mot · GM02So462 · 1998-10-28 00:00:00 — anser det viktigt att man inteblandar ihop och ideell verksamhet.Mansjourerna gör ett bra förebyggande arbete. vill dock gålängre än regeringen vad gäller brottsofferjourerna eftersom vi anser attbrottsoffrens ställning måste stärkas.Brottsofferjourerna gör ett mycket värdefullt arbete för brottsoffer.Brottsofferjourernas riksförbund () bildades . Förbundet harhaft målsättningen att det skall finnas en brottsofferjour i varje polisdistriktoch detta mål uppfylldes i princip . En brottsofferjour består avett antal ideellt arbetande stödpersoner samt en brottsofferassistent/samordnare. Stödpersonerna är noggrant utvalda och får speciell utbildning.Under vägledning och samordning av en utbildad brottsofferassistent ger debrottsoffren hjälp. Assistenten har till uppgift att tillse att brottsoffret fårkontakt med en stödperson, men assistenten skall också svara för kontaktenmed allmänheten, polismyndigheten och andra resursorgan samt att vidbehov slussa hårt drabbade brottsoffer vidare till rätt professionell instans.De flesta brottsofferjourerna (ca 90) har dock inte möjlighet att anställanågon brottsofferassistent, och vid dessa utförs uppgifterna av en ideelltarbetande samordnare. Vid de brottsofferjourer där det finnsen sådan assistent (ca 15) sker finansieringen genom kommunala bidrag. Föratt möjliggöra anställning av en deltidsanställd brottsofferassistent vid flerbrottsofferjourer anser liberalerna att ett direkt statsstöd börinrättas. Vi har i vårt budgetalternativ avsatt motsvarandeca 50 halvtidstjänster. Det som här anförts om direkt statsstöd tillBrottsofferjourerna bör som sin mening ge regeringen till känna.Funktionshindrade kvinnor somutsätts för våld eller våldtäktAtt utsätttas för misshandel eller våldtäkt är alltid en djupkränkning och orsakar alltid stora problem. Men för vissamänniskor, som de med funktionshinder av något slag, blirett sådant övergrepp om möjligt än svårare på grund av derasredan utsatta situation. Det kan därför behövas vissaspecialinsatser till denna grupp.För de funktionshindrade som utsatts för våldtäkt eller misshandel ställsdet speciella krav på Kvinnocentrum och Kvinnojourer, exempelvistillgänglighet till texttelefoner, trapphissar, personlig assistans m m. Det ärofta enkla åtgärder som kan hjälpa dessa kvinnor en bit på vägen tillbaka tillett värdigt och tryggt liv.Folkpartiet menar att den miljon som regeringen avsätter är otillräcklig,och vi anslår därför ytterligare till anslag C 2 Särskildajämställdhetsåtgärder (utgiftsområde 14) till funktionshindrade kvinnor föratt möjliggöra ett bättre och effektivare arbete med dessa kvinnor.Det som här anförts om att öka anslag C2, utgiftsområde 14, med tremiljoner kronor avsett för funktionshindrade kvinnor bör som sinmening ge regeringen till känna.Lagen om gemensamvårdnadRiksdagen beslöt om en lag om gemensamvårdnad. Lagen var kontroversiell och många befarade attden skulle kunna ha negativa konsekvenser i en del fall. Dethandlar dels om hur lagen fungerar när pappor drar sig undanumgänget med barnen, dels vilket skydd den utgör i fall därmannen utsätter kvinnan eller barnet för våld och hot.Folkpartiet anser det därför viktigt att man redan nu tillsätteren grupp med uppgift att följa den nya lagens konsekvenser.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det är också viktigt att det i varje län finns en professionell utrednings-enhet bestående av socionomer, barnpsykologer och polis. Denna enhetsuppdrag skall vara att utreda på vilket sätt barn skadats i samband medmisshandel.Det som här anförts om uppföljningen av lagen om gemensam vårdnad börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Även studenter ska omfattasav lagen om sexuellatrakasserierSexuella trakasserier är ovälkomna, nedsättande ochförnedrande för den som drabbas. Ofta leder de till rädsla,osäkerhet och skuldkänslor hos den som har blivit utsatt fördem. Det är därför viktigt att information om sexuellatrakasserier sprids.Regeringen har dock valt att begränsa lagstiftningen om sexuellatrakasserier så att den endast omfattar anställda. liberalerna anserinte att det är tillräckligt. Studenter vid högskolor och universitet befinnersigi en liknande situation som arbetstagare. Det är viktigt att också studenterssituation uppmärksammas när det