ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T626 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T626av ()Fraktpriser till och från GotlandEn avveckling av Gotlandstillägget påbörjades . Somen följd av Gotlandstilläggets avveckling höjdetransportförmedlingsföretagen sina fraktpriser till och från Gotlandkraftigt. Höjningen var så kraftig attSjöfartsverket tvingades gå in med en ytterligare subvention av taxan försjötransporter med färjorna. Härigenom kunde prishöjningen för fraktertill och från begränsas men är ändå högre än motsvarandetransporter på fastlandet.I den proposition (1995/96:4) som låg till grund för beslut omen successiv avveckling av Gotlandstillägget lovade regeringen att följa uppavvecklingen av Gotlandstillägget, och om effekterna blir negativa förGotlands näringsliv förklarade sig regeringen beredd att återkomma i frågan.Berörda myndigheter skulle få regeringens uppdrag att följa upp avveck-lingen, särskilt skulle de mindre gotländska företagens konkurrensvillkor ochutvecklingsmöjligheter belysas.NUTEK har på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av avveck-lingen av Gotlandstillägget. Den första redovisningen gjorde iaugusti 1997 och en andra rapport lämnades . Däremellan, ifebruari 1998, har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag tillmodell för stöd till godstransporter till och från . föreslår ennolltaxa för godstransporterna.I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att den ytterligarenedtrappningen av Gotlandstillägget skall frysas i avvaktan på en meralångsiktig lösning. har som remissinstans haft synpunkter påNUTEK:s förslag till nolltaxa. Regeringen avser att återkomma efterytterligare beredning och överväganden.NUTEK:s rapport visar att det är bland de mindreföretagen som avvecklingen av Gotlandstillägget fått störst effekt. bekräftar de signaler som kommer från det gotländska näringslivet.De gotländska företagen med lågprisprodukter har inte kunnat kompenserasig för ökade fraktkostnader. De har istället fått en försämrad lönsamhet.Särskilt inom trädgårdsnäringen är det märkbart. Deras produkter har relativtlågt pris i förhållande till volymen varför fraktkostnadsandelen blir stor. Avkonkurrensskäl har de inte höjt sina priser i förhoppningen att behålla sinakunder tills ett långsiktigt transportstöd kommer till stånd. Det har gjort attföretagens investeringar har skjutits . Det finns en stor oro införframtiden.Det är av största vikt att ett beslut om transportstödet inte dröjer och attutformningen av stödet görs på sådant sätt att kostnaderna för frakterna inteskall vara högre till och från än för motsvarande sträcka påfastlandet. Hänsyn måste då också tas till att ö-läget medför att jämfört medgodstransport på fastlandet tillkommer kostnad för färjetransport, ombord-körning av trailers och hamnavgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att beslut som leder till jämlika konkurrensförhållandenför fraktkostnaderna till och från fattas snarast.Stockholm den 19 oktober 1998Lilian Virgin (s)
mot · GM02T627 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T627av och ()Oljetransporter till havsNordiska miljörådet rekommenderar miljömärkning medsvansymbolen. Att miljövänliga produkter av olika slag pådetta sätt utmärker sig bland andra mindre miljövänliga är engod idé som flitigt bör användas i olika sammanhang.Enligt vår uppfattning vore det önskvärt att fartyg med miljösäkert tonnagekunde få rätten att bära svansymbolen och att dessa fartyg på olika sättekonomiskt gynnades framför sämre rustade. De nordiska länderna med sinalånga kuststräckor ligger starkt exponerade för oljeutsläpp. I de nordiskafarvattnen måste optimal transportsäkerhet för olja och andra miljöfarligalaster råda. Erfarenheten visar dock att så tyvärr inte är fallet med åtföljandenegativ miljöpåverkan. Den nordiska miljösvanen på fartyg skulle i dettasammanhang kunna bli ett bra instrument för att visa vilka fartyg som harmiljösäkert tonnage. Den nordiska miljösvanen skulle också därmed blibättre känd utanför de nordiska ländernas gränser och där väcka intresse.Detta kan i sin tur leda till liknande stimulansåtgärder i andra delar avvärlden. Dessutom är det viktigt att via olika FN-organ arbeta för globalaidentifikationssymboler för goda transportmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användandet av den nordiska svansymbolen på fartyg.Stockholm den 28 oktober 1998Karl-Göran Biörsmark (fp)()
