mot · GM02Fi208 · 1998-10-28 00:00:00 — Viföreslår inga besparingar som berör sjukvård, äldreomsorg ellerundervisningen i grundskola och gymnasium.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en störreegenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarna skapasutrymme för att täcka ökade kostnader endera löpande eller genom attutrymme ges för att bygga upp en egen sparad buffert när skatterna blirväsentligt lägre.Tabell 7.5Skattesänkningar 1998-2000 (effekter på de offentliga finanserna,miljarder kronor, priser)9.59.6 Tabell 20: ( 1999 2000 2001 )9.7 Skattesänkningarna och de offentliga finansernaI tabell 7.6 redovisas effekterna av våra förslag till sänkta skatter för deoffentliga finanserna. Beräkningarna bygger på uppgifter från riksdagensutredningstjänst. Justering har gjorts för det kassamässiga utfallet förrespektive budgetår.Tabell 7.6Skattesänkningar jämfört med regeringen ,miljarder kronor, priser9.8 Tabell 21: (1999 2000 2001 )9.9 Utgiftstak och utgiftsramarDe utgiftsminskningar vi föreslår för de kommande tre budgetåren ledertill att det statliga utgiftstaket kan bestämmas till belopp som är imotsvarande mån lägre. Vi avvisar dessutom budgeteringsmarginaleneftersom den påverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagnataken för statens utgifter behöver överskridas, får regeringen återkommatill med redovisning av varför det ökade resursbehovet uppståttsamt förslag till åtgärder för att uppfylla det ursprungligen fastställdataket för de statliga utgifterna.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till743 1999, 2000 och 761 miljarderkronor . Det är en minskning med respektive19 och jämfört med regeringens förslag för de tre åren.Tabell 7.7Våra förslag till utgiftsramar och jämförelse med regeringensförslagTabell 22: (1999 2000 2001 )9.10 De moderata förslagen i detaljNedan presenteras Moderata samlingspartiets förslag till statsbudget idetalj för varje utgiftsområde. Ett antal utgiftsområden berörs ej avförändringar jämfört med regeringens förslag, varför de ej redovisas här.Det gäller utgiftsområde 3 och uppbörd,utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. samt utgiftsområde 27 Avgiftentill Europeiska gemenskapen.För varje utgiftsområde anges de moderata förslagen i sammandrag. Förstredovisas regeringens förslag till ramar och därefter de av Moderatasamlingspartiet föreslagna förändringarna. Endast de anslag som berörs avförändringar redovisas.Utgiftsområde 1 Rikets styrelseTabell 23: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Helt avgörande för väljarnas tilltro till demokratin är att de politiskapartierna kan stå fria och leva upp till väljarnas förväntningar. Dettaförutsätter att partierna är lojala med den valmanskår som röstat frampartierna och inte låter sig styras av särintressen eller görs beroende avstatligt stöd. För att stärka förtroendet för politiken bör partistödetminskas och stegvis avvecklas. Enligt vårt förslag reduceras partistödettill en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. 1999.Behovet av att reformera presstödet har länge framstått som uppenbart.Enligt Moderata samlingspartiet bör presstödet avvecklas successivt, varviddet första steget tas 1999. avskaffas presstödet fullt ut. huvuduppgift bortfaller kan även nämndenavvecklas.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningTabell 24: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Vissa besparingar görs genom vårt förslag att slå ihop Riksdagensrevisorer med och bilda ett nytt revisionsorganunderställt . Vidare bör besparingar kunna ske genom att delarav Statskontoret läggs ned och övriga delar flyttas till den nyaEkonomistyrningsenheten. Den ökade användningen av Internet fördistribution av statistik bör kunna innebära besparingar för fleramyndigheter framför allt SCB. Därtill anser vi att SCB kan använda sittstora anslagssparande för att täcka förberedelsekostnader för nästa folk-och bostadsräkning och avvisar därför ett nytt anslag för detta ändamål1999. bör kunna