mot · GM02Ju913 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju913av m.fl. (m)RättsväsendetANSLAG A 1 POLISORGANISATIONENANSLAG A 2 SÄKERHETSPOLISENANSLAG B 1 ÅKLAGARVÄSENDETANSLAG B 2 EKOBROTTSMYNDIGHETENANSLAG C 1 DOMSTOLSVÄSENDETANSLAG D 1 KRIMINALVÅRDENANSLAG RÄTTSMEDICINALVERKETÅterupprätta förtroendetför rättsstatenSammanfattningRegeringens övergripande kriminalpolitiska mål är enligt1999 års budgetproposition att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Vidare skall brott leda till adekvatareaktioner från samhällets sida och rättsväsendet präglas avett medborgarperspektiv. Som framgår av denna motion ärdet inte de kriminalpolitiska målen som skiljer moderat ochsocialdemokratisk kriminalpolitik åt utan medlen för attuppnå målen.Enligt Moderata samlingspartiet måste rättsväsendet vara ett prioriteratområde där statlig verksamhet är särskilt påkallad och där besparingar intekan accepteras som ett led i en reflexmässig föreställning om att "alla måstevara med och spara". Med denna utgångspunkt är det för oss en självklarhetatt rättsväsendet även i tider då landet befinner sig i ekonomisk kris måstetilldelas tillräckliga resurser för att kunna fullgöra sin uppgift ochtillgodosemedborgarnas berättigade krav på rättstrygghet och rättssäkerhet.I opposition har vi i brist på tillräckligt stöd från övriga partier inte kunnatförhindra regeringens nedmontering av rättsväsendet. Skiftande riksdags-majoriteter beslutade under förra mandatperioden i enlighet med regeringensönskemål, som innebar att skulle sparas pårättsväsendet 1994-98. beslut vittnar om en ganska skrämmandebrist på inlevelse i vanliga medborgares förhållanden.Sparkraven har slagit hårt mot rättsväsendet i allmänheten och motpolisväsendet i synnerhet. Resultatet har blivit ett allvarligt försvagat rätts-väsende. Läget är så illa att även en brottsling som är känd hos polisenmåste ha otur för att behöva utstå något ingripande från statsmaktens sida.Brottsförebyggande rådets (BRÅ) preliminära statistik för första halvåret1998 visar att antalet anmälda brott fortsätter att öka. Under första halvåretanmäldes ca 575.200 brott till polisen, vilket är en ökning med 2 procentjämfört med . De anmälda misshandelsbrotten ökade och våldtäkterna ökade jämfört med . BRÅ slår fast följande:Det totala antalet anmälda brott ligger nu på ungefär samma nivå som ibörjan av . Efter en nedgång första hartrenden vänt uppåt. Den uppåtgående trenden, dvs. ökningen av antaletanmälda brott, fortsatte under första halvåret 1998.Samtidigt som stora organisationsförändringar hargenomförts inom framför allt polis- och åklagarväsendet harmyndigheterna påtagligt tvingats dra ner på personalen.Genom närmare 1.000 förtida pensionsavgångar bland demest kvalificerade brottsutredarna, uppsägning av ca 2.000av den administrativa personalen och en undermandatperioden minimal antagning vid råderi dag personalbrist inom svensk polis.På grund av otillräckliga resurser överskred åklagarväsendet sitt anslagmed /96. Budgetöverskridandet åt-gärdades genom anställningsstopp av åklagare och uppsägning av 200kanslister. Både poliser och åklagare har således under en följd av år varittvungna att utföra rena kontorsgöromål istället för att enbart ägna sig åt detsom de är utbildade för, nämligen att förebygga, utreda och beivra brott.Konsekvenserna illustreras av den stigande brottskurvan.