ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ju205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju205av Per m.fl. (s)PolisorganisationenPolisens verksamhet syftar enligt polislagen till attupprätthålla allmän ordning och säkerhet och i övrigttillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Deövergripande målen är att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet.De strukturförändringar som pågått inom polisen riskeraratt bidra till att allmänhetens förtroende och tillit till samhällets möjlighetattupprätthålla lag och ordning försämras. Inte minst i har debatten ompolisens förmåga att fullfölja sina uppgifter kommit i gång efter den senastesommarens ordningsproblem.För att återfå förtroendet för ordningsmakten behövs som vi motionärer serdet förändringar som stärker polisens lokala organisation och som görpolisen mer synlig ute i samhället.Införandet av närpolisverksamhet med ett problemorienterat arbetssätt är igrunden riktigt. Inom de mindre polismyndigheterna har i princip arbetssättetfungerat även före beslutet om närpolisreformen. Tyvärr kan vi konstatera attreformen genomförts ute i landet med samma inriktning som i de störrestäderna. Resultatet hade troligtvis blivit bättre om det getts större möjlighe-ter att lokalt utveckla arbetssätt som bättre anpassats till lokalaförhållanden.Resultatet av de genomförda strukturförändringarna inom polis-väsendet har på mindre orter blivit att allmänheten numera upplever att det ärsvårare än tidigare att komma i kontakt med polis. Känslan av otrygghet hosmänniskor ökar. Det handlar dels om geografiskt avstånd, dels om atttillgängligheten försämrats under de veckodagar och tider när polisresursernabäst behövs.I budgetpropositionen sägs att ledamöterna i polisstyrelsen bör ha en lokalförankring och sammansättning. Vi motionärer delar den uppfattningen menmenar också att detta synsätt bör återspeglas i möjligheter för polis-styrelserna att organisera verksamheten utifrån lokala förhållanden. Detskulle öka förutsättningarna för att polisresurserna används effektivt ochstärka förtroendet för samhällets uppgift att upprätthålla lag och ordning.Enligt vår uppfattning är det angeläget att en fortlöpande uppföljning ochutvärdering av reformarbetet inom polisen bedrivs för att öka möjligheternatill en polisorganisation som är väl avpassad till lokala förhållanden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av fortlöpande uppföljning och utvärdering av detpågående reformarbetet inom polisen.Stockholm den 22 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02Ju207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju207av ()Polisens resurserEn viktig uppgift för samhället är att slå vakt om denenskildes rättstrygghet. Den negativa utvecklingen påbrottsområdet medför mycket lidande för enskildamänniskor, som samhället förorsakas högakostnader. Detta gäller den enskilde såväl genom direktasom indirekta kostnader, t.ex. höjda försäkringspremier tillföljd av brottsutvecklingen.Målsättningen med brottsbekämpningen måste vara att öka de enskildamänniskornas rättstrygghet, att bryta den negativa brottsutvecklingen och attförbättra uppklaringsprocenten.I ett rättssamhälle måste den enskilde medborgaren kunna känna trygghet isitt eget hem och på gator och torg. Intrång och övergrepp från såväl enskildasom det allmänna måste förhindras och beivras.De kraftiga nedskärningarna inom polisområdet som skett, har medförtnegativa effekter för polisverksamheten och därmed också för rättstrygg-heten.Dagligen kan vi läsa i tidningarna, höra i radio och se i TV hur otillräckligtvårt rättsväsende är. Antalet poliser i tjänst har decimerats i en omfattningsom innebär att lag och ordning inte kan upprätthållas på ett tillfredsställandesätt. Affärsidkare och medborgare säger på fullt allvar att det är meningslöstatt ringa polisen eller att anmäla brott som begås.Stölder, rån och misshandel är vanligt och sker ofta helt öppet.Förövarna vet att polisens resurser är otillräckliga. Stöldligor härjar, kvinnorpåcyklas medvetet och "någon" tar hand om väskan. I har detsenaste året brotten anmälda och oanmälda ökat i en omfattning som inteär försvarbar om rättstryggheten skall upprätthållas.Enligt vår grundlag är en av statens viktigaste uppgifter att värna medborg-arnas rättstrygghet. Riksdag och regering måste ta sitt ansvar för att lag ochordning skall kunna upprätthållas. Vidare måste poliserna få ökade befogen-heter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser till polisen.