mot · GM02Kr272 · 1998-10-28 00:00:00 — Flera museer har ekonomiska problem och medförslaget om sänkta fasta bidrag hotas den befintliga verksamheten.Möjligheten att få tillbaka pengar i form av stöd till tillfälliga projektförbättrar inte läget, eftersom det är det långsiktiga arbetet som behöver stöd.År för år behöver museerna fortsätta sitt arbete med kunskapsuppbyggnad,vård av samlingar, arkiv och bilder, rådgivning och information. Länsmuse-erna arbetar i ett nätverk med organisationer, institutioner och kommuner.Svårigheter uppstår att motsvara förväntningarna i detta samarbete samt iarbetet med utställningar, skolverksamhet och andra utåtriktade aktiviteter.DansDans som konstnärligt uttryck har länge betraktats som enexklusiv konstform. Dansen befinner sig i ettexpansivt skede och intresset för att se dans på scen har ökat.Dans är ett uttrycksmedel för individen, som denhar en social funktion och kan stärka gemenskap ochsamarbetsförmåga.Dansare har kort karriär - även utan skador i arbetet kan de fysiskaförutsättningarna att utöva yrket upphöra , ofta mycket tidigare.Då återstår i yrkesverksamhet. Därför bör det i grundutbildningenalltid finnas en förberedelse till en alternativ karriär och en planering fördansares omskolning eller vidareutbildning. Dansare som lämnat karriärenhar erfarenheter som skulle kunna tas till vara inom olika delar av samhället.En översyn av dansutbildningen är nödvändig och bör genomföras snarast.MusikMusik är en viktig del av många människors liv. Att lyssnapå musik eller att själv traktera ett instrument förhöjerlivskvaliteten. Musiken står för guldkanten i de flesta festligasammanhang, antingen de är privata eller offentliga. Oavsettålder, nationalitet eller språk kan människor kommuniceramed varandra genom musiken. Intresset för musik skaparkontakter över alla gränser. Ungdomar identifierar ofta singrupptillhörighet utifrån en speciell musikstil.Statens insatser för musiklivet ska syfta till att ge fler möjlighet att lyssnapå och utöva musik samt skapa intresse för olika slags musik och främjakvalitetssträvanden.MusikskolanKommunernas musikskolor har under de senaste decenniernagrundlagt och utvecklat många människors musikintresse.Barn i alla åldrar har fått sitt intresse för musiken väckt justgenom musikskolorna. Alltifrån den första lektionen iblockflöjt har musiken blivit till glädje under hela livet.Även som åhörare har man stor behållning av de grundermusikskolan lagt. I de flesta familjer finns inte tillgång tillett musikinstrument. är för de allra flesta denmöjlighet som erbjuds att pröva hur det känns att själv fåfram toner ur ett instrument. Man får också uppleva hur detär att spela i grupp och att varje instrument har sin viktigauppgift i en orkester.Musikskolans betydelse för framväxten av professionella musiker äromvittnad. Musikindustrin är en av våra största exportindustrier . Mångaanser att det har sin grund i den höga kvalitet och den omfattning sommusikskolorna haft under de senaste årtiondena.Det är mot denna bakgrund olyckligt att kommuner i ekonomisk krisnödgats banta . Det är angeläget att betona betydelsen avfortsatta kommunala satsningar på . Varje barn bör även iframtiden under sin skoltid få möjlighet att själv spela ett instrument. Vikristdemokrater anslår utöver regeringens förslag tillden kommunala sektorn den närmaste tvåårsperioden.LänsmusikenRiksdagen beslutade om en generell sänkning avbidragsnivån för länsmusiken med ca 50 milj. kronor.Sänkningen skulle genomföras i två etapper. Anslaget har förår 1998 minskats med 25 milj. kronor och regeringen avseratt ytterligare minska 25 milj. kronor för . Vikristdemokrater motsätter oss denna drastiska minskning.Förslaget om besparingar har lagts trots att det iöverenskommelsen om ändrat huvudmannaskap uttalades attingen kostnadsövervältring skulle ske till landstingssektorn,varken vid övertagandet eller därefter.Med de neddragningar som föreslås minskas förutsättningarna för enregionalt förankrad musikverksamhet. Många orkestrar hotas av nedläggningoch så även den pedagogiska skolkonsertverksamhet som länsmusiken ärensam om att förvalta. Den professionella regionala musiken står ofta somförebild för amatörorkestrar och musikensembler.Neddragningarna kan innebära att vissa regioner förlorar sin endaprofessionella musikensemble. På det sättet hotas även de dans- och teater-verksamheter vars förutsättning är den regionala musikresursen. Inte minstviktigt är att hänsyn tas till de län som redan gjort stora organisations-förändringar när deras försvarsavtal upphörde. Neddragningen stämmer illamed uttalanden om att kulturen måste ut i regionerna och att ingenövervältring av kostnaderna skulle