Även domstolsväsendet, som utgör rättsväsendets viktigaste grundpelareoch ytterst är den enskildes rättssäkerhetsgaranti, försvagades underföregående mandatperiod. Den besvärliga arbetssituationen i hovrätterna ochi de allmänna förvaltningsdomstolarna har medfört att enskilda inte får sinamål avgjorda i rimlig tid. I tingsrätterna har arbete under stark tidspress letttill en rad felaktiga beslut som drabbat såväl brottsoffer som gärningsmän.Ett annat allvarligt problem inom domstolsväsendet, som slår hårt mot denenskilde och är dyrt för staten, är det stora antalet inställda huvudförhandlingi brottmål.Parallellt härmed har antalet anmälda brott ökat och andelen uppklaradebrott minskat med färre lagförda brottslingar som följd. Nedgången i antaletfängelsedömda har regeringen åberopat som skäl för nedskärningar inomkriminalvården och gör så även budgetproposition. Nio anstalteravvecklades 1997 och ytterligare tre skall avvecklas . Under 1999skall kriminalvårdsregionen i upphöra.Regeringen tycks dock ha tagit intryck av den massiva kritik som framförtsfrån allmänheten och inte minst från Moderata samlingspartiet motkonsekvenserna av tidigare års allvarliga försvagning av rättsväsendet och dåsärskilt polisen. föreslås polisen tilldelas ,varav är s.k. engångsvisa satsningar. Åklagarväsendetföreslås förstärkas engångsvis med 1999, som tas frånanslaget till Säkerhetspolisen. Vidare föreslås att den nyinrättade förstärks med . Till domstolsväsendet ochkriminalvården föreslås däremot inga förstärkningar under kommande tre år.Enligt Moderata samlingspartiet är rättsväsendet i stort behov avbåde personalförstärkning och kvalitetshöjande åtgärder inom de olikarättsvårdande myndigheternas verksamhetsområden. De allvarliga konse-kvenserna av senare års urholkning av rättsväsendet bemöts i 1999 årsbudgetproposition med ökade resurser till framför allt polisen. Vi välkomnarsatsningen på polisen men konstaterar att övriga led i rättskedjan iprincip blir utan förstärkning. Till skillnad från regeringens förslag innebärdet moderata budgetalternativet en permanent förstärkning av rättsväsendet,inte bara primärt ett kortsiktigt tillskott. När polisen återfår de resurser somkrävs för att kunna minska brottsligheten och öka människors trygghetkommer det verkliga resursbehovet för åklagarväsendet, domstolsväsendetoch kriminalvården att aktualiseras. Därför avsätter 1.118miljoner kronor mer till rättsväsendet än vad regeringen gör . Parallellt härmed skärper vi kraven på effektivt resursutnyttjande,resultatuppföljning och tydligt ledarskap inom rättsväsendet.Not: I tabellen redovisas regeringens ekonomiska ram för rättsväsendet för1999-2001 ochModerata samlingspartiets ökning i förhållande till regeringens ramförslag.PolisorganisationenModeraternas utgångspunkter försvenskt polisväsendeHelt styrande för landets kriminalpolitik måste vara attmedborgarna har rätt att kräva mer rättstrygghet för inbetaldaskattemedel. Skattebetalarna måste kunna lita på att polisenkommer till undsättning eller finns på plats när den behövs.Mot den bakgrunden är senare års försvagning av polisen och dekonsekvenser som detta har fått för människors trygghet mot brott synner-ligen allvarlig. Statsmaktens tillkortakommande när det gäller att upprätthållalag och ordning och ingripa mot brott har resulterat i att brottsdrabbademänniskor gått samman och bildat medborgargarden. Utvecklingen är djuptoroande och riskerar, om inget snabbt görs, att undergrävamänniskors tilltro till demokratin och rättsstaten. Dessutom tenderarbrottsligheten att öka när människor tar lagen i egna händer. Den somexempelvis tar till övervåld mot en misstänkt gärningsman riskerar att görasig själv till brottsling. Under hela förra mandatperioden varnade vimoderater för uppkomsten av medborgargarden, som vi kunde se iförlängningen av ett polisväsende utan tillräckliga resurser. Sommarens upp-märksammade medborgargarden, våldsbrott och stöldvågor bekräftade baravåra farhågor.Utgångspunkten för polisverksamheten kommande år skall vara:- Att förebygga och beivra all brottslighet. För detta krävs ett starktpolisväsende med en väl utvecklad närpolisverksamhet, anpassad efter deolika lokala behov som kan finnas, och ett mer effektivt resursutnyttjandeinom polisen.- För den som utsatts eller riskerar att utsättas för brott är det av störstavikt att polisen har en väl fungerande utryckningsverksamhet som står påegna ben och inte som måste inkräkta på närpolisverksamhetensresurser. Avsikten med närpolisreformen var aldrig att närpolisen skulleta över all annan polisverksamhet, som t.ex. polisens utrycknings-verksamhet.