gäller sexuella trakasserier. Men den nyalagen gäller ej för studenter eftersom de inte omfattas av jämställdhetslagen.Enligt vår uppfattning bör således kretsen vidgas enligt mönster frånarbetsmiljölagen (1 kap. 3 § arbetsmiljölagen) så att studenter, men ocksåtotalförsvarspliktiga, omfattas av skyddet mot sexuella trakasserier.Det som ovan anförts om att lagen om sexuella trakasserier bör utformasså att även studenter och totalförsvarspliktiga omfattas av den bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Ett internationelltperspektivKvinnorna har en mycket betydelsefull roll för utvecklingeni många . hindras åtskilliga kvinnor från attbidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen, eftersomde förnekas tillgång till utbildning och hälsovård. Deförnekas också möjligheten att ta aktiv del av det politiskabeslutsfattandet och inflytande över såväl offentlig somenskild sektor.I svensk biståndspolitik är bekämpning av fattigdom det övergripandemålet. Vid sidan av detta har ett antal specifika biståndsmål slagits fast.Sedan 1996 har infört ett sjätte biståndsmål - jämställdhet. Tillgrund för detta beslut låg en utredning ledd av (). Vianser det vara angeläget att fortlöpande följa upp hur den målsättningenuppfylles, inte minst när det gäller kvinnofrid.Det pågående arbetet med att integrera kvinnofrågor i biståndet måsteintensifieras. Det kan ske genom direkta insatser riktade mot kvinnor iprogramländerna samt genom ökat kvinnligt deltagande i planering, genom-förande och utvärdering av enskilda biståndsinsatser.Inom ramen för biståndsarbetet är befolkningsfrågor ett viktigt område.Befolkningsfrågor handlar inte bara om familjeplanering. De handlar ocksåom familjernas möjlighet att styra över sina liv. Framför allt måste kvinnorsrätt att få makt och kontroll över sina liv respekteras. Dessa krav, att kvinnansjälv bestämmer över sin egen hälsa och bedömer sina egna förutsättningarför att ta ansvar för sina barn, är långt ifrån självklara.Åtskilliga kvinnor hindras från att bidra till den sociala ochekonomiska utvecklingen eftersom de förnekas tillgång till utbildning ochhälsovård. De förnekas därmed också möjligheten att aktivt delta i detpolitiska beslutsfattandet och blir bestulna på sina livschanser.Genom biståndssamarbetet får som givare möjlighet att föra endialog med mottagarländerna om kvinnors rättigheter. Dessa tillfällen måsteutnyttjas. Biståndets ambition bör vara att varje insats föregås av enkonsekvensanalys beträffande kvinnors levnads- och försörjningsvillkor.Folkpartiet har försökt att lyfta fram kvinnor i biståndet, ochFolkpartiets budgetalternativ rymmer större anslag för dessa frågor.I EU arbetar för att ett organ skall tillsättas där frågor kanbehandlas i ett jämställdhetsperspektiv. Tanken är att detta ska verka vidsidan av kvinnoutskottet och socialutskottet i Europaparlamentet.Rätten till fri abortAtt förebygga ohälsa och bekämpa sjukdomar är en viktiguppgift för biståndet. Kvinnors hälsoproblem beror ofta påbarnafödande eller aborter. Antalet aborter uppgår tillmellan 40 och 60 miljoner, varav ungefär hälften är legala.Det innebär att i världen i stort avbryts en av fyragraviditeter. Enligt WHO:s beräkningar dör nära 600000 kvinnor i samband med graviditet och förlossning. Avdessa dödsfall är mellan och orsakade avkomplikationer till provocerad abort. Mödradödligheten ärmycket ojämnt fördelad, av dödsfallen inträffar i tredjevärldens länder. I utvecklingsländerna är mellan och av mödradödligheten ett resultat av illegala och/elleroskickligt utförda aborter.Ett viktigt mål för att främja kvinnors hälsa i världen är därför att reducerasjuklighet och dödlighet som beror på abort. Det sker i första hand genom attminska antalet aborter genom upplysning om sex och samlevnad, tillgång tillsäkra preventivmedel och bra rådgivning. Alla oönskade graviditeter gåremellertid inte att förebygga och därför måste kvinnor ha tillgång till enkla,säkra abortmetoder och en effektiv akutvård för att snabbt kunna behandlaillegala aborter. Eftersom de största hälsoriskerna förekommer i länder därabort är förbjuden måste man också arbeta för att legalisera abort och för attvärna rätten till abort när den är hotad.Kvinnlig könsstympningWHO uppskattar att omkring 130 miljoner flickor ochkvinnor utsatts för omskärelse. Två miljoner