnplikt eller civilplikt. Handläggningen som sådanär utom min kritik. Det är i stället samhällets utveckling i stort somytterligare har förstärkt de principiella tveksamheter som rådde redan frånbörjan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra 10 kap. 8 § lagen om totalförsvarsplikt angående visstreligiöst samfund.Stockholm den 16 oktober 1998Carina ()
mot · GM02Fö312 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö312av ()Luftvärnsrobotsystem BAMSEMed anledning av budgetpropositionen gav överbefälhavaren uttryck förfarhågor att försvaret inte skulle kunna fullfölja planeradmaterielförnyelse.Ett av systemen var det svensktillverkade luftvärnsrobotsystemet BAMSE.Det torde vara självklart att ett luftvärnsrobotsystem krävs för skydd avbefolkningscentra och våra basområden.Det är dessutom önskvärt att anskaffningen har en rimlig omfattning iförhållande till utvecklingskostnader och utvecklingsinsatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att planerad anskaffning av luftvärnsrobotsystemet BAMSEfullföljs.Stockholm den 27 oktober 1998Roy ()
mot · GM02Fö315 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö315av och ()Skjut- och övningsfält i i län får inte äventyras. Försvarsmaktens planer på attgöra Villingsbergs skjutfält till ett av de sju svenska skjutfält somutvecklas har väckt berättigad oro i länet. Beslutet om att inrättaVillingsbergs skjutfält fattades under brinnande krig och togs av enmycket snäv riksdagsmajoritet. Redan då sågs Kilsbergsområdet som ettriksintresse för det rörliga friluftslivet.I Försvarsmaktens planer ingår nedläggning av flera mindre skjutfält ochen koncentration av verksamheten till bl a Villingsberg och . Sam-tidigt minskas aktiviteterna i , som inrättades för attavlasta bl a Villingsberg. skjutfält skiljer sig markant frånVillingsberg. Området är betydligt större. Det är miljöprövat och står inte påsamma sätt som Villingsberg i konflikt med andra intressen. Det tillför ocksåÄlvdalens kommun värdefulla sysselsättningstillfällen.Hittills har skjutning i Villingsberg främst skett med artilleri och områdethar använts av A 9 i . Enligt planerna skall verksamheten iframtiden även omfatta mekaniserade förband. Försvarsmakten har också föravsikt att investera stora belopp i skjutfältet och därmed låsa försvarsresurseri området.Villingsberg och ligger i befolkningsmässiga mitt.Ingen annanstans i har så många nära till en någorlunda oförstördvildmark. Området har en mycket intressant natur- och kulturhistoria. IKilsbergen möter den sydsvenska slätten det norrländska skogslandskapet.Kilsbergen har spelat en viktig roll för örebroares och andramellansvenskars fritid och rekreation. Där finns flera friluftsanläggningarmed cirka 35 anställda, som arbetar med restaurangverksamhet, stuguthyr-ning, skid- och vandringsspår m.m. I nära anslutning till det för utvecklingaktuella området finns många permanentboende och där finns också ett antalfritidsbostäder.Villingsbergs skjutfält inkräktar på användningen avKilsbergen. Allmänheten har dock haft respekt för verksamheten eftersomden begränsats bland annat genom omfattande användning av Älvdalensskjutfält. Däremot finns ingen förståelse för ökad användning av skjutfältet.Det säkerhetspolitiska läget och tillgången till skjutfält talarsnarare för att nyttjandet av skjutfältet begränsas ytterligare. Detta kanförenas med senare återtagning av Villingsbergs skjutfält.Försvarsmaktens stora intresse för Villingsberg och ärsamtidigt lätt att förstå. När försvaret prioriterar efter renaförsvarsintressenväljer man det område, som är befolkningsmässigt bäst beläget i Sverige.Därmed kan försvarets resekostnader etc. begränsas. Det är därförnödvändigt med ett politiskt ställningstagande mellan å ena sidan försvars-intressen och å andra sidan de omfattande allmänna intressen, som riktas motKilsbergen. Problemen av liknande art lär, såvitt vi förstår, finnas på flerahåll i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att storskjutfält i ej bör komma till stånd.Stockholm den 26 oktober 1998Sofia ()()