avvecklas ochkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning handhas av befintligamyndigheter, varför vi avvisar ett inrättande av en särskild myndighet fördetta ändamål. En neddragning av delar av Riksgäldskontoretshushållsupplåning innebär slutligen att Riksgäldskontoretsförvaltningskostnader kan minskas.Utgiftsområde 4 RättsväsendeTabell 25: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )En av statsmaktens viktigaste uppgifter är att skydda medborgarna motbrott. De allvarliga konsekvenserna av senare års försvagning avrättsväsendet bemöts budgetproposition med ökade resurser tillframför allt polisen. Moderata samlingspartiet välkomnar satsningen påpolisen men konstaterar att övriga led i rättskedjan i princip blirutan förstärkning. Till skillnad från regeringens förslag innebär detmoderata budgetalternativet en permanent förstärkning av rättsväsendet,inte bara ett kortsiktigt tillskott. När polisen återfår de resurser som krävsför att kunna minska brottsligheten och öka människors trygghet kommerdet verkliga resursbehovet för åklagarväsendet, domstolsväsendet ochkriminalvården att aktualiseras. Därför avsätter vi 1 118 miljoner kronormer till rättsväsendet än vad regeringen gör de kommande tre åren.Parallellt härmed skärper vi kraven på effektivt resursutnyttjande,resultatuppföljning och tydligt ledarskap inom rättsväsendet.Utgiftsområde 5 och internationell samverkanTabell 26: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Globaliseringen ställer allt större krav på en modern och flexibelutrikesförvaltning. är i behov av ständig förnyelseoch tillräckliga resurser. Vi förordar därför en förstärkning av bl.a. demedel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svensktnäringsliv utomlands.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Det var ett misstag att avveckla ambas-saden i . Framväxten av dynamiska ekonomier i främst ochLatinamerika och förhoppningsvis snart södra ställer större krav påkontaktytor och kompetens.Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskiltdess utvidgningsprocess och gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikliksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar engedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela Europaoch . Detta är särskilt angeläget i med tanke på denbesvärande situationen för mänskliga rättigheter och demokrati i Vitryssland.Utgiftsområde 6 TotalförsvarTabell 27: (Förslag i sammandrag () )försvarsbeslut har havererat. Skillnaden mellanFörsvarsmaktens resurser, organisation och uppgifter är uppenbar ochmåste åtgärdas . Enligt vår mening bör ett nyttgenomgripande försvarsbeslut fattas . Under åren1999 och 2000 bör den inriktning som skall gälla för försvaret under detnärmaste decenniet kunna fastställas. bör de ekonomiskaramarna kunna ges.Det moderata förslaget till anslag och utgiftsramar och2001 stämmer optiskt relativt väl överens med regeringens förslag, utöveranslaget A 3 . anser vi att nuvarande inriktning bör gälla iväntan på ett nytt beslut. För att säkerställa detta krävs emellertid, ienlighetmed tidigare riksdagsbeslut, att Försvarsmakten till fullo kompenseras föreffekterna av tillämpningen av anslagsförordningens tillämpning. Därföranslår vi för detta ändamål . I utgiftsra-marna förutsätts dessutom materielanslagen uppräknasmed den s.k. teknikfaktor på som beslutades i såväl 1992 som1996 års försvarsbeslut. Anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser överförstill utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.För åren 2000 och 2001 finns i vårt budgetalternativ reserverade underrubriken tillkommande utgiftsbehov på 2,8 respektive 3,5 miljarder kronor.Dessa medel är avsedda för tillkommande behov med anledning av ett nyttlångsiktigt försvarsbeslut och kan sålunda komma att tas i anspråk förverksamhet på utgiftsområdet.