mot · GM02T630 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T630av ()Rening av fartygstankarTankbåtar som anlöper svensk hamn för leverans av olja kommer att renasina tankar. Det finns teknik för att ta till vara den vattenblandadeolja, som blir kvar efter tömning av tankarna. Tankarna måste då renasoch vatten blåses in i tanken för rening av densamma. För att undvika attfartygen åker ut till havs igen och där olovligt blåser ut tanken på grundav dyra avgifter inne i hamnarna, bör en hamnlag finnas, som förbjuderfartygen att lämna hamn innan tankarna är helt rena och tömda underkontrollerade former.Mottagarna av den vattenblandade oljan får inkomster genom att skilja utoljan och sen sälja den till det ändamål den passar till. Ägarna till fartygenbör inte åläggas någon avgift vid tömningen, utan den skall betalas avinkomster från den återvunna oljan.Det är helt nödvändigt att förhindra att våra hav smutsas ner ytterligaregenom att tankar från oljefartyg töms och renas ute till havs. Det betyder attmöjligheten måste finnas att i hamn kunna rena sina tankar, utan att behövaerlägga en hög avgift.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en hamnlag av tvingande karaktär instiftas enligt intentionernai motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02T7 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T7av ()med anledning av skr. 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikens infrastrukturUnder fastställde regeringen de nationellaplanerna för de långsiktiga planerna för investeringar itrafikens infrastruktur. Dessa grundades på de planer somBanverket, och länen på regeringens uppdragtidigare redovisat.Infrastrukturplaneringen för har baserats på 1988 årstrafikpolitik och beaktat överväganden inför det nya trafikpolitiskabeslut som fattades den 2 juni 1998.I skrivelsen (1998/99:8) redovisar regeringen bland annat sina ställnings-taganden till planerna. Men som regeringen själv påpekar blir kraven påtransportinfrastrukturen alltmer komplexa, vilket har ökat behoven av en välfungerande samordning och planering av investeringar.Långtidsplanerna anger en prioritering av investeringar som avses ske överde årliga statliga budgetarna. Men förutom dessa investeringar genomförs enrad stora infrastrukturprojekt i landet som finansieras på annat sätt. Exempelpå sådana är Öresundsförbindelsen, , samt spår-förbindelsen mellan och (). del andra fall har trafikverken erhållit tillstånd att uppta lån iRiksgäldskontoret för att genomföra vissa projekt.Nu har också t ex Statskontoret på uppdrag utrettförutsättningar för att genomföra investeringar i infrastruktur genom s kprivatfinansiering genom partnerskap. Detta bygger på en idé som ursprung-ligen introducerades i och som allt fler ställer sig positivatill iSverige.Vi har alltså infrastrukturobjekt som genomförs medfinansiering, helt eller delvis, utanför statsbudgeten och detta blir sannoliktvanligare , åtminstone så länge budgetunderskottet kvarstår.Det är också troligt att kan komma i åtnjutande av bidrag från EUför utbyggnader av de delar av det transeuropeiska nätverket som ligger inomlandets gränser, vilket bl a gäller för den s k Nordiska triangeln.Mot denna bakgrund vore det önskvärt om regeringen i sina bedömningarkunde presentera en samlad bild över pågående och planerade infrastruk-turobjekt oavsett hur de finansieras. Det är först mot en sådan bakgrund somförutsättningar finns för korrekta delbeslut på projektnivå. Naturligtvispåverkas prioriteringarna i de nationella planerna av stora investeringsprojektsom exempelvis och och kräver samordning medandra mindre projekt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer samordnad och fullständig redovisning av pågående ochplanerade investeringar i trafikinfrastruktur oberoende av finansieringssätt.Stockholm den 28 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02T701 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T701av ()FlygledarkapacitetenUnder augusti månad blev det uppenbart hur utsatta desvenska flygkommunikationerna faktiskt är, när sjukdomsfallinträffar. Näringsliv och samhällsfunktioner utsattes underbrittsommartidens sjukdomsvåg för mycket besvärandestörningar.Det torde därför vara mycket angeläget med en rejäl utökning av antaletplatser i flygledarutbildningarna så att tillgången på kompetenta flygledareökar. Då kan exempelvis influensaepidemier inte längre leda till nya tillfällenmed allvarliga störningar i flygtrafiken och ty åtföljande problem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att trygga flygledarkapaciteten.Stockholm den 7 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02T702 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T702av ()flygplatsBrommasatsa!