mot · GM02N238 · 1998-10-28 00:00:00 — Kvinnligt företagandemåste utvecklas så att kvinnor startar och driver företag i minst sammautsträckning som män. Kvinnor startar ofta företag med mindre lån ochbidrag. rör det sig om tjänsteföretag med en affärsidé främst för enlokal marknad. Sådan företagsamhet måste tas tillvara i hela landet och harpotential att hjälpa upp en kärv regional eller lokal arbetsmarknad. Mångakan få inspiration av andra eller få anställning hos någon annan.Samhället bör därför på olika sätt underlätta avknoppning från denoffentliga sektorn. Stöd och rådgivning måste finnas. Vid offentlig upp-handling ska konkurrensneutralitet mot den egna verksamheten eftersträvas ihögre utsträckning än . Kooperativa verksamhetsformer ska ges sammaföretagsmässiga förutsättningar som andra företagsformer. Det ger störremöjligheter för kvinnor att gemensamt starta företag inom denna sektor somligger den offentliga nära och där den kooperativa verksamhetsformen ärmycket lämplig.Efterfrågan på de särskilda kvinnolånen, ett centerinitiativ, har varit stor.Satsningarna har skapat många nya arbetstillfällen. Det är viktigt att bevaraoch utveckla detta stöd.Kvinnors företag missgynnas av de regler och kriterier som gäller för attfå del av länsstyrelsernas småföretagarstöd. Småföretagsstöd går inte att sökaför företag inom försäljning, klädindustri och företag som vänder sig till enlokal marknad vilket många små tjänsteföretag gör. Dessutom finns ett kravpå att anställa personal för att kunna söka stöd. Dessa regler och kriteriergörsammantaget att många typiska kvinnoföretag inom handels- och tjänste-sektorn utestängs från möjligheten att söka småföretagarstöden. Centerpartietanser att det nuvarande regelsystemet måste ses över i syfte att ökamöjligheterna att erhålla småföretagarstöd för kvinnors företag. Detta bör gesregeringen till känna.8.1 Permanenta kvinnliga resurscentrumCenterpartiet anser att ska bli ett föregångsland när det gällerjämställdhet inom näringslivet. Ett led i detta är att få fler kvinnor somstartar och driver företag, ett annat led är att andelen kvinnor i ledandebefattning i näringslivet stadigt ökar.Självfallet behövs många åtgärder för att öka andelen kvinnor som startarföretag. Åtgärder som har varit av stort värde för att öka medvetenheten ochstimulera kvinnor till att starta eget är kvinnliga rådgivare och kvinnligaresurscentrum både på länsstyrelserna och på central nivå. Kvinnligaresurscentrum finns i så gott som alla län och ett nationellt resurscentrumfinns på NUTEK.Resurscentrums uppgift är att samla kunskap kring kvinnors villkor för attsedan kunna förbättra situationen på olika områden som är viktiga förkvinnor. Det kan gälla arbetsmarknadsutbildning, företagsrådgivning,allmänna utbildningsinsatser, forskning etc. Resurscentrum skall vara enresurs för länens kvinnor samt länens myndigheter och organisationer somarbetar med olika insatser för kvinnor. Dessa har mycket påtagligt medförtatt fler kvinnor kunnat starta och utveckla egen verksamhet. Enligt våruppfattning är verksamheten till stort gagn för att utveckla och breddakvinnors yrkesval.Det är viktigt att resurscentrumet fokuserar sin verksamhet på ursprungs-uppgiften, nämligen att förbättra villkoren för kvinnorna i regionaltutvecklingsarbete. anser att de regionala kvinnliga resurs-centrumen har en viktig roll för att utveckla kvinnors företagande. Dehittillsvarande satsningarna med kvinnliga resurscentrum på länsnivå måstenu permanentas och vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.8.2 Kvinnliga affärsrådgivareNUTEK har i uppdrag att arbeta för kvinnors företagande. Medel haranslagits till kvinnliga affärsrådgivare i inre stödområdet. Kvinnligarådgivare finns i flera kommuner. Om inte nya medel tillförsriskerar detta att försvinna. Finansieringen har fördelats på 1/3 ,1/3 samt 1/3 kommunerna. I vissa kommuner har enförlängning av verksamheten finansierats med EU-medel. Erfarenheternaär mycket goda varför anser att det i varje