ske. Förslaget innebär mycket storanackdelar för regionalt kulturliv. Därför motsätter sig dendrastiska neddragning som regeringen föreslår och anslår 10 miljoner kronorutöver regeringens förslag för år 1999.Stockholms Spårvägsmäns MusikkårStockholms län är det enda län som saknar egenlänsmusikavdelning. ,, är största professionella symfoniskablåsorkester, med en mycket bred konsertverksamhet. SSMhar som huvudman och fyller i vissa avseendenvad avser repertoar och verksamhet en länsmusiks plats. Detfinns ett stort behov av en länsmusik i ochSSM skulle väl fylla de behov som regionen har.SSM är en blåsorkester på hög internationell nivå. Den har också sjumindre ensembler och har nått höga konstnärliga resultat med stor kostnads-effektivitet.Ett dilemma är dock att orkestern inte kan erbjuda heltidstjänstgöring tillsina musiker. Deltidstjänstgöring medför problem för de anställda och förorkestern. Sedan regeln om att deltidsanställda inte får stämpla infördes harflera orkestermedlemmar tvingats säga upp upp sig och stämplar nu påheltid. Detta är knappast samhällsekonomiskt lönsamt. Några kombinerarfortfarande musikertjänsten med trafiktjänst men det är svårt att driva enrationell verksamhet på denna nivå med en deltidsanställd orkester.Vi anser liksom tidigare att det är viktigt att får en egenlänsmusik och att SSM väl motsvarar de krav som kan ställas på en sådan.Statens Kulturråd bör därför av få uppdraget att å statens vägnarföra förhandlingar med berörda intressenter, t ex , och Försvaret för att komma fram till en lösning påorkesterns ohållbara situation. I avvaktan på detta bör tillfälliga medeltillföras SSM genom en omfördelning inom anslaget A2 Bidrag till allmänkulturverksamhet.FilmFilmen som konstform och kulturbärare är unik ochgränsöverskridande. Det statliga filmstödet har en viktiguppgift när det gäller att främja värdefull svenskfilmproduktion och främja spridning och visning avvärdefull film.Många svenskar har bidragit till att föra den svenska filmen uti världen. Dessa ambassadörer har självklart betytt mycket för intresset försvensk film både här hemma och utomlands.Men också filmproduktion i mindre skala, på det lokala planet, är viktig.Barn och ungdomar kan till exempel genom filmen spegla sin omgivning ochsituation, vilket blir en värdefull kulturhistorisk dokumentation för fram-tiden.Vi stöder den ökning av filmstödet som regeringen föreslår för regionalaresurscentrum för film och video.Sverige är ett biograftätt land. De små landsbygds- och kvartersbiografernahar ett stort socialt och kulturellt värde. De är också en förutsättning för attskolbio skall kunna förekomma. Att gå på bio på skoltid är ett sätt att läranästa generation biobesökare att upptäcka biografen och att visa dem ett brettfilmutbud, av god kvalitet och avsett för deras ålder. Nära en halv miljonbarn såg film vid slutna barn- och skolbiovisningar under /97.Fortsatt stöd till svenskbarnfilmsproduktionGenom filmen ger vi våra barn en möjlighet att vidga sinavyer, lära sig förstå sig själva och andra och inte minstviktigt - att ha roligt. Filmen är ett lättillgängligt mediumsom uppskattas av de flesta barn. Det ställer stora krav påbarnfilmsproducenterna att hålla en hög kvalitet.Barnen i Bullerbyn, , , ochSagan om är exempel på bra svensk barnfilm, som producerats underåren. tilldelades film i barnfilms-klassen vid kortfilmsfestivalen i bygger barnfilmer på älskade barnböcker. Böckernaskapar därför en nyfikenhet på filmen. Men det kan också fungera den mot-satta vägen. Filmen kan bli en väg in i böckernas värld. Den korsbefrukt-ningen är viktig när det gäller att utveckla barns intresse för kultur i vidmening.Nästan all tecknad barnfilm produceras i utlandet. I bästa fall dubbasfilmerna till svenska. Om det inte görs blir de otillgängliga för de flestabarn.De kommersiella krafterna runt dessa filmer är ofta starka. Reklamenutformas på ett sätt som små barn har svårt att värja sig för.Av det stöd som ges för att upprätthålla och utveckla svensk film-produktion anser vi kristdemokrater att minst hälften bör gå till barnfilm avhög kvalitetTrossamfundenStödet till trossamfunden är uppdelat i tre delar -verksamhetsbidrag, lokalbidrag och utbildningsbidrag.Verksamhetsbidraget har inte utvecklats i samma grad somantalet betjänade inom trossamfunden. Anslaget per betjänadperson har minskat kraftigt.Lokalbidraget kan täcka av kostnaderna för renoveringoch byggnation. En stor del bekostas av samfundens insamlade medel.Samtidigt som bidraget ger församlingarna möjligheter att underhålla sinalokaler ger det byggnadsverksamhet som genererar arbetstillfällen. En del avde utbetalade medlen återförs dessutom till staten i form av