mot · GM02T223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T223av m.fl. (kd)KommunikationerSammanfattningDetta sekel har endast kvar. På dessa veckor ska många datorsy-stem anpassas för 2000-talet och inträdet i det nya millenniet kan bli smärt-samt för samhället om inte systemen håller måttet. Informationstekniken,som den framträder, är en mycket viktig del av kommunikationerna ivårt samhälle. Vi gör oss mer och mer beroende av datorerna och har exempelvis Internet blivit något av en normal företeelse i densvenska vardagen. vill se en intensifierad aktivitet frånregeringens sida för att säkerställa att de samhällsviktiga datasystemen fun-gerar som de ska även efter den 31 december 1999.Kommunikation handlar dock knappast bara om IT. Goda kommunika-tioner är en nödvändig förutsättning för att skall utveckla sittvälstånd, öka sysselsättningen och tillväxten. För att medel ska finnas tillviktiga samhällsområden är det nödvändigt med en väl fungerande infra-struktur som fungerar som ett av smörjmedlen i ekonomin.Svensk transport- och kommunikationssektor befinner sig i frontlinjennär det gäller effektivitet och aktivitet. Det är viktigt att denna utvecklinginte stannar upp.Men transporter och resande ger inte bara välfärdsvinster. Den negativamiljöpåverkan är dessvärre påtaglig och den stora utmaningen under denärmaste åren är att utveckla ett miljöanpassat transportsystem. För att lyckasmed detta måste en lång rad radikala trafikpolitiska strukturbeslut fattasunder . För att få harmoni mellan trafiken och vad naturenlångsiktigt tål, måste bl.a. utsläppen av försurande ämnen och växthusgaserminskas radikalt. Regeringen bör överväga att höja skrotningspremien för attstimulera nybilsförsäljningen och få bort gamla bilar med större utsläpp avmiljöskadliga ämnen från vägarna.För att transportmarknaden ska kunna leva upp till sin fulla potential krävsdet att det finns både intern och extern konkurrens. Varje trafikslag har sinagivna för- respektive nackdelar, men beroende på med vilken skicklighetman driver sin verksamhet kan man öka eller minska sin totala marknads-andel. är det uppenbart att järnvägen inte fyller den funktion den harmöjlighet till, det är ett underutnyttjat transportslag som borde ha potentialför tillväxt. Men för att detta ska kunna ske krävs det att den internakonkurrensen tillåts att öka.Den svenska åkerinäringen har kraftigt drabbats av snedvriden utländskkonkurrens och åtgärder måste vidtas för att hejda en "utflaggning". Rege-ringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellansvensk och utländsk åkerinäring.Sjöfartens situation är också utsatt. Den svenska handelsflottan riskeraräven den att bli utflaggad genom konkurrensläget. anseratt regeringen måste ändra sin inställning till den s.k. nettomodellen somförhandlats fram mellan sjöfartens parter.Trafiksäkerhetsarbetet på vägarna måste intensifieras. Antalet döda itrafiken har ökat och den positiva trenden är bruten. Det ärtydligt att enbart regler och förbud inte löser trafiksäkerhetsproblemen. Attarbeta med attityder, bättre omdöme vid halt väglag och omkörningar, attanpassa hastigheten till väglaget och få ökad förståelse för trafikens faror ärviktigare. bör pröva idéer från andra länder i detta arbete.Det ska också vara prioriterat att ta fram en utvärderingsbar åtgärdsplan föratt öka tillgängligheten för funktionsnedsatta, framför allt på kollektivafärdmedel.2 Viktiga trafikpolitiska målsättningar2.1 Välfärd och ekonomisk utvecklingDen positiva välfärdsutveckling som vi har haft i vårt land under det senasteårhundradet är i stor utsträckning direkt förknippad med ökad handel ochdärmed ökade transporter och ökad kommunikation.Välfärden och den ekonomiska utvecklingen på lång sikt bestäms också avden allmänna produktivitetsutvecklingen i ekonomin, inte minst i transport-och kommunikationssystemet. En förbättrad produktivitet medger ökadproduktion med oförändrad resursinsats eller oförändrad produktionsnivåmed minskat resursutnyttjande.