kommun börfinnas en kvinnlig affärsrådgivare. Medel bör säkerställas för dennaverksamhets fortsättning. Detta bör ges regeringen till känna.9 Kooperativt företagandeEtt sätt att snabbt öka kvinnors företagande och därmed skapa flerarbetstillfällen är att uppmuntra och utveckla det kooperativaföretagandet.Kooperativa företag har med sin speciella struktur visat sig vara särskiltattraktiva för kvinnor. Det kooperativa företagandet har expanderat kraftigtde . Bland annat inom har en färsk studie visat att det.o.m. Det finns många intressanta exempel på kooperativverksamhet av olika slag från skilda delar av landet. Av dem som vänder sigtill de lokala kooperativa utvecklingscentrumen är kvinnor.Här finns en stor potential.Personalkooperativ är förmodligen den form av företagande som kan växaallra snabbast. Erfarenheterna är mycket goda. Både beställare och anställdaär mycket nöjda visar en forskningsrapport från högskolan i borde vara en stark konkurrent till både ochprivat omsorg. Trots detta finns bara 150 personalägda företag inom offentligsektor. Drivkraften för dessa har inte varit att tjäna pengar. De som startadeunder har oftast haft ett ideellt syfte. De drivs avengagerade eldsjälar som vill ha frihet. av delägarna är kvinnor.Den kooperativa företagsformen måste stödjas och utvecklas med blandannat bättre rådgivning och genom projektinriktade åtgärder. Detta bör gesregeringen till känna.Grunden för kooperativ verksamhet är att en grupp människor, företageller organisationer går samman för att driva en ekonomisk verksamhet somde alla behöver och som de gemensamt styr och ansvarar för i demokratiskaformer. Man kan säga att ett kooperativ är ett företag som drivs enligtföreningsdemokratiska principer med ändamålet att tillgodose med-lemmarnas behov av verksamheten.Som tidigare nämnts är den kooperativa formen utmärkt för t.ex. anställdainom offentlig verksamhet som vill starta egen verksamhet. Det har ävenvisat sig att intresset bland kvinnor för att starta kooperativa företag ärstort.På tjugo platser i landet finns det lokala kooperativa utvecklingscentrum,som i respektive län ger vägledning, utbildning och annat stöd till gruppersom vill starta kooperativ. Vi anser att kooperativ är en verksamhetsformsom bör bejakas.I svensk lagstiftning finns den juridiska associationsformen ekonomiskförening som är avpassad för kooperativ verksamhet. Det är enligt vårmening av största vikt att konkurrenslagstiftningen är utformad så attkooperativ verksamhet inte missgynnas jämfört med andra associations-former. Vad som ovan anförts om kooperativt företagande bör ges regeringentill känna.10 IT för ökad decentraliseringInformationstekniken ger förbättrade förutsättningar för ettdecentraliserat näringsliv. anser att lagstiftningen böranpassas till de nya kommunikationsmönstren så att inte denna positivautveckling hindras.Distansarbete har tyvärr, trots att många talat om utvecklingspotentialen,inte fått det genombrott som man hoppats på. Till dels beror det på attlagstiftningen inte hängt med utvecklingen. Lagarna inom arbetsmarknads-området utformades då distansarbete var relativt ovanligt. Tillexempel är det, när det gäller försäkringar, oklart hur arbete i hemmet eller iså kallade telestugor skall betraktas. Om en person som arbetar hemmaskadar sig under arbetstid, skall då detta betraktas som en arbetsskada ellerinte? Skall arbetsgivarens försäkring gälla, kan den gälla, eller är det enpersonlig försäkring som måste till? Samma problematik torde även gälla vidsakskada.Idag är det vidare relativt svårt att i självdeklaration kunna göra avdrag förarbete eller kontor i hemmet. Däremot är det betydligt enklare att göraavdrag för resor till och från arbetsplatsen, trots att det för samtligainblandade parter, inte minst beaktat miljöbelastningen, torde vara bättremed distansarbete.Det finns oklarheter avseende distansarbete och turordningsreglerna. Dettahar behandlats i utredningen om distansarbete, SOU 1998:115. I Center-partiets motion om