- Framgångsrik brottsbekämpning förutsätter att fler poliser arbetar närarbetsbelastningen är som störst. Detta är också en förutsättning för attpolisen skall kunna öka risken för upptäckt vid brott och därmed avhållafler från att begå brott.- Ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete förutsätter att föräldrar ochandra vuxna, skola, organisationer, företag och myndigheter samverkarmed polisen.- Som berörs i en motion (1998/99:Ju904, , gatufrid, kvinnofridm.m.) av m.fl. (m) kan även renhållningen i offentliga miljöerpåverka brottsligheten. Exempelvis har tryggheten för människor i NewYork ökat som följd av att det finns fler fotpatrullerande poliser somingriper mot såväl ordningsstörningar som mot små och stora brott menockså till följd av att själva stadsmiljön har rustats upp och blivittrivsammare. Bakom upprustningen står framför allt privata intressenter.Initiativ av detta slag bör naturligtvis stimuleras även i SverigeBehovet av poliserInom svenskt polinsväsende finns ett stort behov av såvälmetodutveckling som teknikstöd, effektivisering ochkontinuerlig resultatuppföljning. Som nämnts ovan är det avstörsta vikt att fler poliser är i tjänst när arbetsbelastningen ärsom störst. Vi utgår från att den goda ansats som regeringentar i budgetpropositionen för att skapa förutsättningar för eneffektivare och bättre polis, inte minst när det gäller att bättreanpassa polisens tjänstgöringstider till allmänhetens behovav trygghet, kommer att få synlig effekt på gator och torginom snar framtid. Polisväsendet behöver också förstärkningi form av fler poliser på kort och lång sikt.I budgetpropositionen utgår regeringen från personalstatistiken vidutgången av 1997. Poliskåren bestod då av 16.493 poliser, 290 polischeferoch 5.972 civilanställda. Att poliskåren allvarligt har försvagats framgårtydligt vid en jämförelse av personalsituationen . Vid den tidenfanns det 16.402 poliser, 356 polischefer, 1.404 polisaspiranter och 7.969civilanställda.I den allmänna debatten har regeringsföreträdareupprepade gånger hävdat att antalet poliser inte har blivit färre jämfört medhur det såg ut under de borgerliga regeringsåren. En mer korrekt beskrivningav polissituationen jämfört är dock att jämföradagens drygt 16.500 poliser med 16.400 poliser, plus 1.400 polis-aspiranter som hade polismans befogenheter och därför kunde göra nytta.Härtill kommer att polisväsendet har cirka 2.000 färre civilanställda,varav vissa uppsägningar varit motiverade till följd av polisens om-organisation. I flertalet fall har uppsägningarna dock lett till att polisernumera tvingas utföra den uppsagda personalens arbete istället för att ägnasig åt renodlat polisiärt arbete.Mot denna bakgrund borde det stå klart för var och en att den svenskapoliskårens personalstyrka har reducerats kraftigt jämfört med för fyra årsedan, vilket påverkar rättstryggheten på ett negativt sätt och därmedmedborgarnas utsatthet för brott.Hur vi snabbt kan få fler poliser pågator och torgFör att snabbt frigöra fler poliser till renodlat polisarbetemåste polisen ges möjlighet att återanställa dencivilanställda personal som behövs. Vi utgår från attregeringens förslag till resursförstärkning på närmare en halvmiljard kronor till polisen skall ge utrymme till det.Vidare är det angeläget att regeringen stimulerar utvecklingen av enmans-tjänstgöring inom polisen. Inriktningen bör vara att de flesta närpoliser, välutrustade med tekniska hjälpmedel, skall kunna tjänstgöra en och en: per fot,per cykel eller i bil. De låsningar som finns inom polisen, och som ärkopplade till arbetsskyddsaspekten, måste få en lösning som bådepolisen och allmänheten kan vara nöjda med. Detta är en absolutförutsättning för att intentionerna bakom närpolisreformen skall få fulltgenomslag. Enligt den borgerliga regeringen skulle närpolisverksamheteninriktas