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande.Rörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och en grundförusättningför ett fungerande vardagsliv. Goda kommunikationer underlättar arbets-pendling och ökar möjligheterna att kombinera en god boendemiljö med och bred arbetsmarknad. Det allmännas insatser för att underlättakommunikationsmöjligheterna för grupper med särskilda behov, somexempelvis funktionshindrade och äldre, är också nödvändiga i ett välfärds-samhälle. Med utvecklad teknik på informationsteknologiområdet kan nyakommunikationsmöjligheter erbjudas dessa människor för att öka kontakt-möjligheterna med bland annat släkt och vänner.Statens roll är tvådelad. För det första är det offentliga myndigheters upp-gift att tillse att vi i har en väl utbyggd och väl underhållen infra-struktur. Huvudsakligen sker detta med offentliga medel. I syfte att höjaeffektivitet och produktivitet också på detta område bör privata initiativuppmuntras. För det andra ska staten tillse att transport- och kommunika-tionsmarknaderna fungerar allt effektivare. Det sker bäst genom att konkur-renstrycket successivt ökar genom fortsatt avreglering inom denna sektor.2.2 Trafiken måste miljöanpassasHögt ställda krav på god miljö och varaktig hushållning med resurser måstepåverka utformningen av transport- och kommunikationssystemen. Idagorsakar transporterna allvarliga problem, dels genom förbrukning av ändligafossila bränslen och dels genom de avgasmängder som släpps ut och somvida överstiger vad naturen förmår att återföra i kretslopp. Resursanvändningoch energiutnyttjande måste planeras och genomföras på ett sådant sätt attjordens begränsade resurser förvaltas istället för att förbrukas.För att få harmoni mellan trafiken och vad naturen långsiktigt tål, måsteutsläppen av försurande ämnen, främst kväveoxider och svaveldioxidminskas radikalt. Utsläppen från väg- och järnvägstrafiken av koldioxid,svaveldioxid, kolväten och kväveoxider minskade något under 1997.Regeringen bedömer att det av satta målet för förkoldioxidutsläpp och kolväten är möjligt att nå, medan målnivån försvaveldioxid nåddes . Tröskelvärdet för marknära ozon överskridsfortfarande i stor omfattning. mål för bör därför skärpasytterligare, så att utsläpp över naturens toleransgränser inte accepteras. Dettainnebär i faktiska siffror till exempel att utsläppen från transportsektornmåste minska för koldioxid, för kväveoxider för svaveldioxid räknat utsläppsnivåer.Debatten har kretsat omkring hur transportsektorn ska styrasmot ett mer effektivt resursutnyttjande genom en internalisering av deexterna kostnaderna. Att beräkna de externa effekterna är inte lätt och ingenkan med exakthet kvantifiera dessa. Principen är dock riktig och arbetetmåste fortgå.EU:s grönbok om prissättning av transporter räknar med att de störstaexterna kostnaderna av vägtrafiken hör ihop med, i nämnd ordning,trafikträngsel, trafikolyckor och miljön. Därför menar EU att det ska varadyrare att åka framför allt i områden med hög trängsel och där trafik-olyckorna är relativt många.Det ger möjligheter för oss i . Trängseln är inget större problem,och vår trafiksäkerhet tillhör den bästa i världen. På det viset skulle ettsystem enligt grönbokens förslag kunna ge näringsliv ochtransportutövare fördelar. En internalisering av trafikens externa kostnadermåste ske på internationell nivå. bör agera kraftfullt för att EU fattarnödvändiga beslut i denna fråga. Möjligheterna för att genomföraåtgärder på egen hand är begränsade. Det bidrar ytterligare till behovet avinternationella åtgärder.När det gäller bullerstörningar anger regeringen att antalet bullerutsattapersoner och fastigheter längs statliga vägar och järnvägar har minskat under1997. Det totala antalet bullerstörda fastigheter längs järnvägen uppgick vidslutet av 1997 till 10 000, vilket är en minskning med 1 000 sedan 1993.Miljömålet för har varit att antalet fastigheter som utsätts förvibrationsnivåer