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndTabell 28: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Regeringens budgetförslag visar att ett utbetalningsmål för det svenskabiståndet är irrelevant som målbeskrivning. Trots att andelen som avsättsför bistånd i termer av BNI är högre än i regeringens vårproposition blirdet i reala termer mindre. Insatser i tredje världen bör inriktas för attutrota fattigdomen. Frihandel och fri företagsamhet är förutsättningar författigdomsutrotningen i världen.Militära och civila insatser inom FN:s och ram eller i NATO:sstyrka "SFOR" i är bidrag till internationellfrihet och säkerhet. Inom utgiftsområde 7 bör det skapas en samlad post förSveriges fredsbevarande verksamhet.Den s.k. Östersjömiljarden försvårar en samordnad strategi för stödinsats-erna till . Den bör därför upplösas och medlen till-föras det ordinarie Central- och Östeuropastödet.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarTabell 29: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Vi har aktualiserat frizoner i bl.a. . Sådana frizoner skulle kunnainnebära stimulanser till kommuner som är särskilt utsatta vad avserarbetslöshet, bidragskostnader, segregation och därmed följandeproblem. Inrättande av frizoner är inte problemfritt men förslaget börutredas och prövas. Vi avvisar regeringens förslag om särskilda medelför utsatta bostadsområden och hänvisar till de förslag som presenteras imotion 1998/99:A216 av m.fl. (m).Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgTabell 30: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Läkemedelsförmånen tas över av staten och en frivilligläkemedelsförsäkring införs. Den beräknas kosta per månadoch täcker alla läkemedel. För den som väljer att inte teckna försäkringenträder ett högkostnadsskydd in vid . Det nuvarandehögkostnadsskyddet på för läkemedel och iöppenvården förändras, bl.a. så att det kan sänkas med . Ettavskaffande av receptregistret m.m. ger en besparing på 1 miljard kronor.Vi avvisar regeringens förslag att minska anslaget till arbetet mot aids. Vihöjer det statliga stödet till rekreationsanläggningar för funktionshindrademed utöver vad regeringen föreslår.Vi anslår mer än regeringen för kostnader för statligassistansersättning. Rätten till personlig assistent under skoltid och vidvistelse på dagcenter återinförs. Schabloniseringen av assistansersättningenslopas. Beslutet att flytta finansieringsansvaret för de 20 första assistans-timmarna till kommunerna bör rivas upp. Vi återställerhandikappreformen till vad som gällde från början och rätten för personersom fyllt att behålla sina personliga assistenter.Vi inför ett särskilt bostadsstöd för funktionshindrade och anslår100 under ett nytt anslag. Situationen för de psykisktfunktionshindrade uppmärksammas alltmer. I avvaktan på att regeringenföreslår förbättringar av skyddet anslår vi och2000 i särskilda stimulansbidrag till kommunerna för att möjliggöra att ävende psykiskt sjuka får assistans.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappTabell 31: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Kompensationen i sjukpenningförsäkringen skall vara 75 procent.Ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från den 1 januari1999. Våra förslag om lägre skatter på arbetsinkomster gör det möjligtför den enskilde att endera täcka inkomstbortfallet löpande eller spara buffert. De sjukskrivningar som beror på trafikolyckor bekostas viaden obligatoriska trafikskadeförsäkringen. Premien skall vara densammaoavsett vilket antal fordon man äger. I bl.a. finns sedan många årett liknande system. Dessa förändringar leder till besparingar på ca6 miljarder kronor.Finansiell samverkan skall vara huvudregel vid rehabilitering och utgöraen naturlig del av arbetet. Vi har också i vår budgetram för utgiftsområde 10räknat med ekonomiska vinster av en konkret samordning. Kontrollen avutnyttjandet av sjukpenningförsäkringen och för förtidspensionen börintensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten försocialförsäkringssystemen.För att möjliggöra samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- ochsjukvården, och arbetsförmedlingen anslår vi 200 miljonerkronor till 1999 och 2000. Den ökade samverkanväntas leda till att antalet nybeviljade förtidspensioner kan sjunka kraftigt.Besparingen av denna åtgärd uppgår till 2001.Vi föreslår att arbetsskadeförsäkringen avskaffas och ersätts med enobligatorisk arbetsskadeförsäkring helt utanför statsbudgeten som i störreutsträckning tar hänsyn till företagens skadeutfall.