på att öka polisens synlighet genom fler fotpatrullerande poliser.Syftet var bl.a. att öka polisens närhet till medborgarna, något sommajoriteten av alla medborgare inte fått uppleva trots högaskatteutag.Regeringen bör se över hur poliskåren kan förstärkas på andra sätt.Från moderat håll har vi bl.a. ställt oss positiva till ett förslag frånpsykologBjörn om att inrätta ett system med kommunalt anställda, gedigetutbildade ordningsvakter som rör sig synligt ute i samhället. Syftet medsådana vakter skulle vara att återge människor deras rätt till trygghet attvistas ute på gator, torg och i parker. Enligt vår uppfattning bör regeringenskyndsamt ta upp detta förslag till övervägande.En annan fråga som regeringen bör överväga är om polisen kan förstärkasgenom att sätta in beredskapspoliser i större utsträckning. För attberedskapspolis skall inkallas till skarp tjänstgöring fordras att syftetäratt höja landets försvarsberedskap. Nuvarande lagstiftning innebär således attberedskapspolisen i fredstid inte kan kallas in till annan tjänstgöring änutbildning och repetitionsövning. Vi utgår från att man i den lagöversyn somnu pågår rörande beredskapspolisen även beaktar polisens akuta behov avpersonalförstärkning.Regeringen bör vidare ta initiativ till en översyn av polisens arbets-uppgifter för att undersöka om vissa uppgifter inte skulle kunna utföras avandra. Det kan t.ex. handla om passhanteringen, sökandet efter t.ex.bortsprungna hundar, omhändertagande av djur som misskötts ochtillståndsfrågor av olika slag.På kan poliskåren bara förstärkas genom fler utbildade poliser.Detta innebär att antagningen till måste öka och hållas på enjämn och stabil nivå över tiden. Det framtida behovet av fler poliser kanendast garanteras genom tillräckliga resurser till landets polismyndigheter,som själva har att svara för att utbildningsbehovet av polisertillgodoses. För att säkerställa storleken på landets framtida poliskår börregeringen få i uppdrag att redovisa en plan över polisförsörjningenpå , förslagsvis för kommande tioårsperiod.PolisutbildningenSedan den 1 januari 1998 har en nyagrundutbildning för poliser. Från moderat håller ser vi i stortsett positivt på reformen, liksom på de delar som avser denframtida rekryteringen och utbildningen av chefer samtvidareutbildningen av civilanställda. Den nyagrundutbildningens särskilda inriktning på detproblemorienterade, förebyggande, brottsutredande ochkontaktskapande polisarbetet ligger väl i linje med de kravsom vi moderater ställt, bl.a. i fjolårets anslagsmotionavseende rättsväsendet (1997/98:Ju923 av . I likhet med regeringen anser vi att det är angeläget attpoliskårens framtida sammansättning avspeglar landetsbefolkningsstruktur, varför fastlagda mål om attöka andelen kvinnor och andelen män/kvinnor medinvandrarbakgrund bör ligga fast och framhållas än tydligarei ansökningsförfarandet. En bidragande orsak till att dennamålsättning ännu inte har fått tydligt genomslag i poliskårenär att regeringen efter det att målsättningen lades fastfaktiskt stoppade antagningen till polisutbildningen. Menmed en polishögskola där grundutbildningen nu åter är igånghar vi naturligtvis betydligt bättre möjligheter att säkra attlandet får en poliskår som bättre avspeglar landetsbefolkningsstruktur.I en inte alltför avlägsen framtid bör även andra frågor om framtidenspolisutbildning övervägas. En sådana fråga skulle kunna rörapolisutbildningens geografiska placering. Kanske är det så att fler kvinnorskulle lockas av polisyrket om det fanns möjlighet att genomgåpolisutbildning även utanför . Kanske finns det också skäl attöverväga om polisutbildningen bör vara öppen även för elever som inte avseratt arbeta som poliser men där polisutbildningen framstår som ett alternativäven för andra yrkesval. Det kan också vara av intresse att diskutera om helalandet behöver poliser med exakt samma polisutbildning eller om det finnsgeografiska variationer som bäst