mot · GM02Sk311 · 1998-10-28 00:00:00 — Socialdemokraterna införde en extrastraffskatt, s.k. värnskatt, på för dem sombetalar statlig inkomstskatt för tiden fram till och med 1998.Man svek de utfästelser som då gjordes och lätdenna skatt ligga kvar för en stor del av dem som betalarstatlig inkomstskatt. Regeringen har dessutom accepteratkommunalskattehöjningar för alla på nästan en krona.Skattereformen bör återställas. Den extrastraffskatten bör avskaffas och fullt inflationsskydd införasfrån 1999.Sänkt fastighetsskattEn långsiktig lösningUtrymme måste skapas för att successivt slopa dagensfastighetsskatt. Den bör för småhus ersättas med enschabloniserad beräkning av en intäkt som tas upp tillbeskattning som inkomst av kapital.I tidigare utredningar har det övervägts huruvida det är möjligt att på någotannat sätt än med hjälp av taxeringsvärdet skapa ett tillfredsställandeunderlag för beräkningen av en schablonintäkt (eller förfastighetsbeskattningen). Det har bland annat diskuterats någon form avanknytning till bostadsytan eller ett beräknat värde på bostadsförmånen somsådan. Inte heller dessa förslag förefaller särskilt lämpliga i ett stabiltsystem.De stora snedvridningar som uppkommer genom att taxeringsvärdet i sinhelhet är underlag för beskattningen har sin grund i att marknadsvärdet oftautvecklas utan hänsyn till hur stort det nedlagda kapitalet i bostaden är. Förflertalet fastigheter blir därmed underlaget för beskattningen större än detkapital som lagts ned. Det motiverar i sin tur att dagens underlag för uttag avfastighetsskatt reduceras. En teknik kan då vara att enbart ha det taxeradebyggnadsvärdet som underlag.Därmed kan ytterligare ett problem få sin lösning. Man kan nämligen antaatt de kraftiga ökningarna av totala taxeringsvärden i attraktiva områden,som inte bör ligga till grund för beskattning, huvudsakligen manifesterasgenom att markvärdet stiger kraftigt.Schablonbeskattningen bör således utformas så att underlaget förbeskattning endast är det taxerade byggnadsvärdet. Enligt beräkningar somredovisades av borde, när helataxeringsvärdet används som underlag, andelen som tas upp till beskattningbestämmas till mellan . Skatteuttaget (räknat somfastighetsskatt enligt dagens system) skulle då uppgå till mellan 1,2 och 1,5procent av hela taxeringsvärdet. 1994 utgjorde byggnadsvärdet cirka tvåtredjedelar av det totala taxeringsvärdet.Som tidigare redovisats är emellertid underlaget för stort. Det bör reduce-ras genom att markvärdet räknas bort. Det innebär att man med enschablonintäkt på skulle få en effekt som motsvarar ett fastighets-skatteuttag i dagens system på genomsnittligt . Lindringen blirväsentligt större där de stora regionala orättvisorna finns.Det finns vidare anledning att sträva efter en förenklad fastighetstaxering.Det underlättas genom ett lägre skatteuttag. Ju lägre skatteuttag desto grövrekan de olika regler som jämför olika fastigheter med varandra vara. Det börvara möjligt att relativt omgående införa en klassificering av byggnaderna ien normalgrupp, en grupp med väsentligt bättre standard och en medväsentligt lägre standard. Därmed försvinner mycket av det "kineseri" somför närvarande präglar fastighetstaxeringen.Sammanfattningsvis bör:- Fastighetsskatten avvecklas successivt.- Schablonbeskattning av småhus införas som skatteuttagetreduceras successivt så att av det taxerade byggnadsvärdet tasupp till beskattning som inkomst av kapital med full avdragsrätt förränteutgifter, samt motsvarande regler införas för bostadsrätter.- Reglerna för fastighetstaxering förenklas kraftigt.Förändringar 1999-2001De förändringar som föreslagits i föregående avsnitt kan integenomföras redan från innevarande år. Det krävs därför atttillfälliga åtgärder genomförs som går i samma riktning somden långsiktiga lösning som skisserats. Följande förslag börsåledes genomföras och kan, även om beslutfattas av sent , gälla redan från den 1januari detta år.Fastighetsskatten på bostäder sänks från av taxerings-värdet . Därefter sänks skatten 1999, 2000och 2001 vartdera året.Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lindras genom attmarkvärdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I avvaktan på den permanen-ta lösningen bör underlaget för uttag av fastighetsskatt successivt justeras såatt endast hälften av markvärdet tas med. Ett tak för den del av markvärdetsom beskattas måste införas. De s.k.krisårgångarna, som skulle drabbas hårtav att föras in i fastighetsskattesystemet, bör inte erlägga fastighetsskatt1999.1996 års fastighetstaxering har också lett till att alltfler vanliga småhus-ägare får erlägga förmögenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen av för-mögenhetsskatten bör sambeskattningen slopas 1999 som gränsenför skatteplikt höjs till . bör förmögenhets-skatten slopas.Sänkt bensinskattSverige är ett glest bebott land. För många hushåll är resornatill och från arbetet långa. Kollektivtrafiken är i många fallinget alternativ. Det är då nödvändigt att använda bilen.Dessutom krävs ofta biltransporter för privata ändamål föratt det skall vara möjligt att bo kvar i mindre tättbefolkadeområden.Denna situation kräver särskilda avvägningar när det gäller att utformaockså skattepolitiken. Höjd bensinskatt (i kombination med andra kostnads-ökningar) försvagar hushållsekonomin och innebär mindre intresse att taarbete på större avstånd från hemmet. Det minskar rörligheten på arbets-marknaden.Mot denna bakgrund bör bensinskatten sänkas med (vartill kommer moms). Dessutom bör avdraget för resor till och från arbetethöjas till per mil och inkludera resor till barnomsorg. Det ickeavdragsgilla beloppet för arbetsresor bör sänkas med till 6.000kronor.Sänkt skatt på pensionssparandeRegeringen har försämrat förutsättningarna för det