ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo63 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Jag delar regeringens bedömning i miljöpropositionensavsnitt 6.1 att kemikaliesäkerhetsarbetet skall utgå frånriksvärderingar. Denna grundsyn har dock frångåtts vadgäller behandlingen i avsnitt 6.4.9 Ftalater och andramjukgörare i PVC m m, där regeringen lämnat förslag tillfrivillig avveckling av ftalater och andra mjukgörare.Inom EU:s arbete med riskutvärderingar för existerande kemikalier pågårarbetet vad gäller ftalater. och Kemikalieinspektionen har fåttuppdraget att utreda den mest använda ftalaten, DEHP (dietylhexylftalat).Holland, och utreder andra ftalater.Regeringen har i miljöpropositionen inte redovisat sin riskbedömning, menrefererar till Kemikalieinspektionens rapport 4/97, vilken är den engelskaversionen av rapport 6/96. Under arbetet med riskutvärderingen harkompletterande undersökningar gjorts. Dessa bör ingå i en aktuell risk-bedömning.Det finns risk att regeringens förslag om en frivillig avveckling leder tillatt mindre undersökta mjukgörare kommer att väljas.Sveriges enda tillverkare av mjukgöraren , , harhuvuddelen av sin verksamhet förlagd till i . Cirkahälften av företagets produktion går till det vinylrelaterade området. Före-taget är den enda konsumenten av propen i petrokemiskakomplex. Liksom övriga företag i komplexet arbetar huvud-sakligen på den konkurrensutsatta internationella marknaden.Regeringens förslag till frivillig avveckling innebär att mindre undersöktaalternativ kan komma att väljas.Jag anser att det är angeläget att bedömningen av DEHP får anstå till dessatt EU:s riskutvärdering är avklarad. Kravet på en frivillig avveckling avDEHP och andra ftalater bör därför utgå. bör genomföra de åtgärdersom EU beslutar om efter avslutad riskutvärdering. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag för avveckling avftalater och andra mjukgörare ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i stället vidta åtgärder efter avslutade riskbedömningar.
mot · GL02Jo65 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart I avsnitt 9 sägs att naturvården och kulturmiljövården harviktiga gemensamma intressen i det samlade arbetet förresurshushållning och hållbar utveckling. Regeringen angerockså vilka myndigheter som lämpligen bör samordna sinainsatser.Enligt vår mening måste olika myndigheter bättre än söka nå etthelhetstänkande i sina verksamheter. Nuvarande bestämmelser för miljöstödär ett exempel på hur fel det blir när var och en myndighet ställer sina kravutan att ta hänsyn till helheten.Vi saknar i propositionen ett erkännande av de stora insatser som verk-samma organisationer inom natur- och kulturområdet utför. Dessa organisa-tioner, t.ex. och Hembygdsförbundmed ca 170 000 respektive 430 000 medlemmar, har den kanske allra bästabevakningen. Dessa organisationer studerar och följer vaksamt hoten motnaturen, förmedlar och medverkar i opinionsbildningen, uppmuntrar till vårdav byggnader och miljöer, även stads- och tätortsmiljöer, och bidrar i mångafall till dess skötsel och till varsam förnyelse och söker påverka utvecklingenpå miljöområdet i positiv riktning.Ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekolo-giskt hållbar utveckling, som sägs i propositionens inledning, är det nödvän-digt att ta tillvara de goda krafter som finns i redan verksamma organisa-tioner. Det är dyrt för landet att låta bli. Ersättningen till de ideellakrafternaär blygsamma jämfört med vad tjänstemän och konsulter kostar. Regeringenmåste därför i kommande budget ge de ideella organisationerna ett berättigatstöd genom en uppräkning av deras anslag. Innevarande år har anslagensänkts vilket försvårat för organisationerna att arbeta med information ochopinionsbildning i den riktning som propositionen anger. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd till ideella organisationer.