orsakade av järnvägstrafik på över (A) vid fler än femtillfällen per natt skall minska samt att antalet fastigheter som utsätts förvibrationsnivåer orsakade av järnvägstrafik /s skall minska.De bullerutsatta personerna längs de statliga vägarna minskade under åretmed ca 4 300, vilket medför att ca 40 000 bullerutsatta kvarstår. Regeringenberäknar att med dagens åtgärdstakt kommer riksdagsmålet om att haåtgärdat befintliga bostadsmiljöer i närheten till vägtrafik där bullretöverstiger (A) att nås först längs det statliga vägnätet.Kristdemokraterna anser inte att denna åtgärdstakt är tillfredsställande. Närdet gäller fastigheter som utsätts för vibrationsstörningar av järnvägstrafik,har inga andra åtgärder vidtagits än att enstaka fastigheter har lösts in,vilketenbart marginellt har effekt på det långsiktiga målet för reduktion avvibrationsnivåerna. Inte heller detta är tillfredsställande. Regeringen böråterkomma med en redogörelse för hur takten för reduktion av buller ochvibration skall öka.2.3 Förbättrad trafiksäkerhetUnder 1997 omkom 541 personer i vägtrafiken och 3 917 skadades allvarligt.Ökningen, på , har skett trots att trafikarbetet har varit i det närmasteoförändrat. Därmed har den positiva, sjunkande trenden under 1990-taletbrutits, och risken att dödas eller skadas svårt har ökat. Ökningen har nästanuteslutande skett i biltrafiken och där bland bilförare i mötesolyckor på vin-terväglag. Det är tydligt att enbart regler och förbud inte löser trafiksäker-hetsproblemen. Att arbeta med attityder, bättre omdöme vid halt väglag ochomkörningar, att anpassa hastigheten till väglaget och få ökad förståelse förtrafikens faror är viktigare.Den fastlagda visionen, nollvisionen, går naturligtvis inte att bestrida. Detär i grunden en etisk fråga att inte acceptera att människor får sätta livettilleller blir allvarligt skadade för livet i trafiken. Det är dock paradoxalt attregeringen praktiskt taget parallellt beslutar om en nollvision för antaletdödade i trafiken och kraftigt har dragit ner på de investeringarsom skulle avhjälpa de mest olycksdrabbade vägavsnitten på våra Europa-vägar.Säkerheten inom sjöfarten måste också förbättras högst avsevärt. Sverigebör naturligtvis fortsätta att vara pådrivande i de internationella sjöfarts-organen, som exempelvis IMO. Den omfattande färjetrafik som bedrivs överÖstersjön och är dock motiv nog för att tillsammans medberörda länder ska gå före när det gäller att ställa sjösäkerhetskrav påframförallt färjetrafiken.2.4 Funktionshindrades situationCa 1,2 miljoner svenskar har någon form av funktionsnedsättning. Vägverketredovisar att funktionshindrade gör ca en tredjedel färre resor med nästan allafärdsätt än icke funktionshindrade. Redovisningen bekräftar att rörelsehind-rade har sämre tillgång till kollektiva färdmedel. Eftersom detta är förstagången som redovisar de funktionshindrades situation saknasjämförelsematerial och måluppfyllelsen blir osäker när det gäller tillgänglig-heten för funktionshindrade. Relevanta och tillämpbara mått inom dettaområde saknas. anser det vara prioriterat att sådana måttpreciseras och tillämpas för att möjliggöra en utvärderingsbar åtgärdsplan föratt öka tillgängligheten för funktionsnedsatta, framför allt på kollektivafärdmedel.2.5 Hela ska levaRätt genomförda investeringar i infrastrukturen kan ge positiva regionalpoli-tiska effekter. Förbättringar av kommunikationssystemen sänker kostnaderoch kan därigenom bidra till ekonomisk utveckling i en region. För de glestbefolkade delarna av landet har tele-, flyg- och vägförbindelser en alldelesspeciell betydelse. De omfattande satsningar som gjorts föratt förbättra det s k finmaskiga vägnätet har haft gynnsamma effekter.Antalet ISDN-kanaler har ökat kraftigt men är det avkunderna som inte kan erbjudas ISDN till rimlig kostnad från . Exem-pelvis kan man i ansluta sig för medan man 35 kmutanför får betala . I extremfallet kan priset på en ISDN-installation uppgå till hela . Detta är orimligt och måste åtgärdas.En förutsättning för fler nya jobb i glesbygden är att snabba IT-förbindelserfinns för distansarbetare och småföretagare.I Norrlandslänen är snöskotern ett viktigt transportmedel. 