mot · GM02T547 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T547av m.fl. (v)Nolltaxa i kollektivtrafikenInledningDet behövs en ny kurs i trafikpolitiken. För att säkra våröverlevnad måste hela samhället ställas om till att blilångsiktigt hållbart. Även trafiken måste anpassas tillkretsloppssamhällets villkor. Av de 13 miljöhot somNaturvårdsverket listar över orsaker till att den nuvarandeutvecklingen är ohållbar är trafiken huvudansvarig i flera ochdelansvarig i hela 12.Miljömålen måste nu omsättas i praktisk handling. villskynda på omställningen. Viktiga punkter är t.ex. att minska koldioxidut-släppen från trafiken, trafikbuller och energiförbrukning. Utsläppen avmarknära ozon, kväve m.m. måste ner på en nivå som naturen tål. Internatio-nella miljökonventioner måste respekteras.Transportbehoven skall minska och transporter bör så mycket som möjligtske med förnyelsebara och långsiktigt hållbara energislag. En större del avresandet måste därför ske med kollektiva färdmedel.Trafiken, inte minst privatbilismen, utgör en stor miljöbelastning. Det ärinte något fel på bilen i sig som transportmedel. Tvärtom, så bidrar den inteminst i glesbygd till ökad rörlighet och möjlighet att kunna bo kvar i den lillaorten och pendla till jobb eller utbildning. Det verkliga miljöproblemet ärsnarare bensinbränslet och dess negativa miljöbelastning.Inriktning på investeringarNär det gäller investeringar i vägar och järnvägar skall dessa:? bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet?? leda till förbättrad transportkvalitet genom en förbättring av befintligtrafikinfrastruktur?? öka infrastrukturens miljöanpassning?? minska störningar från trafikbuller?? utformas med utgångspunkt i högsta ambition för trafiksäkerheten?För att uppnå dessa mål bör i första hand desamhällsekonomiskt mest lönsamma åtgärderna väljas.Här utgör de gigantiska investeringskostnader som krävs till s.k.trafiksäkra vägar, läs motorvägar, ett mycket stort problem. Dessa tenderarmycket ofta att förstöra viktiga naturområden och värdefulla kulturlandskap.Motorvägsprojekt leder vid nyanläggning till uppenbara brott mothuvudprinciperna i Agenda 21.Till detta kommer enorma drifts- och underhållskostnader vad gällerytbeläggning m.m. Stora nyinvesteringar i järnväg har gjorts ,ofta mycket bra investeringar. För att järnvägsinvesteringar skall varasamhällsekonomiskt lönsamma krävs naturligtvis att människor reser mycketpå järnvägen och att godstransporter överförs från landsväg till järnväg.Lyft fram desamhällsekonomiskafördelarna, tona nervinstkravetNär det gäller person- och godstransporter på järnväg ochlandsväg gäller dessvärre helt andra förutsättningar. ärdet inte längre samhällsekonomin som är viktig. År 1988togs ett trafikpolitiskt beslut, som innebär att de olikatrafikslagen skall bära sina egna kostnader.Kommunikationskommitténs förslag har visserligen delvisinneburit konkurrensfördelar för järnvägstrafik jämfört medlandsvägstrafik. Banavgifterna har sänkts, skatten för bussarhar höjts och godstrafiken har gynnats på olika sätt. År 1988års trafikpolitiska beslut gäller emellertid fortfarande, menhar i vissa avseenden ännu inte infriats. I t.ex. storstädernabetalar bilismen långt mindre än vad biltrafiken kostar totaltsett. Med hänsyn till lönsamhetskravet har SJ lämnat storagrupper i samhället i sticket. Dessa har nämligen inte råd attåka tåg.SJ följer naturligtvis intentionerna trafikpolitiska beslut tillpunkt och pricka. Det är det ekonomiska resultatet på sista raden iresultaträkningen som är det viktiga. Efter de stora investeringar i järnvägensinfrastruktur som gjorts är det nu viktigt att taxor ochbiljettsystem anpassas så att SJ i huvudsak inte betjänar den gruppenmänniskor vars biljetter betalas av företag eller det offentliga. Ordinarie prisför en resa tur/retur med X 2000 är för en person 1 790kronor. För en familj med ett barn och ett barn ärordinarie pris . Så här illa blir det när företagsekonomin tillåtsstyra. Tåg är inte till för att ge staten en inkomst. Det är ett säkert ochmiljövänligt transportmedel. Det bör ligga i statens intresse att så många sommöjligt bereds tillfälle att åka tåg. De höga taxorna är ett stort hinder för"vanliga" människor att utnyttja tågets fördelar. För