mot · GL02Jo70 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Stöd till energiskogBiobränslen producerar mer energi än kärnkraften. Förvarje år ökar bioenergiproduktionen med . Iomställningen av det svenska energisystemet kommerbiobränslen, tillsammans med andra förnybara energikälloroch energieffektiviseringar, att ha en central roll.En rad olika bränslen kan användas för produktion av biobränsle. Förperioden har avsatts för att stimuleraodlingen av energiskog. I propositionen föreslås att de anslagna medlemskall kunna användas på ett friare sätt än , då de uteslutande använtssom anläggningsstöd. Jag välkomnar den förändringen. Anläggningsstöd börkunna utgå även till salixarealer som överstiger av basarealen.Dessutom bör medlen kunna användas till ett skötselbidrag.För att den förändrade användningen av anslaget skall få den avseddaeffekten är det mycket viktigt att de som odlar salix får besked om deförändrade stödmöjligheterna . Därför är det av störstavikt att förslaget till förändrat stöd för energiskogsodling skickastillEG-kommissionen för godkännande. Det ger en tydlig signal till salixodlarnaom att förändringar kommer att ske. Det är viktigt med ett mycket snabbtbesked till branschen för att odlarna skall kunna planera för nya planteringarunder 1999. En minskning av salixodlingen på grund av oklara besked omde ekonomiska grundförutsättningarna måste undvikas.Strategi för alternativadrivmedelSkrivningarna i propositionen kan ge intryck av attbiodrivmedel inte kommer att medges befrielse frånenergiskatt, men väl koldioxidskatt, oavsett om det rör sigom biobränsle vid låginblandning eller rent biobränsle. Föratt det inte skall råda någon osäkerhet på detta område börriksdagen besluta att biobränslen, inklusive RME(rapsmetylester), även fortsättningsvis skall varaskattebefriade inom ramen för de pilotprojektsdispenser sommedger detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt skicka förslaget till förändrat stöd förenergiskogsodling till för godkännande,2. att beslutar att biobränslen, inklusive RME, ävenfortsättningsvis skall vara skattebefriade.
mot · GL02Jo72 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart I regeringens proposition 1997/98:145, Miljöpolitik för etthållbart , anges en lång rad målsättningar. Men närdet gäller förslag om hur man skall nå målen finns storabrister. Den största bristen är kanske att det nästan heltsaknas förslag angående ökad användning av ekonomiskastyrmedel. Förslaget om att ge i uppdragatt utreda vissa strategiska miljöpolitiska områden, ochanvändningen av ekonomiska styrmedel inom dessa, ärvisserligen bra men helt otillräckligt. Frågan om ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken har utretts och detmåste anses helt klarlagt att dessa är effektiva verktyg imiljöarbetet. är det att gå från ord till handling.Skatteväxlingskommittén som presenterade sitt slutbetänkande i januari1997 konstaterade att erfarenheterna av ekonomiska styrmedel i svenskmiljöpolitik har varit mycket goda. Vidare konstaterade utredningen attutrymmet för att gå vidare med användning av sådana styrmedel är stort ochrekommenderade en ökad miljörelatering av skattesystemet.Även inom EU är strävandena att i ökad utsträckning miljörelateraskattesystemet. I om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättningbeskrivs hur naturresurser överutnyttjas, vilket leder till miljöförstöring.Samtidigt är en stor del av EU:s medborgare arbetslösa. Båda dessaförhållanden leder till stora välfärdsförluster. För att åtgärda detta förordarvitboken att användningen av ekonomiska styrmedel bör öka.I en granskning som publicerade rekommenderas attSverige skall ägna större uppmärksamhet åt kostnadseffektiva aspekter iutformningen av miljöåtgärderna. Man ansåg också att det finns utrymme föratt öka användningen av ekonomiska styrmedel.För att skapa större förutsättningar för en snabb omställning till ettekologiskt hållbart samhälle måste alla verktyg användas. Och det duger intemed den låga ambitionsnivå som regeringen anger. Användningen avekonomiska styrmedel och en ökad miljörelatering av skattesystemet skullege avsevärt ökade förutsättningar för en effektiv miljöpolitik. Omställnings-takten skulle ökas avsevärt jämfört med att enbart lita till de förslag somlagts fram, och regeringen måste därför återkomma med konkreta förslag omskatteväxling och införande av andra ekonomiska styrmedel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommer med konkretaförslag om skatteväxling och om införande av andra ekonomiska styrmedel.
