mot · GL02Fi31 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition I denna motion behandlas regeringens förslag avseende tilläggsbudgeten utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen föreslår att anslaget till ökar med . Förslaget motiveras med att fått i uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet och sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från andra myndigheter och institutioner inom kulturområdet. Finansieringen föreslås ske genom att anslaget för konstnärlig utsmyckning minskas med motsvarande belopp. Moderata samlingspartiet anser att stödet till kulturverksamhet skall prioriteras framför en ökning av byråkratin på kulturområdet. Det uppdrag som avses bör naturligen rymmas inom ordinarie anslag. Regeringens förslag bör avvisas. har beslutat att ett statligt museum för världskultur skall etableras i . Frågan om ett dök första gången upp i regeringens Kulturproposition . Förslaget väckte stor bestörtning eftersom regeringens avsikt uppenbarligen var att flytta omfattande museisamlingar från tre museer i för att etablera ett nytt i . Personalen vid berörda museer i var inte i förväg orienterad om förslaget. En rad argument anfördes mot att flytta museiföremål från till . Utöver kostnaderna för en flyttning av många sköra föremål anfördes bl.a. att betydande delar av museisamlingarna hade donerats eller deponerats vid något av de tre aktuella Stockholmsmuseerna och att avsikten varit att föremålen skulle vara tillgängliga för visning i . Vidare anfördes att har betydande undervisning i samverkan med de berörda museiinstitutionerna. Regeringen föreslog i budgetpropositionen, som avgavs någon dag senare, att skulle anvisas för en samlad etnografisk museimyndighet i . Några ytterligare medel för att etablera ett museum i fanns inte i budgetpropositionen 1996. Sedan det stått klart att frågan om en flyttning av museiverksamheten till var illa förberedd fann regeringen för gott att tillsätta en organisationskommitté för etablering av ett i . Utredningen skall avge sitt slutbetänkande . Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en arkitekttävling för en museibyggnad i . Ytan är beräknad till 11 000 kvm och investeringskostnaden till . Enligt regeringen ryms finansieringen av dessa kostnader inom den av beslutade investeringsramen för . Formuleringen antyder att dessa medel efter beslut av skulle finnas till förfogande för finansiering av den nya museibyggnaden. Så är inte fallet. Det korrekta förhållandet torde vara att de ryms inom den låneram som bemyndigas agera inom. Vi finner för vår del att det är utomordentligt anmärkningsvärt att regeringen kan gå vidare med den konkreta planeringen för en museiverksamhet i utan att först ha avvaktat resultatet av den tillsatta utredningens arbete. Ännu föreligger oklarhet om vad den nya museibyggnaden skall inrymma. Trots att frågan varit föremål för diskussion i vid ett flertal tillfällen råder ännu ingen klarhet om vad regeringen planerar vad gäller överförande av museisamlingar från till . Inte heller framgår det av regeringens förslag om övriga museer genom minskade anslag får bidra till den nya museiverksamheten i . Vi finner för vår del att dessa frågor bör klarläggas innan ytterligare beslut fattas om det nya . Regeringens förslag bör därför avslås. 3 Radio och TV i allmänhetens tjänst Regeringen föreslår att skall tilldelas ur rundradiokontot för för särskilt kvalificerad programproduktion. Förslaget är en första del i en satsning på nya kanaler, nya sändningsmöjligheter, ett treårigt investeringsprogram samt ett nytt särskilt programstöd som regeringen presenterade . Avsikten var enligt regeringens pressmeddelande att stärka mångfalden på mediemarknaden. Regeringens lösning blev en halvmiljardsatsning på public service-företagen. Vidare skulle en ägarkoncentrationsutredning tillsättas med uppdrag att föreslå lagstiftning på området, och digitala TV-sändningar i marknätet skulle inledas i fem olika delar av landet. Public service-företagen skulle få ett tillskott på utöver de som beslutade om . Satsningen skall skapa möjligheter för att starta nya programkanaler. Vidare skulle få möjlighet att sända nya och befintliga kanaler via satellit. För att finansiera nya