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Ju208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju208av ()Aktionsplan mot klotterNyligen kunde vi läsa i pressen att klotter itunnelbanevagnarna hotar resenärernas hälsa.Genom att vagnsammansättningarna genom klottersanering har måständras, så kan inte den tänkta ordningen med sanerade vagnar för astmatikeroch allergiker upprätthållas.Redovisningarna av kostnaderna under föregående år för klottersaneringbara för SL visar att det rör sig om - en ökning med sexmiljoner på bara ett år.Den vackraste delen av kulturhuvudstad , iStockholm har även detta år, när den skulle visas upp med sin allra bästasida, mera företett likheten med ett enda stort klotterplank.Svenska kommunförbundet har redovisat de totala kostnadernaför klottersanering bara för kommunsektorn till , förvilken summa man själv anger att man skulle ha kunnat inrätta 1 400 tjänsterför lärare och kunnat avlöna dessa.Vi vet numera att det är en mycket liten grupp som med sitt självsvåldförstör miljön för oss andra, förstör naturvärden, förstör kulturvärden ochförorsakar mycket stora ekonomiska kostnader förutom de estetiska ochetiska "kostnader" som deras brottsliga verksamhet förorsakar. Vi vet ocksåatt klottrandet ofta är inkörsporten till annan och grövre kriminalitet och attklottret nästan undantagslöst görs med stulet material.I ett frågesvar har justitieministern talat om viktenav att polis, skola, sociala myndigheter och andra samarbetar kring dessafrågor. Detta är självklarheter, men ger inte uttryck för att med kraft ochviljata tag i frågan.Genom att upprätta en aktionsplan mot klottret, gärna även i internationellsamverkan, och verkligen se till att den genomförs, skulle denna destruktivaverksamhets utveckling kunna vändas. Vackra ord hjälper inte! Åtgärdernamåste självfallet vara många alltifrån att ge lärare, ungdomsledare och andrastöd - och mod - att ingripa mot det som sker framför dem, att med andraungas hjälp skapa ett socialt tryck mot ett icke önskat beteende och att hindralättillgängligheten för sprayfärger till att mera använda påföljder i form avettpersonligt återställande kopplat med ett ekonomiskt föräldraansvar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krafttag mot klotter.Stockholm den 22 oktober 1998Lennart ()
mot · GM02Ju209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju209av och (m, c)Polisens resurser i VästerbottenAnslaget till polismakten i varierar starkt beroendepå länens olika sociala struktur, men också som en följd avhistoriska beslut. Fördelat per invånare i riket blir anslagetför /invånare.Variationerna är stora, från för , till 1587 kronorför tilldelas per invånare , medan t.ex.Norrbottens anslag ligger på /invånare.Den mycket låga nivån för har medfört påtagliga problem fördistriktet. Vad gäller personalbemanningen, har personalen minskats från550 till 470 personer . Detta betyder att polisensmöjligheter att bekämpa och förebygga brott i väsentligt harförsämrats de senaste åren.Det finns motiv till att anslagen mellan de olika länen skiljer i storlek, menett län av storlek med de avståndsrelaterade problem som dettamedför, skiljer sig inte markant från exempelvis med 294kronor/invånare, varför anslagsskillnaden är svårförståelig.Anslaget till är både orimligt och farligt.Brottsligheten i har länge uppvisat en förhållandevis låg nivå,men det förhållandet bryts . Inom de områden som handlar om brott motperson, våldsbrott och skadegörelse, sker nu en mycket negativ utveckling.Med allt färre poliser i tjänst blir det viktiga förebyggande arbetet alltsvårare och medborgarnas känsla av otrygghet ökar.Antalet anmälda våldsbrott har ökat med ca 50 procent.Skadegörelsebrotten uppvisar, framförallt för , en brant stigande kurva.Sammantaget innebär situationen i att det relativt gynnsammautgångsläget snabbt håller på att försämras. med över 100 000invånare uppvisar tendenser som vanligtvis känns igen i storstäderna.Det allmänna socialpolitiska arbetet måste kompletteras med ett förebygg-ande polisiärt arbete. För att detta skall kunna bli framgångsrikt och accepta-belt över hela länet, måste anslaget till polismyndigheten i ökasoch närma sig riksgenomsnittet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade anslag till polismyndigheten i Västerbotten.Stockholm den 23 oktober 1998Anders ()()