mot · GL02Jo74 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Användningen av blyhagel medför att 700 till blyårligen tillförs miljön. Regeringen föreslår att användning avblyhagel förbjuds vid all jakt och vid allt annat medhagelvapen . Etttidsbegränsat undantag ges för de sportskyttegrenar somingår i det olympiska programmet.Vad gäller lerduveskytte med hagelvapen finns numera i marknaden välfungerande patroner laddade med stålhagel. Sedan problemen med blyhagelblev kända har olika försök gjorts att framställa alternativa ogiftiga hagelmed goda egenskaper. Problemen är i huvudsak hänförbara till att änder,svanar, gäss och andra vattenanknutna fågelarter äter blyhagel i tron att det ärfrön eller småsten. Ett stort antal olika hagelmaterial har testats liksom hagelsammansatta av flera olika material. Det bästa är hagel av stål.När det gäller jakt i skogslandskapet, framför allt efter markvilt som t.ex.kanin, hare och rådjur, har emellertid stålhagel avsevärda svagheter. Vidträffar i stenar, trädstammar, grenar och frusen jord uppstår rikoschetter -återstudsande hagel - vilka kan gå i helt oberäkneliga riktningar. Vidareinnebär stålhagel, som skjuts in i en trädstam, att stockarna kan komma attvrakas alternativt att skärande redskap vid upparbetning av virket allvarligtkan skadas. Det torde kunna förutsättas att många skogsägare kommer attförbjuda användning av stålhagel i sina marker. Vissa andra typer avalternativhagel ger oacceptabel missfärgning av virket vid träffar i träd.Avkastningen av vilt - jaktmöjligheterna - har, efter virkesavkastningen,den största ekonomiska betydelsen vad gäller svenska skogsmarker. Jaktenhar vidare mycket stora rekreationsvärden, inte minst för glesbygdsboende.Något fullgott ersättningsmaterial för blyhagel vid skogsjakt finns inteidag. Mot den bakgrunden bör det anslås medel till förfogande föratt söka ta fram ett alternativhagel med blyets positiva egenskaper. Enreferensgrupp, med god kompetens i jakt- och miljöfrågor bör knytas tillprojektet. Detta bör ges regeringen till känna.Vid all lagstiftning är det av betydelse att det finns goda möjligheter tilluppföljning och kontroll av beslutade lager. Hos landet jägare och sport-skyttar finns stora mängder blyhagelammunition. Det kommer inte attvara möjligt att kontrollera att denna ammunition inte används efter den 1januari . Även om den inte kommer till användning är det tveksamt ivilken utsträckning den kommer att lämnas till destruktion. Därför är detrimligt att den redan sålda ammunitionen skall kunna användas även efterden . Förbudet mot blyhagel bör därför gälla försäljning ochinte användning av sådan ammunition fr.o.m. . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslå särskilda medel till för att söka ta fram ettalternativhagel vid skogsjakt och att knyta en referensgrupp med godkompetens i jakt- och miljöfrågor till det arbetet,2. att avslår förslaget att förbjuda användningen av blyhagel,3. att beslutar att försäljning av blyhagel förbjuds fr.o.m. den 1januari .
mot · GL02K55 · 1998-05-14 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:RFK3 förvaltningskontors förslag om ändringar i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott Mänsklig eller maskinell kontroll Förvaltningskontoret föreslår utvidgad maskinell säkerhetskontroll. En sådan skulle få äga rum för tilllträde till alla efter beslut av talmannen. Kroppsvisitation och användande av metalldetektorer ska bli vanligare. Beslut kan fattas för en månad i taget och då gälla obegränsat. Det är självklart att ska se till att alla som arbetar här skyddas mot våldsverkare. Det gäller för övrigt för alla stora arbetsplatser. Men en säkerhetskontroll kan utformas på olika sätt, antingen opersonligt, då man huvudsakligen litar till apparater, eller personligt genom personkännedom. RFK går in för att öka den opersonliga kontrollen. Elektroniska och mekaniska hinder byggs upp. Vår bevakningspersonal ska utbildas för att kunna utföra säkerhetskontroll med metalldetektorer eller liknande anordning, som utförs av poliser. Detta sätt är vanligt i många parlament, men riksdagsmännen i har värjt sig mot systemet. Redan när flyttade tillbaka till från hade säpo tänkt sig liknande arrangemang hos oss som i t ex , med vakter bakom plexiglas och stängda dörrar överallt. De lyckades inte genomföra detta eftersom vårt motstånd var starkt. Vi ville utgå från att när folk besöker sina förtroendevalda i ska de känna att de kommer till sitt eget hus. Säkerhetskontrollen ska bygga på personkännedom, som den nuvarande vaktpersonalen överlag är så duktig på. När vakterna känner igen alla som arbetar i huset, deras familjer och vanliga besökare, flyter inpasseringen smidigt i de allra flesta fall. Eftersom detta inte kan krävas av tillfälligt anställda, bör de ordinarie vakterna vara tillräckligt många för att på egen hand klara bevakningen. Okända personer släpps naturligtvis inte in utan kontroll. En ständig bevakning av öppna dörrar är självklar. Det kan också behövas ökad utbildning för att ytterligare öva upp personkännedom, lära sig hantera konfliktsituationer utan våld och bygga upp ett grundmurat förtroende hos allmänheten. Man ska inte bortse från att det finns kommersiella intressen i mekanisk och elektronisk utrustning, men inte när det gäller den personliga metoden. Den nuvarande utformningen av lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott behöver inte ändras. Det räcker om maskinell bevakning kan användas vid enstaka tillfällen för inträde till allmänhetens läktare och vid öppna utskottsutfrågningar. Förvaltningskontoret bör utreda hur en förstärkning av bevakningen kunde utformas enligt ett system som bygger på människokunskap. Jag är övertygad om att detta sätt att möta besökande är effektivare också ur bevakningssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förvaltningskontors förslag om ändrad säkerhetskontroll, att uppdrar åt att utreda en säkerhetskontroll byggd på människokunskap i stället för maskiner.