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt utveckling av flygplats.Stockholm den 21 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02T704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T704av ()Landning med sjöflygplanDen allmänna principen för sjöflygplans rätt att landa påvattenområden är att det är tillåtet där man också får färdasmed båt. Flygplanet betraktas i rättslig mening som båt närdet ligger förtöjt eller framförs på vattnet - utom vid startoch landning. Detta är inte rimligt, samma sjöflygplan kaninte fortsätta att betraktas både som en båt och ett flygplan.Luftfartsverket har möjlighet att besluta om restriktionsområden medflygförbud med hänsyn till militära skäl, allmän ordning och säkerhet samtnaturskydds- eller friluftsintressen. Man kan också förbjuda flygplan attlanda inom vissa områden med hänsyn till samfärdsel, fiske eller andranäringar, naturvård eller friluftsliv. Landningsförbud gäller inom vissanationalparker vilket framgår av reglementena för dessa.De grundläggande bestämmelserna för flygtrafik i finns iluftfartslagen och luftfartsförordningen.I luftfartslagen 3 § sägs:Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får av militära skälinskriva inskänkningar av eller förbud mot luftfart inom viss del av riket.Sådana föreskrifter får också meddelas av regeringen, eller den myndighetregeringen bestämmer, om det behövs av hänsyn till allmän ordning ochsäkerhet eller till natur- eller miljövård. Föreskrifter om förbud sommeddelas av annan myndighet än regeringen får avse högst två veckor.Detta följs upp i luftfartsförordningen på följande sätt:3 §:Luftfartsverket får föreskriva att ett område skall vara restriktions-område, om så behövs med hänsyn till militär verksamhet eller om allmänordning och säkerhet kräver det. Om föreskrifter rör militära förhållandenskall samråd ske med Försvarsmakten. Om föreskrifter avser skall samråd ske med länsstyrelsen.Luftfartsverket får också föreskriva att ett område skall vara restrik-tionsområde, om så behövs av hänsyn till naturskyddets eller friluftslivetsintressen. Samråd ska ske med eller, om föreskrifter rör militäraförhållanden, med Försvarsmakten.Nuvarande lagstiftning och förordningar är såledesuppbyggda så att start och landning med pontonplan ärtillåtna med möjlighet till att göra undantag under speciellaförhållanden. Det rimliga vore att det omvända förhållandetvore , att start och landning med pontonplan intetilläts i dagens omfattning utan begränsades till väldefinierade undantag. Här kan geografiska skillnader mellanolika landsdelar komma att behöva vägas in. I södraSverige, i , har sjöflygplan upplevts som mycketmiljöstörande och ett arbete i frågan pågår genom lokalamyndigheters försorg. Om allmännyttan av kommunikationmed sjöflygplan vägs mot miljöhänsyn borde hänsynen tillmiljön få väga över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sjöflygplan även i rättslig mening bör betraktas som flygplansåväl när det ligger förtöjt eller framförs på vattnet som vid start ochlandning.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02T705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T705av och ()Biljettpriserna på GotlandsflygetDen konkurrensutsättning som flyget utsatts för har inte lyckatstillförsäkra gotlänningarna en tillfredsställande flygtrafik, innefattanderimliga biljettpriser. Kostnaderna måste nedbringas för att få ner ocksåflygpriserna.Flygpriserna till och från är höga. För en region, där befolkningensaknar möjlighet att utnyttja väg eller järnväg i sina interregionala kontakterär flyget oftast det enda alternativet, också för privatresor. Ända sedan flygetblev ett mer allmänt kommunikationsmedel har därför andelen privatrese-närer varit ovanligt hög på Visbylinjerna.Avregleringen av inrikesflyget har drabbat extra hårt, dels genomatt flygavståndet till fastlandet är förhållandevis kort, dels genom ölägetsextrema beroende av fungerande flygkommunikationer.Marknaden är begränsad och konkurrens från andra kommunikationsmedelsaknas under större delen av året med undantag av kvälls- och nattgåendefärjor med en gångtid på ca fem timmar.Ett sätt att sänka kostnaderna är att införa ett system för statlig upphand-ling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga, som i falletGotland, men kommersiellt mindre intressanta. En sådan åtgärd kan finansi-eras genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. Regeringen börsnarast återkomma med förslag till med den närmare utformningenav ett sådant system. bör begära förslag härom.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en närmare utformning avett system med statlig upphandling av regionalpolitiskt viktigaflygtrafiktjänster för att sänka flygpriserna till och från Gotland.Stockholm den 25 oktober 1998Agne ()()