mot · GM02Ju210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju210av ()Eftersökning av försvunna personerUnder senare år har ett antal uppmärksammade försvinnanden inträffat. Inågra fall har utgången varit lycklig, den försvunne har återfunnitsvälbehållen, i andra har liksom i Kungsbackafallet utgången blivittragisk.I samband med eftersök efter försvunna personer måste resursernasamordnas och alla tillgängliga medel skyndsamt sättas in.Räddningsverksutredningen 1998:59 skriver: De problem som upp-kommer i samband med eftersökningar rör främst barn eller åldringar somförsvunnit. Det är nödvändigt att snabbt hitta den försvunne som ofta finns iett obestämt terrängavsnitt. Polisen har i flera fall visat sig ha brister närdetgäller att leda efterforskningsinsatsen, bl.a. en otydlig ledningsfunktion.Vidare utnyttjas de resurser som finns i samhället i övrigt inte tillräckligtnärdet gäller att få hjälp att hitta den försvunne.I många fall saknas kartor, poliser skickas till "macken" och kiosken för attköpa kartor. Detta som det statliga har detalje-rade kartor digitalt på cd eller på nätet. Ett avtal kunde upprättas så attmyndigheten via nätet köper ut kartmaterial vartefter behov uppstår.Samordningen av frivilliginsatser är oftast bristfällig. Jag har intrycket attpolisen i det längsta försöker med egna insatser även när stor kompetensfinns kostnadsfritt på nära håll.En effektiv metod är att använda rätt utbildade "eftersökshundar". Polisenanvänder oftast tjänstehundar som är utbildade för många olika uppgifter.Dessa hundar har begränsad förmåga när det gäller att följa spår som är merän gamla.Specialtränade spårhundar av rasen blodhund är överlägsna när det gällerspår, men i övrigt helt oanvändbara. Skälet till detta är att en bra spårhundmåste vara mycket självständig och därför inte lydnadstränad i vanligmening.Polisen i New har tre stycken blodhundar som man användervid svåra eftersök. Resultaten är mycket bra, och kostnaderna relativt låga.Övriga tjänstehundar har kunnat frigöras för andra uppgifter. På så vis harman effektiviserat verksamheten. Även på många andra håll i harpolisen egna blodhundar eller också finns ett etablerat samarbete medspeciella frivilliga sökteam. Fördelen med sökteamen består i att mångapolisdistrikt kan samutnyttja hundar och förare.Även i återkommer blodhundarna på50 år. Polisen i har skaffat två stycken som redan, trots att de endast , uppvisar goda resultat. Även polisen i står i begrepp attskaffa blodhundar.Det brittiska har anslagit särskilda medel för enförsöksverksamhet under ett år.Det är att vi i drar konsekvenserna av egna och andraserfarenheter avseende eftersökning av försvunna personer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om eftersökning av försvunna personer.Stockholm den 24 oktober 1998Göran ()
mot · GM02Ju211 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju211av och ()Ökade resurser till polisenBrottssituationen i och på många andra håll i landet äroroande. Antalet tillgrepps- och skadegörelsebrott ökar. Antalet anmäldavåldsbrott ökar. Motsvarande utveckling ser vi beträffandebostadsinbrott. redovisar polisen stora ärendebalanser.Målsättningen med brottsbekämpning måste vara att öka de enskildamänniskornas rättstrygghet, att bryta den negativa brottsutvecklingen och attförbättra uppklarningsprocenten.Den utveckling som ägt rum har tyvärr inneburit attpolisens resurser och möjligheter att ägna sig åt brottsbekämpning harminskat, en följd av regeringens rent ut sagt oansvariga besparingspolitikmot polisväsendet.Många poliser har som en följd av att polisens resurser minskat erbjuditsatt lämna sina tjänster med förtida pensioner. Det har då varit fråga omerfarna poliser med mångårig vana och kompetens. har antaletcivilanställda minskat kraftigt. Kort sagt polisen har som en följd avbesparingar och felaktiga prioriteringar från regeringens sida inte gettsmöjligheter att klara sina uppgifter.Alla medborgare måste känna trygghet. Vi måste veta att om något händerskall vi kunna få hjälp av polisen. Enskilda poliser måste också känna att dehar samhällets stöd och att samhället är berett att satsa de medel som ärnödvändiga för effektiv brottsbekämpning. Tyvärr har utvecklingen gått sålångt att enskilda medborgare och enskilda poliser numera tvivlar på polisensmöjligheter.Denna utveckling måste vändas. i ochi hela landet måste ges de resurser som är nödvändiga för att klara deuppgifter som ålagts dem.Regeringen har tidigare framfört:1. Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighetskall prioriteras av polisen. Särskild uppmärksamhet skall ägnas dengrova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc-relateradebrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor.2.3. Samhällets insatser mot vardagsbrottsligheten skall öka.Närpolisorganisationen, som skall vara den drivande kraften i dettaarbete, skall förstärkas och bli effektivare.4.Det är vackra målformuleringar som säkert ställer sig bakom.Men det kommer bara att vara tomma ord om polisen dessutom intetillförsäkras de resurser som är nödvändiga för att klara sina uppgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare resurser till polisen.Stockholm den 25 oktober 1998Tomas ()()