tillgodoses genom möjlighet till varieradutbildning. Även det nuvarande huvudmannaansvaret för polisutbildningenkan vara av intresse att få närmare belyst i ett vidare sammanhang. EnligtModerata samlingspartiet bör en särskild utredning få i uppdrag att studerahur svensk polisutbildning kan utvecklas och reformeras på lång sikt.Uniformerade poliser - en viktigbrottsförebyggande resursEn huvuduppgift för närpolisen är att verkabrottsförebyggande genom att finnas tillgänglig på gator ochtorg. Problemen som finns inom närpolisen berorframför allt på otillräckliga resurser, vilket lett till enminskning av både poliser och civilanställd personal.Samtidigt som närpoliser tvingas avsätta värdefullarbetstid tid till administrativa uppgifter i stället för att arbetabrottsförebyggande i närområdet, har rikspolischefenavskaffat uniformstvånget för poliser. Enligt rikspolischefenskall dock kravet på ökad synlighet finnas kvar. Detta gårnaturligtvis inte ihop. Dessutom är det ett stort slöseri medpolisiära resurser eftersom uniformerade poliser har både enbrottsavhållande och trygghetsskapande effekt, som enligtvår mening måste tas till vara.Vid en samlad bedömning av den situation som polisväsendet i stortbefinner sig i, och med en brottsutvecklingen mot alltfler stölder och grövrevåldsbrott, är det enligt Moderata samlingspartiets uppfattning av största viktatt uppnå maximal synlighet från ordningsmaktens sida, vilket förutsätteruniformerade poliser.Den kvalificerade brottslighetenDen kvalificerade, mer eller mindre organiseradebrottsligheten måste mötas av en effektiv och likakvalificerad kriminalpolisverksamhet. Bl.a. måste åtgärderinom ramen för kriminalunderrättelseverksamhetenintensifieras för att förhindra att den organiseradebrottslighet som internationella kriminella ligor står för, ochsom är ett resultat av att vårt land har högre skatter påalkohol och tobak än övriga , biter sig fast i Sverigeoch vidgar sina domäner.Mot bakgrund av den oroande utvecklingen av brottslighet som kanrelateras till vissa internationellt förgrenade mc-klubbar har regeringennyligen föreslagit att polisen skall få ökade möjligheter att ingripa mot vissamc-klubbar (prop. 1997/98:181). Moderata samlingspartiet ställer sig i stortsett positivt till regeringens förslag och delar bedömningen om behovet aveffektiva lagstiftningsåtgärder att sätta in kampen mot den organiseradebrottsligheten. Vad gäller regeringens förslag om att införa en ny regel omhusrannsakan hos annan än den som är skäligen misstänkt för ett brott (prop.s. 24 ff) så anser vi i likhet med flera remissinstanser att detta ingripandeförslag brister i beredningshänseende och är alltför allmänt hållet för attkunna tillgodose grundläggande rättssäkerhetskrav. Vi efterfrågar dessutomen bredare kartläggning av vilka olika former av kriminalitet som de aktuellamc-klubbarna ägnar sig åt. I övrigt ansluter vi oss här till de mycket kritiskasynpunkter som framförs mot förslaget från bl.a. JO, Hovrätten för västraSverige och från och avstyrker således regerings-förslaget i denna del.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseende polisväsendetRegeringens föreslagna förstärkning av polisväsendetinnebär att polisen förstärks med en 178 miljonerkronor högre ekonomisk ram som 318 miljonerkronor tillskjuts som en engångsvis satsning, varav 200miljoner kronor avser storstadssatsningar. Sammanlagtinnebär detta att polisen förstärks med närmare en halvmiljard kronor 1999. Även om Moderata samlingspartietvälkomnar regeringens satsning på polisen kan förslaget intehelt undgå kritik. Framför allt vänder vi oss mot att störredelen av regeringens föreslagna resurstillskott är engångsvis.Det är väl känt att det efter senare års kraftiga neddragningarfinns ett stort behov inom polisen av en permanentresursförstärkning, som bl.a. möjliggör återanställning avadministrativ personal så att fler poliser snabbt kan frigörastill renodlat polisiärt