160 000 snö-skotrar används och körs , men under en begränsad säsong. Skotraranvänds i stor utsträckning inom det privata skogsbruket, naturinventeringoch rennäring. beslutade 961204 med anledning av regeringensproposition /96:226 att traktorkort eller högre körkortskompetens skagälla som förarbevis för snöskotrar från . Det rimliga vore iställetatt formellt bemyndiga skoterföreningar att genomföra skoterförarutbild-ningar samt att utfärda förarbevis för skoter.Flera orter i framförallt är flerspråkiga (svenska, finska,samiska). I där det finns en svenskspråkig minoritet är man mycketnoga med att återspegla detta i skyltningen vid vägarna men också allmänt isamhällsservicen. Således borde också skyltningen på vissa orter i Sverigeanpassas till flera språk.2.6 Integrationen med Öst- och VästeuropaSverige är starkt integrerat i det europeiska ekonomiska systemet, inte minstgenom omfattande utrikeshandel. Utöver de direkta medlemskapsfrågornahar det därför blivit allt mer angeläget att också verka för att satsningarna isvenska transportsystem koordineras med de satsningar som görs inomEU på ett transeuropeiskt nätverk av vägar och järnvägar. anslut-ning till TEM (Trans European Motorway) och TER (Trans EuropeanRailway) måste påskyndas. Infrastrukturen för både vägar och järnvägar ivästra lider av stora framkomlighetsproblem med trafikinfarkter somföljd. börjar t.ex. i och slutar i i närden mycket väl kunde förlängas via färjeförbindelsen till ochsedan fortsätta över och till . Enligt Kristdemokraternaså är det nödvändigt att förbättra även transportvägarna mot Öst- och Cen-traleuropa. I den senaste regeringsförklaringen säger regeringen att "Sverigesaktiva roll i Östersjöutvecklingen skall stärkas ... vår del av harförut-sättningar att bli en av kontinentens mest dynamiska och starkaste tillväxtre-gioner." Vi hemställer att regeringen ger sådana direktiv till trafikverken atten svensk anslutning till TEM och TER påskyndas.Sveriges speciella funktion som bro till de framväxande demokratierna iÖsteuropa kommer sannolikt att påverka transportmönstret framöver.Alltmer av trafiken kommer att gå i väst-östlig riktning. Det samarbetemellan och övriga som påbörjats under senare årmåste nu öka för att möta näringslivets behov av förbättrade transporter.3 Transportarbete i förändringDet framtida transportsystemet påverkas av ett antal mer eller mindre starkautvecklingstrender:? Integrationen av till en gemensam marknad genom avvecklingav alla former av handelshinder. Denna integration beräknas leda till enkoncentration av produktionen inom många industrier med lägre prisersom följd.? Kvalitetsförbättring och ökad livslängd hos produkter kan på siktminska behovet av transporter. Återvinning i industriell skala innebäratt vi kan sluta många kretslopp utan att ge avkall på fördelarna medstorskalig produktion. Detta kräver transporter även i återvinningsledet.Samtidigt får vi ett minskat behov av råvarutransporter.? Flexibla produktionssystem, vilket innebär att den nödvändiga stor-skaligheten i produktionen minskar med teknisk utveckling varvidtransportbehovet kan minska.? Ett allt högre förädlingsvärde på transporterade produkter, vilket inne-bär att behovet av snabba och effektiva transporter ökar. Detta talar förökat transportarbete med lastbil då det finns en tydlig koppling mellanvaruvärdet och val av transportmedel. Högre värden transporteras pålastbil och de allra högsta med flyg. transporterar främstvaror med lägre förädlingsvärde.En annan stark drivkraft i den ekonomiska utvecklingen är arbetsmarknader-nas utveckling. I och med att produktionen effektiviseras sker en kraftigspecialisering. Då i regel båda vuxna i ett hushåll arbetar, kräver detta attvarje geografisk arbetsmarknad är ganska stor. Det är