mervärdesskattoch arbetsgivaravgifter. Det är för statens del väl använda medel.Under 90-talet har de ordinarie lokalbidragen sänkts från en årlig nivå påca till 1997, varför till vissa trossamfund (SST) endast har kunnat gebidrag till handikappanpassning av lokaler.1993 års samlingslokalutredning redovisade att de fria samfunden har4 000 kyrkor/synagogor/moskéer och att behoven av handikappanpassninginte kommer att minska inom den närmaste . Kristdemokra-terna anser därför inte att det är motiverat med ytterligare nedskärningar pådetta område. Vi anslår utöver regeringens förslag.FolkbildningFolkbildningens viktigaste uppgift är att främja den allmännamedborgerliga bildningen och demokratin. Syftet är att göradet möjligt för alla människor att kunna påverka sinlivssituation och till att skapa ett engagemang för att delta isamhällsutvecklingen. Folkbildningen anordnarstudiecirklar, folkhögskolekurser och olikakulturarrangemang.I budgetpropositionen föreslår regeringen, liksom 1997 och 1998,att 40 miljoner av folkbildningsanslaget ska öronmärkas till s k. uppsökandeverksamhet och utbildning i samhällsfrågor genom intresse- och fackligaorganisationer. (Regeringen har fördelat medlen mellan LO, TCO,, , SFR samt LEDARNA. )gav med anledning av motionsförslag regeringen i uppdragunder förra riksdagsåret att göra en redovisning och resultatbedömning avdenna verksamhet. En sådan redovisning har skett enbart för . Regeringen menar att det är för tidigt att nu dra några slut-satser av effekterna och resultatet av verksamheten. Kristdemokraternamenar att en samlad utvärdering kunnat göras redan nu.Det finns ingen anledning att regeringen fördelar medel ur folkbild-ningsanslaget. Vi avslår därför de öronmärkta 40 miljonerna under detta an-slag. De nämnda intresse- och fackliga organisationerna torde kunna arbetamed uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor genom egenförsorg.Vi utvecklar vår syn på folkbildning närmare i en separat motion.UngdomsfrågorAtt vara ung är att genomgå en speciell livsfas då man ärsärskilt sårbar och påverkbar. Ungdomstiden har ocksåförlängts i vårt moderna samhälle. Men att vara ung är ocksåatt tillhöra en åldersgrupp som har vissa gemensammaproblem och utmaningar. Vi ser hur ungdomar på arbets- ochbostadsmarknaden drabbas särskilt hårt av arbetslöshet ochrådande bostadssituation. Ungdomar som grupp släpar ocksåefter andra åldersgrupper i materiellt hänseende. Dennautveckling har pågått . Ungdomar börjartjäna egna pengar allt senare i livet, dels beroende förlängts, dels beroende på den högaarbetslösheten i denna åldersgrupp.Det är mot denna bakgrund motiverat med en statlig ungdomspolitik somförsöker samordna insatser för ungdomar och stödja kommuner, ideellaorganisationer och andra krafter i samhället att medverka till positivalevnadsvillkor för dagens och morgondagens ungdomar.Vi utvecklar vår ungdomspolitik närmare i en separat motion.Folkrörelse ochidrottsfrågorRegeringen föreslår i budgeten att anslaget somfram till nu har funnits för bidrag till allmännasamlingslokaler ska avskaffas. Man menar att tillgången tilllokaler är betydligt bättre än då stödet initierades. Detkan stämma att antalet allmänna lokaler sett i ett nationelltperspektiv har ökat påtagligt, men det finns fortfarandemycket kvar att göra när det gäller t exhandikappanpassning. Vi är därför kritiska till förslaget attavskaffa anslaget och föreslår att avsättstill bidrag till allmänna samlingslokaler för nästa år.Idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i det svenska samhället ochidrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i många människors liv.Många utövar idrott aktivt, ännu fler får en rikare fritid genom att somåskådare intressera sig för idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allrahögstagrad till ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en god folkhälsa.Mer än hälften av alla ungdomar i är med i en eller flera idrotts-föreningar. Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut i folkvaldaorgan är styrande för idrottsrörelsen och enskilda människors idrotts-utövande.Folkrörelserna spelar en mycket viktig roll för att kanalisera engagemangoch skapa gemenskapskänsla inom en förening, en statsdel, en ort eller ettland. Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhället oersättligavärden. Många unga människor har inom idrottsrörelsen fostrats till ansvars-kännande, solidariska medborgare och ett gott kamratskap.Vi utvecklar vår syn på idrotten närmare i en separat idrottsmotion.Utveckling av den ideellasektornI finns en lång tradition av ideellt engagemang. Detideella arbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap,helhet och struktur i människors liv. Men utöver det finns detuppgifter för den ideella sektorn i gränszonen mellan privatoch offentlig sektor.Folkrörelser och frivilliga organisationer fungerar ofta som samhälletskänselspröt. De hittar orättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nyaområden och antar nya utmaningar. De kompletterar också den offentligaverksamheten. Ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektornkan bidra till att höja kvalitén i det offentliga serviceutbudet. Men det finnsfortfarande många frågor som behöver belysas för att denna utveckling skakunna ske på ett sätt som berikar både den offentliga och den ideella sektorn.Sektoriseringen inom den kommunala förvaltningen skapar problem,rollfördelningen mellan frivillig och verksamhet behöverklargöras, ansvarsförhållanden i samband med frivilliga insatser behöverutredas.Under perioden 1991-1994 inleddes i ett arbete förutveckling av den ideella sektorn. Olika forsknings- och utredningsprojektinitierades och en beredning för utveckling av den ideella sektorn tillsattes. Isamband med detta infördes ett nytt anslag för stöd till detta utvecklings-arbete. Den socialdemokratiska regering som tillträdde 1994 ändradeinriktning på detta arbete och avvecklade också det anslag som var kopplattill utvecklingsarbetet. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att arbetetåterupptas och föreslår för detta ändamål ett nytt anslag på 10 miljonerkronor för utveckling av den ideella sektorn.För att ta vara på de erfarenheter som finns och sprida kunskap om denutveckling som pågår har behovet av ett nätverk aktualiserats. Ett förslag äratt ett centrum för ett sådant nätverk organiseras som en stiftelse ochsamordnas med stiftelsen i . Denna har tillgång till rådgivare,databas, nationella och internationella kontakter och nätverk när det gällerarbetet med utveckling av den ideella sektorn. Stiftelsen skall vara ettnationellt centrum för lokal demokrati och social utveckling och bör skapasmed uppgift att arbeta med erfarenhetsinsamling, kunskapsförmedling ochrådgivning och vara till stöd för demokratiutveckling.Om Cesam får status som nationellt för demokrati ochsocial utveckling behövs ett samhällsstöd. Vi föreslår därför att StiftelsenCesam i tillförs av de 10 miljoner som anslagits förutveckling av den ideella sektorn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets stöd till kultursektorn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning vad gällerunderhållningsvåldets inverkan på barn och ungdom,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om årliga rapport tillregeringen om hur public service-uppdraget uppfyllts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om talad textremsa för synskadade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stödet till enskilda konstnärer i störreutsträckning skall knytas till särskilda projekt eller bestämdakonstnärliga uppdrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med en tredjeanställningsform och arbetsförmedling vidcentrumbildningarna,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa momsen på barnböcker, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av lägre eller borttagen momspå böcker, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurserna till läsfrämjande verksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturmoms, 212. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskasituation,13. att avslår regeringens förslag att minska stads-, läns-och regionteatrarnas verksamhetsbidrag ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ochMedelhavsmuseet ej skall ingå i den nya myndigheten -,15. att avslår regeringens förslag att museiverksamhetenskall avsätta av bidraget till riktade tidsbegränsade bidrag,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av dansutbildningen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kommunala ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringens neddragningar pålänsmusikens anslag,19. att begär att regeringen initierar förhandlingar medberörda parter i syfte att skall få en egenlänsmusikavdelning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillfälliga medel bör tillföras SSMgenom en omfördelning inom anslaget A 2 Bidrag till allmänkulturverksamhet,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minst hälften av filmstödet skall gå tillbarnfilm av hög kvalitet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ideell verksamhet,23. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning:24.Tabell 1:Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 28 oktober 1998Inger ()()()()()()()()()()()()()()()1Yrkande 6 hänvisat till AU.2Yrkandena 7, 8 och 11 hänvisade till SkU.