det nya arbetslivet (1998/99:A214) yrkas att regeringensnarast måste återkomma till med ett konkret lagstiftningsförslag.10.1 Enhetstaxa för avancerade teletjänsterÖkad kapacitet ger nya kommunikationsmöjligheter. Nya tjänster ochmöjligheterna till ökad kapacitet får inte endast bli föremål för några fåstörre orter. Detta måste komma alla regioner till del. harmotsatt sig möjligheter till geografiskt differentierade priser. Detta är intetill gagn för utveckling i hela landet. Geografiskt differentierade priserleder till sänkta priser i större städer. Landsorten kommer med detta inteatt kunna nyttiggöra sig sänkta priser. Istället kommer priserna här attligga oförändrat högt. Detta kan inte accepteras.Utvecklingen på teleområdet går fort och utbudet av tjänster ökar kraftigt.Hela det svenska telefonisystemet beräknas vara baserat på digitala växlar1998. har även inlett ett arbete med att etablera en nationellbredbandsstruktur. Enligt är ambitionen att av landetshushåll skall ha tillgång till bredbandstjänster. anserinte att Telias ambition är tillräckligt hög. Tillgången till väl fungerandeteletjänster i hela landet är av sådan betydelse för företagande och utvecklingatt det krävs ökade insatser så att Telias nuvarande målsättning kan nåstidigare än år 2004.Utbyggnaden av AXE-systemet är bra men inte tillräcklig. För meravancerad dataöverföring krävs bland annat möjlighet till kommunikationmed ISDN (), ADSL () eller motsvarande. Det är en självklar politisk uppgift atttillse att den grundläggande teletjänsten skall innefatta en kvalitet sommöjliggör kommunikation med ISDN-kapacitet, eller motsvarande. Dennamöjlighet skall göras tillgänglig för alla på lika villkor, d.v.s. attanslutningsavgiften skall vara densamma över hela landet. Tillkännagivandetpå detta område återfinns i motion angående regionalpolitik(1998/99:N337).11 En sund konkurrensEn fungerande och sträng konkurrenslagstiftning är viktig för att frikonkurrens ska råda i det privata näringslivet. Konkurrensutsättningmedför ökad effektivitet och gynnar konsumenterna i längden. Det ärmycket viktigt att vissa företag inte kan utnyttja en dominerandeställning på marknaden. Priskarteller ska inte förekomma.Konkurrenslagen har nio så kallade gruppundantag, av vilka undantagetför detaljhandelskedjor är mest uppmärksammat och avviker från reglerna iövriga EU-länder. Konkurrenslagstiftningen har i sig en småföretags-anpassning.Det är angeläget att reglerna utvecklas ytterligare så att småföretagen kansamverka i lösa former. De så kallade gruppundantagen måste förlängas efter1999. Konkurrenslagen får inte vara ett hinder för samverkan mellan mindreföretag. förslag på detta område återfinns i en särskild motionangående konkurrenslagstiftningen (1998/99:N263).För att avreglera och minska antalet monopol bör man vidta en radåtgärder. Vi lägger här fram förslag på ett par sådana åtgärder.Sotningsmonopolet har tidigare utretts och det har föreslagits att det bordeavskaffas. Monopolet har även fått kritik av EU. Enligt vår uppfattning börsotningsmonopolet avskaffas.Biluthyrningsverksamhet bör förenklas genom ett slopande av nuvarandekrav på tillstånd med därtill hörande specialkrav. Istället bör det räcka medregistrering av verksamheten. Vad som ovan anförts om avreglering ochfärre monopol bör ges regeringen till känna.Sverige bör i EU driva att lagen om offentlig upphandling i högre grad skabeakta miljöfaktorer som ett konkurrensmedel. I takt med att miljön blir enallt viktigare konkurrensfaktor måste också offentliga inköpare få ta storhänsyn till miljövänlighet. En alternativ utformning är att ett visst beloppundantas från lagen om offentlig upphandling. Detta bör ges regeringen tillkänna.I många fall av offentlig upphandling missgynnas mindre företag i ochmed att upphandlingarna sker i så stora volymer att de inte kan konkurreramed större leverantörer. Mot bakgrund av detta är det viktigt att denmöjlighet till undantag från lagen för upphandlingar under det så kalladetröskelvärdet 