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomTabell 32: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Änkepensionerna skall fr.o.m. återställas till den nivåsom gällde före . Omställningspenisionen förlängs frånnuvarande från . Vi föreslårdessutom att fritidsfastighet eller privat pensionssparande inte skallräknas in vid beräkningen av bostadstillägget.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnTabell 33: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Kompensationen i föräldraförsäkringen skall vara 75 procent.Havandeskapspenningen samordnas med sjukpenningförsäkringen frånden . Detta påverkar anslaget för sjukpenning. Deförändringar av beräkningen av SGI vi föreslår berör ävenföräldraförsäkringen. Våra förslag till lägre skatter på arbetsinkomstermöjliggör ett högre sparande för tillfälliga inkomstbortfall. Detta ökartryggheten hos den enskilde.I stället för regeringens barnbidragshöjning 2000 och 2001 föreslår vi ettavdrag på per barn och år som införs redan den 1 januari1999. Det ger barnfamiljerna förbättrat stöd jämfört medregeringens förslag för såväl 1999 som kommande år. Vi accepterar dockhöjningen av flerbarnstilläggen.Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning som skallpresentera förslag till ett reformerat underhållsstöd. Målet skall vara attstärka föräldrarnas ansvar för de egna barnen, som kostnaderna förunderhållsstödet minskar. Vårt förslag innebär en minskad kostnad med400 2000 och lika mycket 2001.Barnfamiljernas valfrihet ökar genom att avdragsrätten för styrktabarnomsorgskostnader och ett vårdnadsbidrag återinförs. Omfattningen böräven fortsättningsvis vara med viss uppräkning avseende åren1995-1998.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetTabell 34: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )En allmän arbetslöshetsförsäkring införs från och med den 1 januari1999, vilket beräknas kosta . Den skallstimulera den enskilde till aktivt arbetssökande och underlätta en sundarelönebildning. Vi föreslår därför en högre grad av egenfinansiering, sombalanseras av samtidiga skattesänkningar.Vidare föreslås förändringar i syfte att också i realiteten göra arbetslöshets-försäkringen till en omställningsförsäkring. Åtgärderna innefattar förändringav arbetsvillkoret, justerad dagpenning, avindexering, en kompensationsnivåpå och successivt införande av en s.k. bortre parentes. Fullt genom-förda (2001) beräknas förändringarna innebära en budgetförstärkning om ca7 miljarder kronor.Vi avvisar den tillfälliga avgångsersättningen.För ökad tydlighet överför vi de medel under utgiftsområde 14, anslag A 2,som är att hänföra till direkta transfereringar till enskilda till utgiftsområde13. Överföringen uppgår till totalt för 1999.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivTabell 35: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att underlätta inträde påarbetsmarknaden. Dagens oöverskådliga system avarbetsmarknadspolitiska stödinsatser bör renodlas. ALU, OTA, API, rekryteringsstöd och resursarbete. I stället anvisasmedel för ett modernt lärlingsprogram i företagen för unga arbetslösasamt en arbetsmarknadsutbildning fokuserad på tydligaarbetsmarknadsbehov.Vi föreslår som ovan påpekats att direkta transfereringar till enskildaöverförs till utgiftsområde 13.Utgiftsområde 15 StudiestödTabell 36: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Besparingen på vuxenstudiestödet är en konsekvens av att vi räknar medfärre platser inom det s.k. . De som påbörjat sina studier iregeringens kunskapslyft måste få rimliga förutsättningar att fullföljasina studier. Vi anslår medel för 102 500 studieplatser inom ramen förkunskapslyftet , vilket innebär en besparing på 1 239 miljonerkronor under anslaget Vuxenstudiestöd m.m.Vi anslår mer än regeringen under anslaget A 4 i syfte attförstärka bl.a. teckenspråksutbildningen för föräldrar och närståendefamiljemedlemmar.Vi anslår mer än regeringen under anslaget A 5 medanledning av att antalet läshandikappade högskolestuderande ökade kraftigtmed . Fler handikappade studenter kommer behövalitteratur.