mot · GL02U65 · 1998-05-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,9. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,10. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,11. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,12. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr all krigsmaterielexport till och , svl avnya leveranser som av fljdleveranser,13. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,14. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,15. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till ,16. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om stopp fr krigsmaterielexporten till .
mot · GL02Fi72 · 1998-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:164 Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank Återta statens rätt att låna i Propositionens förslag till ändringar i lagen om riksbank förtydligar på ett förtjänstfullt sätt de regler som gäller för . Jag anser emellertid att lagen bör ändras så att statens upplåning underlättas. I Artikel 104 föreskrivs att det är förbjudet för medlemsländernas centralbanker att ge nationella regeringar, regionala, lokala eller andra myndigheter eller andra organ eller företag inom den offentliga sektorn i medlemsstaterna rätt att övertrassera sina konton eller andra former av krediter Restriktionen innebär alltså en diskriminering av det offentliga. , både statliga och privata, kan få dessa fördelar. har anpassat sig till detta förbud. Därmed är staten tvingad att täcka sina budgetunderskott på marknaden och är utlämnad till den ränta som finansinstituten bestämmer. Därav följer en stor statsskuld och en tung räntebörda som betalas till finansmarknaden. Vi har således frånhänt oss ett användbart ekonomiskt instrument som kunde hjälpa till att brygga över konjunktursvackor, utan dyrbar statlig upplåning eller kontraproduktiv skattehöjning. Artikel 104 ingår i de första faserna i EMU som har till mål den tredje fasens sammansmältning av de nationella centralbankerna. har beslutat att inte acceptera EMU:s tredje fas. Vi bör därför återta de ekonomiska instrument som gör att vi kan utnyttja de fördelar som denna frihet från valutaunionen ger oss. I propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 8 kap 1 § upprepas anpassningen till Artikel 104: får inte bevilja kredit till eller förvärva skuldförbindelse direkt från staten Jag anser att bör ta tillbaka sin EU-anpassning på detta område och återställa de regler som gällde innan vi accepterade bestämmelserna i 104. Utskottet ombedes utarbeta erforderlig lagtext. I och med medlemskapet omfattas automatiskt av Artikel 104. Om vi bryter mot artikeln skulle vi göra oss skyldiga till fördragsbrott och därmed riskera att ställas inför för prövning. EU-samarbetet är unikt. När överlämnar beslutanderätten till EG, har vi ofta inte kunnat överblicka konsekvenserna. Jag anser att måste hävda sin rätt att fatta beslut som går emot fördraget, om det uppstår en majoritet för detta i . ska klart deklarera sina motiv och vara berett att försvara saken i domstol. Skulle tvingas ändra sig eller ådömas böter, är detta viktigt för att tydliggöra hur mycket av vår frihet vi gett upp och kan leda till en folklig beslutsamhet, som innebär att söker utträde ur unionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra 8 kap. 1 § lagen om riksbank i enlighet med vad i motionen anförts, så att staten får samma fördelar vid upplåning hos som finansinstitut.