enskilda,frivilliga pensionssparande som för många har varit enmöjlighet att skapa bättre trygghet inför ålderdomen med denosäkerhet som gäller beträffande de offentliga pensionerna.De löften som ställdes ut av socialdemokraterna i sambandmed att ATP-systemet infördes har visat sig ohållbara. reformering av pensionssystemet har därför tvingatsfram. En överenskommelse träffades 1994 mellan de flestaav partier. Den socialdemokratiska regeringen haremellertid visat sig oförmögen att driva fram frågan till enlösning. Det skapar en stor osäkerhet hos mångamedborgare. Redan nu framstår det emellertid klart att förmånga kommer den offentliga pensionen att bli betydligtlägre än vad som utlovades tidigare. Det är därför av storvikt att det skapas tillräckligt bra förutsättningar för ettenskilt pensionssparande. Det långsiktiga och bundnasparandet skapar dessutom bra förutsättningar för ett enskiltsparande som kan bidra till riskkapitalförsörjningen. Ettväsentligt led i att skapa förutsättningar för detta varinförandet av det individuella pensionssparandet 1994.Socialdemokraterna har försvagat förutsättningarna för enskilt pensions-sparande genom att minska den avdragsrätt som motsvarar avdragsrätten förinbetalningar av ATP-avgifter. Man har dessutom höjt avkastningsskatten påpensionssparandet. Det försvagar intresset för pensionssparande samtidigtsom det lett till ett utflöde av sparande till utlandet där denna beskattning ärlägre.Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör återställas till den omfatt-ning det hade innan socialdemokraterna reducerade det. Avdrag bör dess-utom medges för pensionssparande för makes räkning.ÖvrigtRiksdagen beslutade på förslag av regeringen attförsämra beräkningen av grundavdraget förförtidspensionärer. Vi motsatte oss detta förslag som förmånga förtidspensionärer fick kraftigt negativa effekter. Detbör därför rivas upp.I annat sammanhang föreslår vi att ett vårdnadsbidrag införs. Det börkombineras med en avdragsrätt för barnomsorgskostnader med ett tak påsamma nivå, 24.000 kronor.Minskat bidragsberoendeSammantaget föreslår vi, som framgår av tabell 1, att skattenpå arbete, boende och för familjer sänks med drygt 29miljarder kronor , nästan år 2000och . Till det kommer sänktbensinskatt och för pensionssparande bättre villkor. Den heltövervägande delen av skattesänkningarna gäller låg- ochmedelinkomsttagare:Tabell 1Sänkt skatt på arbete, boende och för familjerTabell 4: (1999 2000 2001 ) (mdrkronor,priser)Tabell 5: (Sänkt skatt på arbete 23,50 40,17 56,6 )I tabell 2 redovisas effekterna av de direktaskatteförändringar vi föreslår för de två hushåll som utgjordeexempel i avsnitt 3.1. Beräkningarna har avrundats kronor.Tabell 2Skattesänkningar för hushållen i avsnitt 2001Tabell 6: ("Normalfamiljenförälder )¹ I form av sänkt hyraSom framgår av tabellen sänks skatten med 1.508kronor för den ensamstående föräldern och med2.108 kronor för "normalfamiljen".Statsfinansiella effekterDe statsfinansiella effekterna av förslagen i denna motionredovisas i den moderata budgetmotionen, 1998/99:Fi208,där också finansieringen återfinns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av skattepolitiken,2. att beslutar om ett förvärvsavdrag på fr.o.m.den 1 januari 1999 i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begär förslag om höjtförvärvsavdrag i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om en växling avsänkt utdebitering mot statligt övertagande avkommunala kostnader i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att beslutar höja grundavdraget och det särskildagrundavdraget med fr.o.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar återställa grundavdraget förförtidspensionärer fr.o.m. i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att beslutar avslå regeringens förslag om tillfälligskattereduktion för förvärvsinkomster i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att beslutar införa ett grundavdrag för barn vid denkommunala beskattningen i enlighet med vadsom anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag om avdrag förstyrkta barnomsorgskostnader fr.o.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar att den statliga inkomstskatten skallvara fr.o.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att beslutar sänka fastighetsskatten på bostäder till1,fr.o.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,12. att beslutar att undanta hälften avmarkvärdet från uttag av fastighetsskatt i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att beslutar sänka fastighetsskatten på bostäder till1,, till och till ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag om reformeradfastighetsbeskattning i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att beslutar att inte föra in de s.k. krisårgångarna ifastighetsbeskattningen 1999 i enlighet med vad som anförtsi motionen,16. att beslutar avskaffa sambeskattningen vid uttag avförmögenhetsskatt och att höja gränsen för uttag avförmögenhetsskatt till 1999 i enlighetmed vad som anförts i motionen,17. att beslutar slopa förmögenhetsskatten fr.o.m. år2000 i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att beslutar sänka bensinskatten med perliter från i enlighet med vad som anförts imotionen,19. att beslutar höja avdraget för resor till och frånarbetet till per mil fr.o.m. i enlighetmed vad som anförts i motionen,20. att hos regeringen begär förslag om att avdrag förresor till och från arbetet också medges för resor till och frånbarnomsorg i enlighet med vad som anförts i motionen,21. att beslutar att sänka det icke avdragsgilla beloppetför arbetsresor till i enlighet med vad som anförts imotionen,22. att hos regeringen begär förslag om höjtavdragsutrymme för pensionssparande i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()