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningTabell 37: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )En fortsatt offensiv satsning på kvalificerad forskning är nödvändig. Vianslår drygt 400 miljoner mer än regeringen, varav teknisk ochnaturvetenskaplig forskning tillförs mer än hälften. Resurser tilleuropeisk forskningssamverkan anslås separat och inte påmyndighetsnivå.Vi anslår mer än regeringen till Karlstadsuniversitet . Vi vill ge en successivresursförstärkning avseende forskning och forskarutbildning till universiteteni och med 10, 15 respektive mer än rege-ringen , 2000 och 2001.Vår politik för kvalitet och mångfald innebär andra prioriteringar.Riksdagen bör inrätta ett fristående av skolornaskvalitet. avsätts för detta ändamål och för en särskildsatsning på kvalitetsutvecklingen av grund- och gymnasieskolan.Modern informationsteknik är ett redskap för att modernisera skolan. Ensatsning på 3,5 miljarder görs 1999-2001 för att ge alla skolor tillgång tillden moderna tekniken och höja lärarnas IT-kompetens.Rejäla insatser för att höja de vuxnas kompetens behövs. I vårt alternativbygger vi ut den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen till 17 200platser under 1999.Från år 2000 införs nationell skolpeng. Anslaget har därför räknats uppmed ett belopp som motsvarar kostnaden för grundskolan.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidTabell 38: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Statens uppgifter på kulturområdet renodlas. En nyfond för att mobilisera resurser till den nydanande kulturen inrättas. Efterutbyggnaden av de regionala kulturinstitutionerna kan anslagen förRiksteatern och Rikskonserter minskas.De särskilda medel för bokinköp och läsfrämjande åtgärder som inrättadesförra året avvisas även . Bokinköp är en lokal fråga. Inköp av konst förkommunernas räkning är ingen statlig angelägenhet.Kulturmiljövården är en prioriterad statlig uppgift. Anslagen till kultur-lokaler och Arbetets museum avvisas. Riksutställningars anslag minskas.Forskningsmedel överförs till , utgiftsområde 16. Anslagen till folkbildningen minskas. I ställetmåste verksamheten förnyas inom ramen för befintliga resurser.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeTabell 39: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Genom avregleringar kan kostnaderna för skäras ned. Ensammanslagning av bör övervägas.Räntebidragen minskas och bidrag till nyproduktion skall ej utgå. Igengäld befrias dessa fastigheter från skatt.Kostnaderna för bostadsbidrag sjunker när bidraget renodlas för att enbartgå till barnfamiljer. Ökad kontroll väntas ge besparingar på 100 miljonerkronor . skall bostadsbidraget samordnas med social-politiken i övrigt. Länsstyrelsernas kostnader kommer att sjunka i takt medatt vår regional- och arbetsmarknadspolitik förändrar arbetsbelastningen ute ilandet. Vi avvisar också regeringens stöd till lokala investeringsprogram.Regeringens kraftiga neddragning av byggforskningen framstår somogenomtänkt, inte minst eftersom konsekvenserna ej presenterats förriksdagen. Vi föreslår att byggforskningen får mer änregeringen anvisat för att trygga kunskapsförsörjningen i branschen och påhögskolorna.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingTabell 40: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )En framgångsrik regionalpolitik måste ta sin utgångspunkt i en genuinförståelse för de villkor för tillväxt och företagande som nya ekonomiskaoch tekniska förutsättningar skapar. Moderata samlingspartietförespråkar därför en övergång från kostsamma och ineffektiva bidragsom snedvrider konkurrensen till generella förbättringar av de allmännavillkoren för arbete och företagande.Företagsstöd och andra bidrag i form av regionala utvecklingsbidrag,sysselsättningsbidrag m.m. bör trappas ner . 