konsumenten blir detofta mycket billigare att åka bil eller buss än att åka tåg, och det gör attmånga människor tvingas välja mindre miljövänliga transportsätt. Enligt vårmening måste en hårdare styrning av transportsektorn ske, om ovan nämndamiljömål skall nås. Det snäva privatekonomiska perspektivet måste ersättasav en samhällsekonomisk helhetssyn kring en miljövänlig och regionalt kloktrafikpolitik.Den mycket omfattande godstrafiken på lastbil är ett problem i sig. Pågodssidan görs många onödiga transporter. En livsmedelsaffär kan på en dagfå last från upp till 10 olika lastbilar. Var fjärde lastbil i kör utanlast.Transporterna kan minska utan att det innebär en försämring förkonsumenterna. vill istället se samhälleliga och styrandeinsatser för att få fram mer miljövänliga bränslen och ett medvetet ochpåtagligt arbete för att styra över betydligt mer av gods- och persontrafikentill kollektivtrafiken, främst till järnvägs- och busstrafik.Vi anser att omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle inte kommerav sig själv. Kollektivtrafiken i hela landet inklusive glesbygden måstebyggas ut. Turutbudet, tillförlitligheten, servicenivån, trivseln och inte minstpriset är faktorer som är helt avgörande när den enskilde väljer om han ellerhon skall åka kollektivt eller ta bilen. På alla dessa områden finns tyvärrfortfarande mycket att önska. Framför allt torde priset ha en avgörandeinverkan på den enskildes val av transportmedel.Höga trafikskadekostnaderAlltför många människor trafikskadas . Antalet dödaoch skadade i vägtrafiken har ökat 1997 efter en nedåtgåendetrend . Dödsfall och allvarligt skadade är entragedi för de människor som drabbas och deras närmaste.Det innebär också gigantiska samhällskostnader. I Örebrolän låg trafikskadekostnaderna, enligt isamma län, på hela . Detrafikskadekostnader som uppstod i kollektivtrafiken var dåmycket låga. Det bästa sättet att uppnå den s.k."nollvisionen", dvs. att eliminera antalet dödsfall ochallvarliga personskador i trafiken, är därför sannolikt enkraftigt utbyggd och utvecklad kollektivtrafik. Det förhindrargivetvis inte sänkta hastigheter, säkrare bilar, bättreförarutbildning osv.Låg beläggning ikollektivtrafikenPå många orter är det ett dåligt utnyttjande avkollektivtrafiken. Vad beror det på? Ja, en orsak är de högabiljettpriserna. En enkelresa mellan orterna ochKarlskoga kostar t.ex. . Avståndet är ca en mil. Ennormalbil drar ca bensin. Om den resande tar denegna bilen blir bensinkostnaden för samma sträcka ca 6-7kronor, dvs. Om den resande sedanskall ha med hela familjen, så blir skillnaden ännu större.Någon kan givetvis invända att privatbilen drar på sig extrakostnader för fordonsskatt, försäkring, olja, glykol osv., mendet är kostnader som den enskilde bilägaren har ändå ochdetta beaktas inte i någon högre grad när den resandebeslutar sig för att göra en kortare resa. Dessutom leder detlåga utnyttjandet av kollektivtrafiken till försämrad turtäthet,en i sig negativ konkurrensfaktor. Den egna bilen startasdirekt vid hemmet, körs till destinationen och körs hem närman så önskar. De enda sätten att få kollektivtrafiken merkonkurrenskraftig i förhållande till privatbilismen är därförökad turtäthet och lägre biljettpriser. Det optimala är givetvisnolltaxa, dvs. att de resande åker kollektivtrafik helt gratis.Detta bör omfatta landsbygds- och tätortstrafik, både påbussar och tåg. Redan nu tillämpar t.ex. Länstrafiken iÖrebro län och på vissa linjer samtrafik medSJ:s järnvägstrafik. För länskortet gäller fritt resande i bådalänen på tätorts- och landsbygdsbussarna samt på tågen.Blir det inte dyrt mednolltaxa i kollektivtrafiken?Många kan säkert tycka att det vore bra och önskvärt mednolltaxa, men tror att det blir dyrt för samhället ochskattebetalarna. Faktum är att samhället redan nu via skatteroch avgifter betalar för en stor del av den kollektivabusstrafiken. Trafiken som länstrafikbolagen bedriver äri många fall kraftigt subventionerad via skattemedel, därlandsting och kommuner skjuter till medan restenutgörs av biljettintäkter.Redan nu betalar alltså skattebetalarna merparten av en tjänst som alltför fåutnyttjar. Ytterligare höjda biljettpriser leder till ännu färre resande, lägreintäkter och sämre turtäthet, färre