kanaler och ny distribution skulle anvisas . Dessutom aviserade regeringen att den avsåg att föreslå ett nytt permanent programstöd på för särskilt kvalificerad programproduktion. Eftersom avsikten var att detta stöd skulle betalas ut med början begär regeringen nu att anvisar för detta ändamål. Regeringens metod att öka mångfalden inom etermedierna innebär alltså att den vill öka stödet för den redan totalt dominerande public service-verksamheten i och ! har en marknadsledande ställning och i förhållande till andra radio- och TV-kanaler helt unika resurser. Regeringen väljer att försöka begränsa konkurrensen inom etermedierna. Det framgår av att andra sändningsföretag är tvungna att inhämta regeringens tillstånd för sändning samt att de tvingas betala för rätten att sända sina program. Sålunda betalar t.ex. TV4 en koncessionsavgift på . Företaget har när kostnader för utsändning, försäljning m.m. räknats av för sin programproduktion. Beloppet motsvarar ungefär en fjärdedel av vad disponerar för programverksamheten. Vi vill påpeka att tillkomsten av de fria radio- och TV-kanalerna har lett till ett ökat utbud av radio- och TV-program. TV4 har t.ex. varit initiativtagare till att sända morgon- och lunch-TV vilket lett till att följt efter och sänder motsvarande program. TV8 har erbjudit intervjuer med ledande opinionsbildare, naturprogram och dokumentärer. Dessvärre är det svårt att spåra någon annan ambition från sida än att möta konkurrensen från de fria TV-kanalerna med program av samma karaktär som dessa kanaler sänder. I stället för att konkurrera med den kvalitet som resurserna för SVT kan erbjuda satsar man nu på att producera lättare program som sänds på bästa sändningstid. Program av kvalitetskaraktär har förvisats till sena kvällssändningar. Därmed visar att den inte tar sitt public service-uppdrag på allvar. I stället för kvalitet fortsätter man att jaga tittarsiffror. Vi finner detta helt oacceptabelt. Public service-uppdraget innebär att företaget skall kunna sätta resurser på att göra program som både ger nyhetsförmedling, fördjupad debatt och god orientering. Det kan inte enligt vår mening vara en huvuduppgift för public service-televisionen att producera underhållningsprogram av lättare karaktär och lägga dessa på bästa sändningstid. bör koncentrera sina resurser på att producera och sända sådana program som de övriga TV-kanalerna inte sänder. Uppdraget för public service-verksamheten bör inte utformas med syftet att dominera programutbudet. I stället bör public service-uppdragets syfte vara att tillföra ett utbud av program som publiken annars inte kan få tillgång till. En sådan inriktning ställer krav på public service-företagen, krav som understryker deras roll som samhälleliga kulturinstitutioner. Företagen bör således inte se konkurrensen med de fristående TV-kanalerna och radiostationerna som sin främsta uppgift utan i stället ge prioritet åt kvaliteten i det programutbud man själv bidrar med. Inför en ny tillståndsperiod bör det ställas krav på en utveckling av public service-uppdraget mot ökad kvalitet och fördjupning. Programverksamheten bör ställas i relation till det samlade programutbud som publiken möter . Public service-företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenska folket med en inriktning mot kvalitet och fördjupning. De bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och som skapar nya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturellt skapande. Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmänna samhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri och oberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediers nyhetsförmedling. Programföretagen har fastställt publikmål för sin verksamhet vilka kan medföra en risk för att programutbudet förytligas. Regeringens förslag till riktlinjer för public service-verksamheten under nästa tillståndsperiod måste uttryckligen ange att höga lyssnar- och tittarsiffror inte skall vara det avgörande målet för programverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att öka anslaget till i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett i , att avslår regeringens förslag om ökad medelstilldelning till i enlighet med vad som anförts i motionen.