1999 börutgifterna under anslag A 1 minska med en dryg fjärdedel och 2001 mednågot mer än hälften. Bemyndiganderamen för sådana förpliktelser minskas imotsvarande omfattning.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdTabell 41: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Regeringens förslag innebär att nedrustningen av miljöforskningenfortsätter. Moderata samlingspartiet finner detta oacceptabelt och föreslåratt tillförs för att bibehålla ochbygga ut miljöforskningen.Regeringens förslag innebär ett nytt försök att minska kalkningsanslaget.1997 avvisade samma förslag och beslutade att anslaget iframtiden skulle vara på en högre nivå än vad regeringen nu föreslår.Kalkningsverksamheten bör tillföras för att undvika enytterligare utslagning av vatten som hotas av försurning.Från utgiftsområdet förs för över till utgifts-område 7 och används för motsvarande satsningar.Utgiftsområde 21 EnergiTabell 42: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Moderata samlingspartiet motsätter sig den förtida avvecklingen avkärnkraften och de kostsamma subventioner till olika energiåtgärder somär förknippade med avvecklingen. Resurserna bör koncentreras tillenergiforskning och utvecklande av ny energiteknik. I övrigt börstödåtgärderna minskas till att omfatta informationsinsatser, utbildningoch stöd till insatser som minskar risken för klimatförändringar.Utgiftsområde 22 KommunikationerTabell 43: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Ett högre anslag till Väghållning och statsbidrag innebär att vi kan satsaresurser på bärigheten på det enskilda vägnätet samt genomföra insatserför att höja den passiva säkerheten i vägnätet. bör klara siginom befintlig ram och besparingar genomförs på banhållningen främstgenom ökad konkurrensutsättning av produktion och underhåll avbanorna. Vi föreslår en återgång till det tidigare banavgiftssystemet föratt uppnå en bättre konkurrenssituation på området. Vi anser det intelängre nödvändigt att finansiera olönsam järnvägstrafik. Vi sparar10 på att myndigheten inteförverkligas.Vi avvisar subventioner till en tredje färja vid högsäsong till ochavvecklar sjöfartsstödet. Regeringen föreslår liksom en höjning avbidraget till kostnader för sociala avgifter från 29 000 till 45 000 kronor.Detta ligger till grund för att vår besparing inom sjönäringen ligger någothögre än första året. Vi avvisar ersättning till för rikstäckandebetalningsservice. Vi betraktar det som en förtäckt statlig subvention tillPosten. Vi menar att i högre grad kan avgiftsfinansiera sinverksamhet. Vi föreslår inga besparingar till kommunala flygplatser men vivill ha en annan konstruktion på anslaget. Stödet skall gå till att köpa trafik,inte till nya terminalanläggningar.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarTabell 44: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Den livsmedelspolitiska utredningen visar att svensklivsmedelsproduktion hotas av utslagning till följd av överbeskattning.Moderata samlingspartiet är starkt kritiskt till regeringens budgetförslagsom helt saknar åtgärder som undanröjer detta hot.När det gäller utgiftsområde 23, som till största delen omfattarEU-finansierade jordbruksstöd som inte är påverkbara på kort sikt,instämmer dock Moderata samlingspartiet i stort sett i den föreslagnaanslagsfördelningen.Moderata samlingspartiet föreslår införande av fri handel med mjölkkvotersamt enklare regler för EU:s miljöstöd, vilket minskar Jordbruksverketsadministrationskostnader. bör tillföras ytterligare5 för rådgivnings- och informationsinsatser syftande till ettmer miljöanpassat skogsbruk.Utgiftsområde 24 NäringslivTabell 45: (Förslag i sammandrag (tusental kronor) )Verksamheten med såddfinansiering som administreras av börfå ett tillskott på ytterligare .