mot · GM02MJ744 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ744av Per m.fl. (mp)VästerhavetEtt pressat och stressatkusthavVästerhavsprojektet (1990-1995) kartlade de storskaligaprocesserna och miljöeffekterna i och Skagerrakshavsområden. Arbetet, vars slutrapport kom ,benämns och finansierades avNaturvårdsverkets forskningsnämnd. Rapporten (NV rapport4676) visade att situationen är alarmerande och harförvärrats för och . har halterna av kväve och fosfor bara ökat. Storamängder kväve transporteras in från södra påverkar ekosystemen genom ökad produktionav plankton, som i sin tur orsakar syrgasbrist vid bottnarna.När vattenföringen i de tyska och holländska floderna harvarit särskilt hög (1988, 1989, 1994, 1995) har det märkts enklar ökning av syrgasbristen.Snabbväxande grönalgeroch giftigaUnder den senaste tioårsperioden har mängden fintrådigaoch snabbväxande grönalger ökat drastiskt i Bohuslänsgrunda vikar. är mellan av degrunda områdena täckta av alger . Just dessaplatser är viktiga "barnkammare" och skafferi för fiskar ochkräftdjur. Den omfattande algförekomsten har inneburitnegativa förändringar på kustvattnens ekosystem ochbiologiska mångfald.Trenden är dyster. har syrekoncentrationen i Kattegattsoch östra djupvatten minskat betydligt. Och det fortsätter. Nivåersom är kritiska för djurlivet i och i flera av fjordaruppstår . upplevde vi en kraftig algblomning i . Denvar t.o.m. mer omfattande än den kända blomningen av mördaralgenChrysocromulina 1988. I slogs hundratals ton lax ut och utefterbohuskusten drabbades bl.a. horngäddan.Skagerrak som soptunna30 milj ton partiklar och gifter uppskattas följa strömmarnain från södra till och norra föratt främst ackumuleras i djuphålorna. Utöver dessagiftupplag har lokala utsläpp av gifter i höga koncentrationersedementerats utmed kusten. Via luften transporterasmängder av gifter, bl a polyaromatiska kolväten (PAH), somså småningom hamnar i ytsedimenten. Radioaktiva ämnen,som teknetium (se särskild motion), följer med strömmarnain mot och värdena stiger i bl.a. tång och räka.På bottnarna ligger också stora mängder dumpatkrigsmateriel, uppskattat till , varav ca 5 000 tonsenapsgas, som förr eller senare kommer att vålla storabekymmer.Biologiska effekterMed kunde forskarna för första gångenkonstatera att sedimenten innehåller gifter som gerbiologiska effekter på olika arter av bottendjur och på fisk.Göta älvs mynning och djupare bottnar tycks hablivit särskilt drabbade och är klart giftigare änreferensbottnar vid Färöarna.Ännu finns lyckligtvis inga tecken på att fisk eller skaldjur innehåller gift ikoncentrationer som kan bedömas vara farligt för människan. Men när ärgränsen nådd? visade hur miljögifterna och eutrofi-eringen, genom den ökade närsaltsbelastningen, storskaligt påverkar vårakusthav. Frågan är när de allvarliga brytpunkterna överträds som äventyrarviktiga funktioner i ekosystemet.1997-1998 års uppföljningDe senaste resultaten från undersökningar som Institutionenför marin ekologi, /Kristinebergsmarina forskningsstation utfört visar klarastörningar i bottenmiljön och i flera fall har en försämringinträffat jämfört med tidigare undersökningar. Isammanfattningen skriver forskarna: "Utbredningen av lågasyrekoncentrationer har varit mycket omfattande under 1997i flera av fjordarna kring och i . I flerafjordar har en betydande del av vattenvolymen saknat syreeller haft så låga syrekoncentrationer att fisk inte kunnatöverleva och att bottenfaunan eliminerats eller minskat iantal. Provtagning av bottenfauna visar på mycket kraftigastörningar i flertalet av dessa områden. Jämförelser medtidigare undersökningar visar på en omfattande utslagning avbottendjur i , , Stigfjordenoch , samt att djur torde saknas på djup större än10 meter i och . "Nödvändig forskning ochräddningsinsatserRegeringen bör ta till sig forskarnas resultat och ökasatsningen på att försöka rädda våra viktigaste framtida"skafferier". anser att fortsatta satsningar på denmarina forskningen är avgörande och att hårdare krav måstetill, nationellt och internationellt, för att minimera giftigautsläpp. Insatser för att minska närsaltsbelastningen måsteförstärkas. Det finns ingen återvändo, om vi vill upprätthållaett hållbart livssystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fortsatt intensiv havsforskning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att minska belastningen på vårt känsliga kusthav.Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()()