linjer osv. i en negativ spiral. Allt dettaärsamhällsekonomiskt helt barockt och miljöekonomiskt helt förödande!Försöksprojekt mednolltaxaVänsterpartiet vill därför se en trafik- och miljöpolitisksatsning, där samhället finansierar kollektivtrafiken fullt ut.Det kan eventuellt krävas en mindre skattehöjning för attfinansiera nolltaxan i ett övergångsskede. Men är vihelt övertygade om att nolltaxan kommer att innebära vinsterför både den enskilde och samhället. Sådana nolltaxeprojektbör få stöd genom statliga medel, eventuellt också EU-medel, vilket skulle leda till att skattehöjningar blevöverflödiga. Dessutom kan sådana projekt lämpligengenomföras i nära samarbete med andra intressenter, somidag har stora kostnader avseende trafikskador, t.ex.Försäkringskassan, landstingens sjukvård och rehabiliteringo.s.v.Nästan alla skulle tjäna på införandet av nolltaxa på kollektivtrafiken. Denallra största fördelen kommer dock genom en kraftig överströmning frånprivatbilism till kollektivresande. Det innebär en kraftigt minskad negativmiljöpåverkan. Den kollektiva busstrafiken skall givetvis ha ettmiljöanpassat bränsle. Ett ökat kollektivresande kommer också att innebäraradikalt minskad resursåtgång vad gäller t.ex. vårdkostnader förtrafikskadade. Det leder givetvis till ett ökat tryck på kollektivtrafiken.Kapaciteten måste höjas genom att kollektivtrafiken utvecklas, inte minst iglesbygd med fler linjer och ökad turtäthet, men detta är både önskvärt ochnödvändigt. Nolltaxa leder också till minskad administration, slopadbiljetthantering och biljettkontroll m m. Dessa frigjorda resurser kan iställetanvändas till höjd kvalitet och kapacitet. Fler bussar kommer att leda tillbehov av fler chaufförer m m. Det är dessutom samhällsekonomiskt betydligtmer framsynt att satsa på en miljöanpassad och trafiksäker kollektivtrafikjämfört med stora nyinvesteringar i vägnätet.Det är också självklart att både fordonen och hållplatserna måste anpassas,så att äldre och funktionshindrade kan resa kollektivt på ett bekvämt sätt. Detskulle dessutom minska enskildas kostnader för färdtjänstresor.Det pågår redan nolltaxeprojekt i landet med lyckat resultat, t.ex. Ockelbooch kommuner. Det skulle vara mycket värdefullt och avnationellt intresse att pröva ett nolltaxeprojekt i ett eller flera län. Detskulleinnebära en stor tillgång för hela läns turistnäring och underlätta på ettavgörande sätt pendling till och från arbete och utbildning på annan ort. IÖrebro län har många som bor utanför kommun påtalat den storakostnaden för arbetsresor in till residensstaden. Dessa kostnader innebär attutflyttningen från de mindre kommunerna riskerar att öka. Nolltaxan skullekunna motverka en sådan utveckling på ett bra sätt. Med anledning av dettavill undertecknade föreslå en utredning i syfte att undersöka möjligheternaatt i projektform pröva nolltaxa i kollektivtrafiken i ett eller flera län,förslagsvis län och län.Projektet bör pågå , , där de samhällsekonomiskaeffekterna utvärderas sett till t.ex. miljö- och trafikskadekostnader församhället och sett till de enskildas ekonomi, effekter för minskad utflyttningfrån länets mindre kommuner m m. Projektet skall därför bedrivas medforskarstöd, lämpligen av de blivande universiteten i och Karlstad.En förutsättning är att de ingående parterna, dvs. Länstrafikbolagen,landstingen och kommunerna, vill medverka i ett sådant projekt.Fördelar med nolltaxaVad skulle enligt vår mening hända om försöket kom tillstånd?? Kollektivresandet ökar kraftigt?? Fler fordon och fler förare behövs i kollektivtrafiken?? Tätare turer behövs?? Trafikolyckorna minskar?? Vägslitaget minskar?? Miljöutsläppen minskar?? Biljetthantering (försäljning och redovisning) upphör?? Mindre personal behövs till administration och biljettvisering?? Det blir kortare åktider när biljetthanteringen upphör?? Stor fördel för pendling till arbete och utbildning?? Mindre risk för fortsatt utflyttning från mindre orter?? Stor fördel för länens turism ?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning i syfte att undersökamöjligheterna att i projektform pröva nolltaxa i kollektivtrafiken i ett ellerflera län, förslagsvis län och enligt vad i motionenanförts.Stockholm den 28 oktober 1998Sture ()()()()()