mot · GM02Ju212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju212av ()Kostnadsansvar för djurhållningI samband med utredning av vanvård av djurbesättningar och vidavslöjade försök att smuggla djur till blir enligt gällande reglerpolisen ansvarig för djurens fortsatta vård. I vissa fall kan detta kostapolisen avsevärda belopp, som begränsar viktiga polisinsatser.Utredningsarbetet kan i vissa fall ta , vilket naturligtvis ytterligareökar polisens kostnader.Enligt min mening bör staten överväga ett annat system för betalning avkostnaderna, där polisanslaget inte drabbas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av kostnadsansvaret för djurhållning i samband medbrott.Stockholm den 22 oktober 1998Göran ()
mot · GM02Ju213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju213av m.fl. (s)Polisstyrelsens ordförandeI budgetpropositionen föreslår regeringen vissa ändringar ipolislagen i syfte att förenkla och förtydliga den regionala och lokalaledningen av polisens verksamhet.Förslagen bygger på den s k förslag (SOU1998:74 Styrningen av polisen). Det är bra att polisverksamheten ges entydligare styrning.Den viktiga frågan om vem som skall vara ordförande i polisstyrelsen hardock lämnats öppen i propositionen för senare ställningstagande av rege-ringen . föreslår att en förtroendvaldperson skall vara ordförande i styrelsen. Vi anser att det är ett mycket välunderbyggt förslag.Polisverksamheten intar en central och för medborgarna betydelsefull platsi rättssamhället. Genom polisens särställning vad gäller såväl rätten somskyldigheten att i vissa fall utöva tvång, finns det ett särskilt behov av enbramedborgerlig insyn i och ett medborgerligt inflytande över verksamheten.Mot den här bakgrunden finns det ett särskilt behov av ett starktlekmannainflytande och en stark lokal förankring i polisstyrelsen.I likhet med anser vi att polisstyrelsens ord-förande skall vara förtroendevald. Därmed blir också ansvaret för styrelsensstyrande uppgift tydligare. Gränsdragningen mot blir här-igenom också tydligare, eftersom landshövdingen också direkt representerarlänsstyrelsen i många sammanhang.Enligt propositionen skall polismyndighetens chef ingå i polisstyrelsensom ledamot. Om ytterligare en myndighetschef, tillika ordförande, ingår istyrelsen försvagas enligt vår mening förtroendemannainflytandet på ettoönskat sätt. Regeringen föreslår att styrelsens ledamöter bör ha en lokalförankring som i huvudsak bör motsvara de politiska styrkeförhållandena imyndighetens område. Inte minst de politiska styrkeförhållandena i områdetskulle allvarligt rubbas med två höga myndighetschefer i styrelsen, isynnerhet om den ene dessutom skulle vara ordförande.Mot den här bakgrunden anser vi att övertygande skäl talar för attPolisledningskommitténs förslag att ordföranden i polisstyrelsen skall varaförtroendevald skall genomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förtroendevald ordförande i polisstyrelsen.Stockholm den 27 oktober 1998Anita ()()()()
mot · GM02Ju215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju215av och ()Polissamverkan över riksgränsKommunerna längs har en lång gemensam historia. Detfinns ett etablerat samarbete mellan dessa kommuner som ärbetydelsefullt ur flera aspekter. Denna samverkan bidrar till ömsesidigförståelse för varandras villkor, som effektiviseringar ochbättre service för medborgarna kan åstadkommas. Avtal ochöverenskommelser reglerar verksamheterna.Svenska och finska tullen har ett gränstullssamarbetsavtal som styr sam-arbetet relativt väl. Något motsvarande avtal finns inte på polisområdet.Detta innebär givetvis inte, att ett visst mått av samarbete förekommer i detdagliga arbetet. Man biträder i praktiken varandra på en rad områden, meneftersom avtal saknas, så uppstår ibland en osäkerhet om vad man får ellerinte får biträda varandra med. Ur rättsäkerhetssynpunkt är detta otillfreds-ställande.Mot denna bakgrund bör lagstiftningen ses över för att möjliggöra sam-verkan över riksgräns för polisverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftningen i syfte att möjliggöra polissamverkanöver riksgräns.Stockholm den 26 oktober 1998Monica ()()