mot · GM02T707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T707av och ()Start- och landningsbana vid flygplatsFlygplatsen i skulle, med en förlängning av start- ochlandningsbanan, kunna nyttjas mycket effektivare.Kiruna flygplats har goda förutsättningar att fungera som reservflygplatstill den internationella fraktflygplats som ska upprättas i , om rullbananförlängs. En av fördelarna med att använda som reservflygplats förinternationellt fraktflyg är att har ett fritt luftrum, dvs kan ta emotflygplan i princip när som helst . Det finns också den utrustningsom krävs för att ta hand om planen, erfarenhet av "större" flygplan finnssedan tidigare.I bedrivs forskning i relativt stor omfattning där rymd- ochmiljöforskningen är det som är mest känt. En förlängning av banan skullevara en långsiktigt riktig investering när det gäller forskningen.Olika test- och forskargrupper har vid sina tidigare besök i varitmycket nöjda med service och kringarrangemang och menat att de varit av"världsklass". Om dessutom landningsbanan förlängs innebär det bland annatatt testgrupperna med Airbus och i spetsen skulle kunna göra flerfullskaletester än vad rullbanan medger.Ozonforskningen kräver i allt högre utsträckning större flygplan. Forskarnavill, för att uppnå bättre resulat, kunna vara uppe i luften för attmäta ozonlagrets förändringar. Till det krävs stora plan som i sin tur kräveren längre bana.Turistnäringen, som är en av de näringar som har förutsättningar att växa ilänet, skulle kunna utvecklas ytterligare om det fanns möjlighet att ta emotstörre plan. läggs mycket arbete ned på att marknadsföra Kirunaoch på den internationella turistmarknaden. En förlängning avbanan skulle innebära möjligheter att klara direktcharter från olika delar avvärlden direkt till . Det skulle öppna för oanade utvecklingspotentialerinom turistnäringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av förlängning av start- och landningsbanan vid Kirunaflygplats.Stockholm den 27 oktober 1998Kristina ()()
mot · GM02T708 · 1998-10-28 00:00:00 — Den senare ska enligt direktivenlämna sina förslag till regeringen i januari 1999.Det förefaller som om ingen av dessa utredningar var för sig ellertillsammans kan lägga fram förslag som tillgodoser de krav som ställs idenna motion eller ger svar på frågor som den väcker.Det vore därför en naturlig slutsats att en parlamentarisk utredning får iuppdrag att skyndsamt utreda graden av flygsäkerhet i , i beaktandeav de många olika aspekter som belyses i motionen.Sammanfattande slutsatsFlygsäkerheten i når inte upp till de krav sompassagerare, personal och allmänheten har rätt att förväntasig. På grund av en rad olika sammanfallande men negativafaktorer har säkerheten i luftrummet försämrats. Riskerna äruppenbara att flygsäkerheten ytterligare kommer attförsämras.Statsmakterna har ett övergripande ansvar för att maximal flygsäkerhetuppnås. Detta gäller såväl myndigheternas organisation, lokalisering avflygplatser som utbildningsfrågor.Sverige har varit förskonat från ett stort haveri med mångadödsoffer. utreder dock mellan 50 och100 tillbud av så allvarlig natur att ett stort haveri skulle ha kunnatinträffa.Ska kunna undgå att drabbas av stora haverier måste en radförändringar genomföras. En del av bristerna har understrukits i motionen.Främst krävs ett nytänkande när det gäller flygsäkerhetsfrågor. För att uppnådetta måste alla berörda parter - vilka i vidaste mening har med svenskluftfart att skaffa - samarbeta på ett helt nytt sätt. Samhället har detövergripande ansvaret för att så sker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytt flygsäkerhetsklimat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på flygutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan berörda flygmyndigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre kontroll av flygsäkerheten,5. att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts omövergripande utredning av flygsäkerhetsfrågorna.Stockholm den 20 oktober 1998Kenth Skårvik (fp)1Yrkande 2 hänvisat till UbU.