därför sannolikt att degenomsnittliga arbetsresornas längd kan komma att öka. Om man ökar dentillgängliga arbetsmarknaden genom att förbättra vägnätet, och framför alltutvecklar snabba regionala tågförbindelser, kommer många att dra nytta avdetta och arbeta på större avstånd från hemmet. Denna utveckling möts dockav den ökade användningen av data- och telekommunikationer. Olika formerav distansarbete kommer sannolikt att öka framöver. Den sannolika utveck-lingen blir därför att vi får längre, men färre arbetsresor kombinerat med ökathemarbete med hjälp av goda data- och teleförbindelser.Verklig eller potentiell konkurrens är en av de främsta drivkrafterna förekonomisk utveckling. Ju fler leverantörer som kan konkurrera om varjeenskild order, desto starkare blir kravet på företagen att finna kostnads-effektiva lösningar. Därmed ökar också behovet av goda kommunikationer.De åtgärder som vidtas för att minska trafikens miljöproblem måste därförutformas så att transporternas positiva effekter inte äventyras. De mestenergieffektiva och mest miljövänliga transportsätten som järnväg, sjöfartoch tele- och datakommunikationer skall prioriteras.Att enbart förlita sig på järnvägen som ett medel att lösa trafikensmiljöproblem är dock inte hållbart. kan aldrig konkurrera om dekorta transporterna. Konkurrensytan är liten, och möjligheterna till över-föring av gods från lastbil till järnväg rör fjärrtrafiken på lastbil. Ökatantalton gods på järnväg måste således huvudsakligen ske genom ökadeffektivisering av järnvägen och ökad kundorientering. Genom att låtagodstrafiken utvecklas på marknadsmässiga villkor och att fortlöpande ställakrav på nyare och miljövänligare teknik uppnår man troligen bäst de uppsattamiljömålen.Kombitrafik är en intressant lösning. Lastbilens punktlighet, dörr-till-dörr-kapacitet och flexibilitet kan kombineras med järnvägens volymkapacitet ochmiljövänlighet. Trängseln på våra vägar skulle kunna minska något. Trots attkombitrafiken har funnits i har den inteutvecklats så som många hade önskat. Alltjämt transporteras mindre än enprocent av den totala mängden transporterat gods i i kombitrafik.Kristdemokraterna anser att anledningen till kombitrafikens svårigheter attvinna marknadsandelar i huvudsak står att finna i bristande konkurrens-förhållanden.4 SamhällsplaneringFörändringar i samhällets struktur kan ha en stor bestående effekt på trans-portbehovet. Det är därför viktigt att inte göra misstag i det som byggs.1988 års trafikbeslut utgick ifrån att samhällsplaneringen skulle läggas uppså att nytillkommande bebyggelse lokaliseras till områden med goda förut-sättningar för en effektiv försörjning med kollektivtrafik vilket genererar ettmindre omfattande biltrafikarbete. har alltför lite hänt i den rikt-ningen.Boende kräver större ytor än både arbetsplatser och handel, vilket innebäratt både arbetsplatser och affärscentra bör koncentreras till stråk ochknutpunkter för högfrekvent kollektivtrafik, om samhällsplaneringen skafungera i enlighet med de trafikpolitiska målen. Där det finns ett tillräckligtstort passagerarunderlag är spårtrafiken att föredra av flera skäl. Inte minstvad gäller markeffektivitet. En gata räcker till att transportera16 000 personer i vardera riktningen om gatan, förutom tvåkörfiler, parkeringsfiler och trottoarer, förses med dubbla spårvagnsspår.Med enbart biltransport behövs för att transportera samma antal personer sexstycken , fyrfiliga gator.5 Ett miljömässigt uthålligt transportsystem5.1 Förnybara bränslenSverige har mycket goda förutsättningar att framställa förnybara drivmedelför fordon, liksom även vid ett samtida stort uttag av biobränslen för attersätta elproduktion med kärnkraft. Biodrivmedel har en gynnsam effekt påmängden koldioxidutsläpp, på den inhemska arbetsmarknaden och på han-delsbalansen. Svenskproducerad biodrivmedel skapar oberoende av importfrån oljeproducerande länder, med den oroliga politiska situation som intesällan råder där. Biodrivmedlens goda