arbete. Som redan nämnts finns idagockså ett stort behov av att investera i bl.a. utbildning avpersonal och i teknisk utrustning. Regeringens knapparesurstillskott för och året därpå kan redan nuförutses leda till ryckighet i återuppbyggnaden avpolisverksamheten.För att bl.a. säkerställa poliskårens framtida storlek, genom en jämn ochstabil antagningsnivå till polisutbildningen, och utrusta polisväsendet medden kompetens, metodutveckling och teknik som behövs för att kunna mötaframtidens skärpta krav på effektivitet i brottsbekämpningen, föreslårModerata samlingspartiet, utöver regeringens förslag, att polisväsendetsekonomiska ram höjs med och med 117miljoner kronor . Det moderata budgetalternativet innebär sålunda attpolisen förstärks med 1999, år 2000respektive 2001. Härigenom uppnås en stabil resursökning över tiden sommotverkar att den förstärkning av polisväsendet som möjliggörs första åretriskeras efterföljande år.SäkerhetspolisenRegeringen föreslår att åklagarväsendet tillförs 10miljoner kronor. Förslaget innebär dock inte att regeringentillskjuter ytterligare resurser utan medlen skall enligtregeringen överföras från Säkerhetspolisen. Med hänvisningtill bl.a. utvecklingen av brottslighet kopplad till rikets inresäkerhet avvisar Moderata samlingspartiet regeringensförslag att låta Säkerhetspolisen bekosta resursökningen tillåklagarväsendet.ÅklagarväsendetÅklagarnas roll ibrottsutredningsarbetetÅklagarna och polisen har den gemensamma uppgiften attansvara för samhällets brottsbekämpning. Polis- ochåklagarväsendet har till uppgift att förverkliga dekriminalpolitiska målen. Polisen skall arbetabrottsförebyggande, gripa in och tillrättaföra. När brottföreligger skall polisen inleda utredningsarbete. Utredandepolisverksamhet syftar till att klargöra frågor som genomåklagaren skall leda till lagföring. Åklagarna förfogar överden straffprocessuella tvångsapparat som inte kräverdomstols medverkan.Som berörts ovan har även åklagarväsendet genomgått en omfattandeorganisationsförändring som cirka hälften av åklagarnas kanslistersagts upp till följd av besparingskrav. På samma sätt som inom polisentvingas åklagarna nu utföra den uppsagda kanslipersonalens kontorsgöromålmed färre väckta åtal som följd. På grund av anställningsstopp haråklagaraspiranter inte kunnat ersätta åklagare som gått i pension. Attanställningsstoppet nu hävts och en viss nyrekrytering av åklagaraspirantergenomförts är naturligtvis positivt men långt ifrån tillräckligt för attavhjälpabristen på kvalificerad utredningspersonal.Moderata samlingspartiets ambition är att skapa en åklagarorganisationmed högre grad av effektivitet. Detta förutsätter både metodutveckling ochorganisatoriska förändringar. Vidare är ett tydliggörande av åklagarens rollsom förundersökningsledare i brottmål av central betydelse. I dåutredningsarbetet präglas av en alltmer komplicerad brottslighet på såvälnationell som internationell nivå måste tyngdpunkten ligga på den juridiskakompetensen. Enbart juridisk kompetens räcker emellertid inte vid utredningom avancerad brottslighet. Åklagaren bör därför ges befogenhet ochsärskilda resurser för att vid behov kunna kalla in och leda också experterfrån andra discipliner.Regeringen har misslyckats i kampen mot denekonomiska brottslighetenSvensk ekobrottsbekämpning har kommit in i enåtervändsgränd, vilket tydligt illustrerats av att kvalificeradeekobrottsutredare tagits i anspråk för att avskriva brottistället för att utreda dem. Denna utredningskosmetik (65procent av alla ärenden skrevs av) hade sin grund i ettdirektiv från regeringen till polis och åklagare om attekobrottsbalanserna (ca 10.000 outredda ärenden) skullehalveras utan tillskjutande av några extra resurser.Regeringens påfund om att inrätta den nya ()har bara resulterat i att EBM har tagit resurser i anspråk från annanbrottsbekämpning. Hos polisen i har bl.a. utredningar avmisstänkta sexualbrott mot barn tvingats läggas åt sidan.