200 000 ecu, som finns enligt , också utnyttjas avSverige. Så är inte fallet för närvarande.Av konkurrensskäl är en effektiv skatteuppbörd ytterst viktig. Skatte-kontrollen måste vara noggrann och omfattande för att konkurrensen skakunna säkerställas. Företagare ska kunna känna sig säkra på att det råderhederlig konkurrens. Det är därför välkommet att har fattat beslutom utökade kontrollmöjligheter för skattemyndigheten genom tillgång tillolika tillståndsregister. Detta har aktivt medverkat till.Resurserna för utredning av ekonomisk brottslighet måste också förstärkas.Det finns en risk att företagare ensidigt pekas ut som en fuskande grupp isamhället. Därför är det angeläget att kontrollen av bidragsutbetalningarförstärks på motsvarande sätt.Det förekommer alltför ofta att kommuner ägnar sig åt verksamheter somdrar undan basen för eller konkurrerar ut lokala näringsidkare, ofta med hjälpav subventioner. Detta är oacceptabelt.Många små företag riskerar att slås ut av större företag i samma bransch.De stora stämmer de små för plagiat, mönsterintrång, de dumpar priser m.m.Under tiden rättsprocessen pågår kan det lilla företaget gå under. Detta böruppmärksammas och åtgärdas. har motionerat (1997/98:L805)om att den immateriella lagstiftningen skall ses över i syfte att underlätta förinnovatörer och småföretagare.12 Kunskap och kompetensSamhället är beroende av initiativrika och företagsamma människor.Enskilda människor som grundat företag och uppfunnit nya produkteroch metoder har en viktig del i grunden för välfärdssamhället. I grundoch botten är alla barn, då de börjar skolan, nyfikna och initiativrika.Alltför länge har dock skolan varit inriktad på att utbilda människor förindustrisamhällets behov - förmågan att upprepa och organiserat lärandehar betonats framför initiativförmåga och eget upptäckande.Centerpartiet vill att skolan ska ha sin uppgift att utbilda människor förkunskapssamhället - där företagsamma och idérika människor behövs ialla verksamheter. Utvecklingen i näringslivet går mot mer flexiblaarbetsformer och större ansvar för de anställda. Detta accentuerar ocksåbehovet av entreprenörskap.Skolan måste präglas av ett förhållningssätt som innebär att entreprenör-skap stimuleras. Utbildningen bör ha ett brett angreppssätt som innebär attnytänkande och kreativitet - egenskaper som behövs i många sammanhang -stimuleras. Entreprenörskap kan inte läras ut som ett särskilt ämne, utan börprägla alla skolans ämnen och hela verksamheten i skolan.I en utredning från Närings- och (Ds 1997:3)konstateras att dagens läroplan öppnar för en skola där entreprenörskapuppmuntras och tas tillvara. Dessvärre konstateras också att "få högskole-utbildningar väljer en pedagogik som uppmuntrar till egen företagsamhet ochskapar orienteringskunskap. Dessutom saknar lärarutbildningarna i stort settinslag som utvecklar förståelse för barns och ungdomars naturligaföretagsamhet." En av utredningens slutsatser är att bland de viktigasteåtgärder som kan vidtas är att pedagogiken utvecklas för att stimuleraentreprenörskap som egenskap i lärandet.Som ett led i att stärka inslaget av entreprenörskap i skolan välkomnarCenterpartiet förslaget om en utvecklad samverkan mellan näringslivet ochskolan. Enligt vår uppfattning måste detta vara ett led i en ökad samverkanmellan hela det omgivande samhället och skolan i likhet med vadutredningen också förordar. Alla parter på lokal nivå - den politiskaledningen, skolan, företagen och fackföreningarna - har ett gemensamtansvar för att denna samverkan utvecklas. Regeringen bör återkomma medförslag om hur denna samverkan kan stimuleras, bl.a. genom en översyn avgymnasieförordningen.På högskolenivå är anknytningen till företag vanlig, även om det inte ärtillräckligt utvecklat. Inte minst vid de mindre och medelstora högskolornafinns många exempel på hur företagande integreras som en del iutbildningen.På vissa högskolor lärs praktiskt företagande ut och på andra finns enutbyggd utbytesverksamhet mellan företag och