mot · GL02Jo78 · 1998-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken Utveckla sektorsansvaret iskogspolitikenRegeringen konstaterar att varken skogspolitikensproduktionsmål eller dess miljömål har nåtts . För attpåskynda måluppfyllelsen föreslår regeringen bl a ändringari skogsvårdslagen och vissa resursförstärkningar.Sektorsansvaret ingår numera som en viktig del i huvudstrukturen ochprinciperna bakom skogspolitiken. I propositionen saknas en samlad bedöm-ning om hur regeringen ser på hur skogsbruket tar sitt ansvar bl a när detgäller långsiktigheten i frivillig naturhänsyn. Inte heller i Skogsstyrelsensutvärdering har frågan om sektorsansvaret tagits upp på ett annat sätt.Enligt vår mening är det viktigt att sektorsansvaret, definierat som frihetunder ansvar för skogsägaren, kan utvecklas genom nya former av samarbetemellan skogsägare och skogvårdsstyrelsen. Erfarenheterna av de civil-rättsliga naturvårdsavtal, som skogsägarna frivilligt kan träffa med staten, ärett bra exempel på hur sektorsansvaret kan utvecklas.Friheten i sektorsansvaret borde kunna utvecklas för de markägare som ärvilliga att ta ett frivilligt ansvar för skogspolitikens båda mål dvsproduktions- och miljömål. Fortsatt kunskapsutveckling och dagens modernaskogsbruksplaner är förutsättningar för en mer samlad diskussion påfastighetsnivå. Det finns stora möjligheter att effektivisera rådgivningen ochinformationen till skogsägarna med dessa förutsättningar som grund.Ett samråd med hela fastigheten som utgångspunkt vid ett och sammatillfälle, med färska och relevanta data över skogsinnehavet i såväl det kortasom långsiktiga tidsperspektivet, skiljer sig avsevärt från en dyr ochirriterande byråkrati kring ett enskilt bestånd eller objekt. Såväl myndighetensom skogsägarna har allt att vinna på en funktionell rådgivning och minskadbyråkrati genom att effektivisera samrådet till att gälla hela fastigheten.Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till att regelverket inomramen för nuvarande skogsvårdslag utformas så att en utveckling avsektorsansvaret i enlighet med vad som anförts i motionen ej hindras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta initiativ till att underlätta en utveckling avformerna för sektorsansvaret.
mot · GL02Jo79 · 1998-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken Från /93 upphörde det statliga stödet förbyggande av skogsbilvägar. För erhållande av stödet var detviktigaste kravet att vägen kunde passas in i en vägnätsplanmed stor miljöhänsyn. Den "Nya skogspolitiken" från 1994gav den enskilda större eget ansvar med en "Anmälningspliktav väggator". I Svl 30 § infördes föreskrifter och allmännaråd om naturvårdshänsyn.Av och utvärdering framgår att det sketten anmärkningsvärd försämring såväl med inpassning till en vägnätsplansom miljömässig riktighet, det vill säga minskad hänsyn mot stränder ochvattendrag, felaktiga trumläggningar och dåligt lagda skärningsslänter ochbankhöjder. Denna ur samhällsplanerings- såväl som miljömässig synpunktviktiga fråga berörs ej i propositionen vilket får ses som en brist.Den försämring som skett vid byggande av skogsbilväg kan förändrasgenom en ändring i skattereglerna.Vid anläggandet av skogsbilvägar görs avdrag för nerlagda kostnaderenligt två modeller, avskrivning alternativt direktavdrag.Avskrivningsmodellen nyttjas vid anläggandet av väg med bra standardoch ofta i samverkan med annan markägare. Direktavdrag tillämpas vidanläggandet av s.k. traktorväg eller sämre skogsbilväg och inte i samverkanmed annan markägare. Vidare saknas ofta erforderlig naturvårds- ochvägbyggnadskompetens vid denna typ av vägbyggandeåtgärd.Konsekvensen av ovanstående är att den ur skattesynpunkt för den enskil-de mest fördelaktiga skattemodellen (direktavdrag) motverkar anläggandetav bra skogsbilvägar.Detta kan ses som att samhället genom förmånligt skatteavdrag (bidrag)medverkar till att landskapet onödigtvis fragmenteras med stora konse-kvenser för naturmiljön och samhällsekonomin.Ett sätt att motverka denna negativa utveckling är en ändring av skatte-reglerna. Detta kan göras genom att all vägbyggnad likställs skattemässigt,och för möjligheten till skatteavdrag krävs intyg på att:väganläggningen kan inpassas i vägnätsplan,samverkan med annan markägare är eftersträvad,hänsyn tagits till kultur och naturmiljön,god vägbyggnadsteknik tillämpas.Ovanstående faktorer är mätbara. Den som lämpligen kan utfärda nämndaintyg är . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stimulera anläggandet avskogsbilvägar.