mot · GM02T801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T801av ()Enhetstaxa och ISDN och ADSLIdag flyttar många människor ut från tätorterna och arbetarpå distans. Denna utveckling är möjlig via IT. Nya företagstartas långt från centralorterna. För dessa är möjligheten tillgoda elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimligapriser nödvändig. En snabb utbyggnad av den elektroniskainfrastrukturen måste prioriteras. Detta ger nya ochspännande förutsättningar för en offensiv utveckling.Sverige har en relativt väl utbyggd teknisk infrastruktur. Den är dock intetillgänglig på lika villkor i hela landet. Enligt min mening är det en självklarpolitisk uppgift att den grundläggande teletjänsten skall innefatta en kvalitetsom möjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet, eller motsvarande.Denna möjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor, d.v.s. attanslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. En enhetstaxa förISDN-anslutning ger likartade kostnader och förutsättningar över hela landetutan att det belastar statskassan ytterligare. bör besluta ominförande av enhetstaxa för ISDN-anslutning.Tillgången till nya tjänster och möjligheterna till ökad kapacitet får inteendast blir föremål för några få större orter utan måste så långt möjligt garan-teras i hela landet. Det måste vara möjligt att i hela landet kunna utnyttjaavancerade teletjänster. Det finns nya tekniska lösningar för att avsevärtöka kapaciteten i accessnätet med exempelvis ADSL-baserade tjänster ochVDSL. Det är angeläget att denna teknik snabbt kan erbjudas i hela landet tillrimliga priser. Med detta öppnar sig nya möjligheter för höghastighetsöver-föring. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om införande av enhetstaxa för ISDN- och ADSL-anslutning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ADSL-baserade tjänster.Stockholm den 22 oktober 1998Eskil ()
mot · GM02T802 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T802av andre vice talman m.fl. (v)Export av krypteringsprogramRegeringen beslutade att svenskexportkontroll skall tillämpas när svenskakrypteringsprogram görs åtkomliga via Internet. Dettainnebär att export av avancerad kryptering, ett område inomvilket svensk industri har kommit mycket långt, inte ärtillåten. Skälet till detta beslut är främst att man inte villäventyra våra relationer med som inte vill accepteraexport av annat än lättforcerad kryptering. I klartext betyderdetta att man accepterar att även i fortsättningen harkontrollen över och monopol på avancerad kryptering, manaccepterar att Internet hamnar i händer.Det är inte acceptabelt att ensamt skall diktera villkoren för inter-nationella företag. anser att exporten av avancerad krypteringskall tillåtas. Undantaget är sådan kryptering som gäller krigsmateriel. Deinternationella överenskommelser och konventioner som harundertecknat angående vapenexport måste följas. För kryptering som harmed krigsmateriel att göra skall man således följa lagen om krigsmateriel,dvs. då skall svensk exportkontroll tillämpas.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export av avancerad kryptering skall tillåtas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kryptering gällande krigsmateriel skall undantas från tillåtelseom export.1Stockholm den 24 oktober 1998Eva ()()()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till UU.
mot · GM02T804 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T804av och ()Postens service på landsbygdenBoende på landsbygden är mycket beroende av att postensservice fungerar på ett tillfredsställande sätt. Nästan varjedag året om förser posten kunderna med olikapostförsändelser och är dem också behjälpliga med annan avposten utförd service. Detta är en service som måste varakvar! Den betyder väldigt mycket för många. För mångaäldre på landsbygden är lantbrevbäraren den enda dagligakontakten.Men börjar många boende på landsbygden känna sig oroliga för vadsom kommer att hända med denna postservice. Posten har lagt ner mångapostkontor och det finns olika orsaker till detta. Posten vill på sina hållsamlaihop brevlådorna vid närmaste större väg och för många kan detta bli mycketlångt ifrån bostaden. Ett stort problem för många äldre och handikappade. Vi har en postlag och i den står att det i landet skall finnas en rikstäckandepostservice som innebär att brev och paket kan nå alla oavsett adressort.Vidare skall det finnas möjlighet för alla att få brev befordrade till enhetligaoch rimliga priser. Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservicesom innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar tillenhetliga priser. "Hela skall leva" talas det om i många olika sammanhang. Boendepå landsbygden är alla som ser till att tätortsboende försörjs med mat och ettöppet levande landskap. Ett rimligt krav är att boende på landsbygden skallha lika god postservice som de boende i tätort. En nödvändighet för enlevande landsbygd är en väl fungerande postservice.Även om posten har bolagiserats måste regeringen genom ägardirektiveller avtal kunna garantera att postservicen på landsbygden inte försämras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om garantier för att postservicen på landsbygden inte försämras.Stockholm den 26 oktober 1998Birgitta ()()