mot · GM02Fö316 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö316av och ()Förbättrade villkor för de värnpliktigaDen allmänna värnplikten har i det närmaste ansettssom en självklarhet. Att alla unga män gjorde militärtjänst var allmäntaccepterat. är situationen annorlunda. Endast hälften av en årskullav unga män tas ut till plikttjänst. Dessutom har kvinnornas antal ökatinom Försvarsmakten. Rekryteringen av kvinnor sker dock inte påpliktens utan på frivillighetens grund.De som gör värnplikt har mycket blygsamma ekonomiska och andraersättningar. Detta accepterades av de flesta då värnplikten de facto varallmän. Men blir skillnaden i ekonomiskt hänseende stor mellan dem somgör värnplikten och andra ungdomar. På uppdrag av försvarsministerngenomfördes /96 en utredning om de totalförsvarspliktigas socialaoch ekonomiska situation. Av denna utredning framgår att värnplikteninnebär ekonomiska uppoffringar och att dessa är relaterade till utbildningenslängd och den värnpliktiges sysselsättning före grundutbildningen. Mångatvingas att låna pengar, ta av tidigare besparingar eller arbeta extra. I mångafall tvingas anhöriga bistå med understöd. Detta är speciellt betungande omfamiljen för övrigt har drabbats av arbetslöshet eller i annat avsseende leverunder besvärliga ekonomiska villkor. Därför bör en uppföljning ochutvärdering av denna utredning göras i syfte att ta fram konkreta förslag tillåtgärder. Detta bör ge regeringen till känna. kan manemellertid göra förändringar för att rätta till de allra värsta bristerna ochorättvisorna.Förplägnad till värnpliktigaUnder tjänstgöring är Försvarsmakten ansvarig för de värnpliktigasförplägnad. Vid lediga utgår en helgersättning som är menad atttäcka utgifter för alla måltider . Denna ersättning utgår med25 kr. Förplägnadsersättningen som betalas ut vidövningsuppehåll utgör . Om den värnpliktige tjänstgör utanatt det finns tillgång till mat från försvaret utgår en ersättning med 95 kr.per dag. Samma individ med samma matbehov får alltså olika summor iersättning beroende av hur det rubriceras. Detta är ologiskt och orättvist.Det förutsätter att någon annan, exempelvis föräldrar, skall ställa upp. Viföreslår att ersättningen blir enhetlig och utgår med . per dag oavsetthur man rubricerar det.Månadsbidraget till kvinnliga värnpliktigaAllt fler kvinnor gör värnplikt. Deras antal i förhållande till sina manligakollegor är litet. På grund av detta tillhandahåller inte Försvarsmaktenunderkläder till de kvinnliga värnpliktiga. Som kompensation för sinanödvändiga utgifter i detta avseende får de ett bidrag om . Detta täcker inte de faktiska kostnaderna för underkläderna.Dessutom har kvinnorna extra kostnader för t.ex. mensskydd. Därföranser vi att denna ersättning skall höjas . per månad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utredningen om de värnpliktigas ekonomiska villkor följs uppoch att förslag till åtgärder tas fram.Stockholm den 27 oktober 1998Berit Jóhannesson (v)()
mot · GM02Fö401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö401av och ()Ansvar vid kriser och olyckorAnsvar för styrning,planering och samordningvid kriser och olyckor i detcivila samhälletUnder har några särskilt allvarliga situationeruppstått som dessbättre inte fått några stora konsekvenser förbefolkningen. Som exempel kan nämnas tågolyckor,översvämningar och snökaos med elavbrott och svåratrafikstörningar som följd.Vid samtliga tillfällen har ett antal olika myndigheter blivit berörda. Tackvare skickligt ledarskap har samordning av resurser kunnat genomföras.Räddningstjänsten, polisen, , kommunen m.fl. har agerat utifrånsina planeringar och reglementen.I de flesta fall löser var och en sina uppgifter på ett tillfredsställande sättmen bristerna i styrning framkommer tydligt när en olycka drabbar olikasamhällsfunktioner och berör flera myndigheter.Detta förhållande har tidigare uppmärksammats och i försvarsutskottetsbetänkande /97:FöU5, poängteras att "regeringen bör emellertid medförtur se över dessa frågor och återkomma till med förslag tillerforderliga författningsändringar".I rapporten, , konstateras att "desektorsansvariga myndigheterna saknar ofta befogenheter att besluta isektorsgemensamma eller sektorsövergripande frågor. Dessutom saknas iflera fall författningsstöd för att prioritera resurser mellan olika sektorer. "Arbetsgruppens slutsats är att en sektorsvis genomgång av författnings-regleringen bör ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att den medförtur vidtar erforderliga åtgärder för att författningsmässigt regleraansvarsförhållanden avseende styrning, planering och samordning vid kriseroch olyckor i det civila samhället vilka berör flera myndigheter, organ och eneller flera kommuner i enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 23 oktober 1998Björn Leivik (m)()