beräknasårligen vara i riskzonen för detta ingrepp. De flesta av dessakvinnor lever i 28 men det finns ocksåkvinnor i andra delar av världen som utsatts för dettaingrepp. Omskärelse leder till både akut och kroniskt lidandemed såväl fysiska som psykiska skador. Genom attomskärelse också förorsakar komplicerade förlossningarinnebär ingreppet också risker för kommande barn. WHO,och har vädjat till alla länderoch deras ledare att stödja ansträngningarna att eliminerakvinnlig omskärelse. måste aktivt bidra till dettaarbete.Trots att könsstympning är förbjuden i har det här ändå före-kommit könsstympning. Allt bör göras för att främja en utveckling av be-handlingsmetoder för att återställa så mycket som möjligt av denursprungliga funktionen. Svensk hälso- och sjukvård bör aktivt bidra i dettaarbete som också kan komma kvinnor i andra länder till godo.Riksdagen har tidigare uttalat sig om vikten av att förebygga att köns-stympning utförs. bör följa upp och återrapportera vad somhänt efter uttalande.Det som ovan anförts om uppföljning av de förebyggande insatserna motkönsstympning bör som sin mening ge regeringen till känna.KvinnoimportDet är känt att både företag och enskilda lockar hit kvinnorfrån , , och med löften omgiftermål, guld och gröna skogar. För en del kanske tillvaronblir bra men för alltför många har livet blivit något av etthelvete.Landets kvinnojourer får ta emot rapporter om hur kvinnor brutit upp frånförhållanden på grund av misshandel, utnyttjande och förnedring av olikaslag. Isolering och språksvårigheter gör det svårt för kvinnorna att få tag påinformation om sina rättigheter och var det finns hjälp att få. Därför får dessakvinnor hjälp mycket sent.Kvinnorna utvisas om de vistats mindre än i . Orsaken är attmisshandel enligt praxis inte ensam får utgöra orsak för permanent uppe-hållstillstånd i . Vi menar att prövning om hon ska få stanna eller intemåste genomföras utan dröjsmål. Vi anser vidare att kvinnor som hamnat iden här situationen ska få stanna i om de så önskar förutsatt att detinte rör sig om ren skeninvandring.Det som här anförts om kvinnoimport bör som sin mening geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en handlingsplan för hur hälso- och sjukvården skall utformas såatt vården i ordets rätta bemärkelse skall bli jämställd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda rehabiliteringsprogram för kvinnliga alkoholister,3. att beslutar att höja straffminimum för grovt kvinnofridsbrotttill fängelse,14. att hos regeringen begär förnyad utredning om kriminaliseringav "lindrig" psykisk misshandel, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den lagändring som föreslår rörandeskyldighet att ingripa vid brott mot liv och hälsa, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snabb översyn av sexualbrottskapitlet i , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till psykoterapi för våldtagna och misshandlade kvinnor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en svensk New York-modell, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en oberoende utvärdering av behandlingsmetoder för män sombegått vålds- och sexualbrott mot kvinnor, 110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre skydd för förföljda kvinnor, 111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direkt statsstöd till brottsofferjourerna, 112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre och effektivare arbete med funktionshindrade kvinnor, 213. att beslutar att anslag C 2 (utgiftsområde 14) utökas med 3miljoner kronor till funktionshindrade kvinnor, 214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av lagen om gemensam vårdnad, 315. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även studenter och totalförsvarspliktiga skall omfattas avlagen om sexuella trakasserier, 216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppföljning av de förebyggande insatserna motkönsstympning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att driva frågan om rätten till fri abort internationellt, 418. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnoimport. 5Stockholm den 28 oktober 1998Helena ()()()()()()1 Yrkandena 3-6 och 8-11 hänvisade till JuU.2 Yrkandena 12, 13 och 15 hänvisade till AU.3 Yrkande 14 hänvisat till LU.4 Yrkande 17 hänvisat till UU.5 Yrkande 18 hänvisat till SfU.