effekt på miljön och på att skapaarbetstillfällen och en konkurrenskraftig gröda för svenskt jordbruk görsammantaget det mycket angeläget att fasa ut fossila drivmedel och fasa införnyelsebara biodrivmedel. delar Kommunikationskom-mitténs (SOU 1997:35) syn, då kommittén föreslog en låginblandning avalkohol eller etrar av alkohol i bensin , befrielse från koldioxid-skatt och befrielse från energiskatt på lång sikt samt stöd till produktionsan-läggningar för etanol. Särskilt viktig är inblandningen för tunga fordon därmiljövinsten blir störst. anser det inte tillräckligt att inom ramen för sitt sektorsansvar bara följer utvecklingen, såsomregeringen föreslog i propositionen 1997/98:56. Regeringen bör återkommamed en plan för infasning av låginblandning av alkohol eller etrar av alkoholunder , liksom en plan för befrielse från koldioxidskattoch energiskatt, samt stöd till produktionsanläggningar för etanol.En introduktion av biobränslen bör ske både genom låginblandning ochgenom att utveckla nya motorer som kan drivas med ren alkohol.Låginblandning av största möjliga halt som utan modifieringar ibefintliga motorer ger en marknad för inhemsk produktion i storskala. Då skapas också förutsättningar för en introduktion av fordon med renalkoholdrift. Det är viktigt att skatter och andra pålagor inte hindrarutvecklingen av alternativa bränslen. Staten måste medverka till att stimuleramarknaden på detta område.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen ska drivas i rätt riktningoch för att öka aktörernas möjlighet att arbeta med god framförhållning. Etttydligt mål bör vara att minst hälften av alla bilar drivs med annat änfossila bränslen. Regeringen bör återkomma med en strategi för hur detta målska nås.5.2 Den miljövänliga bilenBilismen står för en stor och ökande del av energiförbrukning och koldioxid-utsläpp i världen. är bilen det enda tillgängliga färdmedlet förmånga människor, främst i glesbygd. Ett flertal åtgärder är nödvändiga för attminska utsläppen. En ökad andel kollektivtrafik och biobränslen är någraåtgärder som skulle leda fram mot detta mål. Förutsättningarna är också godaatt förbättra energieffektiviteten hos själva fordonen.Ett realistiskt mål är att en stor familjebil ska ha en bränsleförbrukning påca /mil. Detta kan uppnås genom att vidareutveckla och produk-tionsanpassa material och komponenter som utvecklats för bland annatmilitära behov.NUTEK och FOA (), som förfogar överspjutspetsteknik på området, bör få direktiv att utvärdera vilka möjlighetertill tekniköverföring som finns. Därefter bör ett samarbetsprojekt medfordonsindustrin inledas.Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem, kommer bilen att varanödvändig också . Men vi kan däremot inte fortsätta med dagensmiljöförstörande motorer. Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidenssamhälle. Samordning och stimulans saknas.5.3 Återvinning och skrotningspremieI förbereder sig bilindustrin för en eventuell lagstiftning om krets-loppssystem för bilindustrin. BMW, och har inlett ett samarbeteför att återvinna varandras bilar i sina respektive länder. Målet är ca 95 %återvinning.Den svenska bilindustrin bör stimuleras till motsvarande åtgärder. ISverige är grunden redan lagd med nuvarande system för skrotning. Menåtervinningen måste radikalt förbättras. För varje gammal bil som skrotasoch ersätts med en helt ny görs miljövinster, en större bränsleeffektivitet ochhögre trafiksäkerhet uppnås.För närvarande skrotas 154 000 bilar (1997) mot en skrotnings-premie på . Skrotningspremien ligger utanför statskassan ochutbetalas av Bilskrotningsfonden som administreras av . Bilskrot-ningsfonden utgörs av (1998) och finansieras aven skrotningsavgift som betalas in när den nya bilen registreras för förstagången. Skrotningspremien läggs alltså på bilarnas nyköpspris. Regeringenbör ta fram förslag till åtgärder som stimulerar nybilsförsäljningen samtverksamt medverkar till att utskrivningen av gamla bilar påskyndas.