mot · GM02Ju216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju216av och ()och närpolisenIndragningar av resurser till polisverksamheten påverkar medborgarna påett negativt sätt.I glesbygd blir det väldigt långt mellan bemannade polisstationer,som våldet och brottsligheten ökar i samhället. Allt färre polisersyns på gator och torg. Polisstationer tvingas stänga och även i en del störresamhällen finns ingen nattpersonal vid polisstationerna. Många ärendenmåste avskrivas på grund av för lite personal inom polisväsendet.Allmänheten är orolig!Eftersom polisen inte har de resurser som behövs, för att ge medborgarnaden trygghet de har rätt att kräva, föreslår vi att ett försök till samordningmellan och polisen utreds. Hur stor del av den polisiäraverksamheten som ska omfattas får utredas.Samordningen kan ske genom att kommunen tar över ansvaret för t.exnärpolisen. Staten för över de pengar som närpolisen kostar till kommunensbudget. Kommunen tar det samlade ansvaret för den fysiska miljön, som ihög grad påverkar sociala förhållanden i samhället.En samordning sparar pengar till personella förstärkningar och bådeRäddningstjänstens och polisens resurser kan utnyttjas bättre.Försöket bör genomföras i minst fem olika kommuner. Kommunerna bördessutom ha olika samhällsstrukturer - glesbygd, mindre tätort, norra ochsödra . Försöket ska ske på frivillighetens bas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samordna räddningstjänst och närpolis.2.Stockholm den 27 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Ju217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju217av ()Brottsförebyggande arbeteEfter ()implementering av det nationella brottsförebyggandeprogrammet har många kommunerinrättat eller påbörjat arbetet med att bildabrottsförebyggande råd. Lösningarna är mångskiftande ochambitionerna vällovliga. Detta är ett prioriterat område ävenfrån polismyndighetens sida.Trots det finns det brister i hanteringen från polismyndighetens sida.Fastän man har genomfört relevanta utbildningar åt kommunerna avdelarman inte resurser från den lokala polisorganisationen för att svara upp motden kommunala insatsen. värderas förebyggande arbete alldelesför lågt inom den operativa lokala polisen, tyvärr.Många kommuner har väldigt ansträngd ekonomi men ändå skaparman nya tjänster eftersom vinsterna med fungerande lokala BRÅ:n ärövertygande. Men ofta tappar man både fart och kraft för att polisen intemöter upp med sin organisation för att tillsammans med kommunen arbetakonkret med dessa frågor. Skall polismyndigheten vara trovärdig och levaupp till "Allas vårt ansvar" måste man möta de kommuner som aktivt villarbeta brottsförebyggande med avdelade resurser.Rikspolisstyrelsen bör ges i uppdrag att redovisa polismyndighetensåtgärder i arbetet med lokala brottsförebyggande råd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brottsförebyggande arbete.Stockholm den 27 oktober 1998Raimo ()
mot · GM02Ju220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju220av ()Undervisning om barn i polisutbildningenAtt utreda brottsmisstankar som berör barn och sexuellaövergrepp mot barn är uppgifter som på många sätt är svåraoch ansvarsfulla.Det är alltid viktigt att det görs kvalitativa brottsutredningar, men det ärsärskilt viktigt att utredningar som berör barn ges företräde och kangenomföras utifrån de bästa förutsättningar.Det är flera olika faktorer som bidrar till kvaliteten på utredningsarbetet.En faktor är det önskvärda i att det för uppdraget är specialistutbildadepoliser med hög kompetens och gedigen erfarenhet att utreda misstanke omsexuella brott mot barn. Detta bör vara en strävan inom polisväsendet.Viktigt är dock att det finns en grundkunskap om barn i allmänhet ochsexuella övergrepp mot barn hos alla poliser så att de är rustade att på olikaoch bästa sätt möta barn i förekommande fall.Undervisningen i polisutbildningen rörande barn och sexuella övergreppmot barn bör därför utökas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökad undervisning om barn och sexuella övergrepp mot barn ipolisutbildningen.Stockholm den 26 oktober 1998Catherine ()