högskola. Universiteten harett utbyggt forskningssamarbete med framförallt stora företag. Småföretagenoch högskolorna måste i långt större utsträckning samarbeta för ömsesidigvinnings skull.Forskningsresultat bör i högre grad leda till utvecklingsarbete ochkommersiell användning. De forskare som gör upptäckter som kan varakommersiellt gångbara bör stimuleras att också utveckla dessa, antingensjälva eller genom att sälja rätten till dem. Högskolans ansvar att gerådgivning och assistans åt forskare som vill kommersialisera sina resultat,t.ex. genom patentering, förtydligades genom det forskningspolitiska beslutet1996. Det är viktigt att detta arbete följs upp och också leder till att flerupptäckter exploateras.Under senare tid har många högskolor bildat holdingbolag för attunderlätta kommersialisering av forskningsresultat. På flera håll i landet harockså bildats teknikparker för att underlätta samverkan mellan näringsliv ochforskning. Inom ramen för dessa erbjuds såväl lokaler som rådgivning ochannan service. I teknikparkernas regi har många avknoppningsföretag bildatsför att vidareutveckla och exploatera forskningsresultat, och existerandekunskapsintensiva företag har förlagt verksamhet dit för att underlätta närasamverkan med högskoleforskningen. Utvecklingen har varit mycket positivoch det finns mer än 500 företag i forskningsparkerna. Dennautveckling bör stimuleras även framgent.Centerpartiet har medverkat till att en lärlingsutbildning äntligen kommertill stånd. Det är vår ambition att den ska utvecklas till att bli en naturligmötesplats mellan skolan och företagen. Kontakter knyts och företag-samheten gynnas av att samarbetet blir mer omfattande. Överhuvudtaget börett ökat utbyte mellan privata företag och skola stimuleras bl.a. genom atteleverna inom alla program under utbildningen bör beredas möjlighet tillkontakter med företag.För att skapa möjligheter för mer återkommande utbildning kommer ettkompletterande system att behövas. förslag är en modell medindividuella kompetenskonton som preciserar ett delat ansvar mellanarbetstagare, arbetsgivare och samhälle. Den enskilde ges möjlighet att sättaav en del av sin lön eller del av löneökning. Arbetsgivaren svarar för atttillskjuta en del. Staten bör bidra genom att göra avsättningarna skattemässigtgynnade.Staten kan också, vid sidan om en skattemässig subvention, behöva iklädasig en utjämnande funktion för dem som inte har råd att sätta av medel,såsom arbetslösa eller löntagare med låg lön. Egenföretagare bör kunnakopplas till kompetenskonton genom regler för hur egeninsatser kompletterasmed skattesubventioner.13 Enklare reglerFöretagen behöver fasta och långsiktiga spelregler. Förändringar måsteske med god framförhållning. Reglerna måste vara enkla ochlättillgängliga.En förenklad deklaration för egenföretagare utan anställda måste införas.Det är inte rimligt att egenföretagare som regel måste anlita expertis för attdeklarera. En ny och tydligare deklarationsblankett måste tas fram. Detta börges regeringen till känna.Datalagstiftningen är mycket omodern och är inte realistisk med denmängd data som hanteras. som anmäler sinadataregister diskrimineras i relation till företag som inte anmäler sinaregister. Lagstiftningen bör förändras så att den är tillämpbar.Den preliminära F-skatten bör sättas till av föregående års skattistället för som schablonmässigt skrivas upp. I många fall tvingasföretagare ansöka om jämkning, vilket innebär krångel för såväl skatte-myndigheten som företagaren. Detta bör ges regeringen till känna.Ansökan om F-skattsedel bör enligt vår mening automatiskt kunna leda tillregistrering hos . Det är inte omöjligt att ensådan automatik kan utvecklas också för fler myndighetskontakter.Såsom vi tidigare berört är betydelsen av att svenskt näringsliv kan varainnovativt mycket stor. Det är viktigt att det inte tar atthandläggaolika ansökningar eftersom tiden är dyrbar för ett litet företag. Mot bakgrundav detta anser vi att handläggningstiderna på Patent- och registreringsverketmåste förkortas. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet har krävt att det obligatorium som finns för företagen attanmäla anställdas sjukdom till skall avskaffas eftersom detär företagen som har ansvaret för den anställdes 14 första sjukdagar. Det ärbra att regeringen nu föreslår att denna skyldighet avskaffas för företag medupp till 50 anställda. anser att denna anmälningsskyldighet böravskaffas för samtliga företag, oavsett antalet anställda. Även denobligatoriska platsanmälan måste avskaffas.För myndigheter måste det på ett påtagligt sätt handla om att utföra enservice för medborgarna. Det är också angeläget att företagares kontakt medmyndigheter kan förenklas. Det bör bland annat ske genom att kommunernasnäringslivssekreterare kan agera "företagslots" och genom ett utökatdatabasstöd där företagen kan få tillgång till all väsentlig information.I dag måste den enskilda företagaren lämna uppgifter om sin verksamhettill flera olika offentliga organ och myndigheter. Förändringar måste göras såatt det räcker med att lämna uppgifterna till en myndighet som sedan harmöjlighet att lämna uppgifterna vidare till andra myndigheter och organ.För det lilla företaget är det avgörande viktigt att på ett enkelt sätt kunnainformera om sin existens och de produkter de erbjuder. Detta hindras idagbl.a. av de allt för strikta regler som gäller för skyltning i närheten avallmänväg. Detta är ett exempel på att det krävs enklare regler för att förbättra desmå företagens utvecklingsmöjligheter.14 ArbetsrättenDet är en politisk uppgift att skapa uthålliga villkor. Den svenskaarbetsrätten har med medverkan förbättrats, främst utifrånsmåföretagens perspektiv. Anställningsformen överenskommenvisstidsanställning har införts, som innebär att en nyanställd ocharbetsgivaren kan komma överens om en anställningstid om 12 månaderutan permanent anställning. För nystartade företag, eller företag somtidigare ej haft någon anställd, är månader.Återanställningsgarantin har förkortats från 12 till 9 månader.Arbetsrätten har flyttats närmare de berörda parterna på företagen. Det ärlokalt, ute på företagen, som den bästa kunskapen finns, såväl blandarbetstagare som bland arbetsgivare. Det är på detta område särskiltviktigt med stabila spelregler för att undvika tvära kast.I de fall man inte lokalt kan komma överens om undantag frånturordningsreglerna, anser vi att små företag ska få undanta två personer frånturordningsreglerna, med hänsyn till nyckelfunktioner. Anställdas vilja tillkompetensutveckling ska inte missgynnas av turordningsreglerna. Center-partiet har under den allmänna motionstiden till lagt en särskildpartimotion om modernisering av arbetslivet (1998/99:A214).De olika lagar som reglerar rätten till ledighet måste koordineras för attåstadkomma en mer överblickbar och likformig ledighetslagstiftning. I dettasyfte bör en samlad översyn göras.Arbetsgivare bör tillåtas att kvitta felaktigt utbetald lön mot inneståendelön.15 Företagarnas sociala trygghetFler ska starta och driva företag. Det är därför viktigt att ocksåföretagare, i likhet med löntagare, kan känna och ha en trygghet att fallatillbaka på.En del förbättringar har genomförts, som bland annat innebär att man kanha ett företag vilande och uppbära a-kassa. Det finns dock ingen till-fredsställande möjlighet att erhålla a-kassa för deltidsföretagare.Det är viktigt att inte automatiskt förlora sin trygghet från tidigareanställning om man startar företag. En övergångsperiod måsteinföras där man utgår från lönen vid anställning före starten av företaget förrätt till sjuk- och föräldrapenning.Arbetsmarknaden förändras i snabb takt för både företagare och anställda.Därför behöver hela trygghetssystemet ses över för att anpassas till den nyasituationen. Vad som ovan anförts om företagarnas sociala trygghet bör gesregeringen till känna.16 Arbetsmarknadspolitiken och lönebildningenNär arbetslösheten formligen exploderade komarbetsmarknadspolitiken att visa sig klart otillräcklig.