ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K266 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K266av m.fl. (v)Begränsad propositionsrättTill förra inlämnades en motion om att regeringenbara i undantagsfall skulle få lämna propositioner under denallmänna motionstiden. Motionen avslogs av påförslag av KU med motiveringen att talmannen i samråd medtalmanskonferensen fortlöpande bevakar denna frågagentemot regeringen. har ett val ägt rum. En nyriksdag sammanträder. Det finns därför anledning att fåfrågan prövad på nytt.Regeringen har initiativmakten i det svenska parlamentariska systemet.Riksdagen reagerar på regeringens initiativ. Undantag härifrån kan inträdaom det timar en händelse av större vikt. Som sådan kan på sätt vis denallmänna motionstiden räknas.Ty när regeringen har lagt sin budgetproposition har ledamöteroch partier fri motionsrätt - rätt att ta initiativ i varje fråga som riksdagenkan besluta om. De efter budgetpropositionens avlämnandegäller det därför för oppositionspartierna att förhålla sig till det digraaktstycke budgetpropositionen utgör och dessutom att formulera olikamotionsinitiativ i olika frågor. Dessa ca borde vara tid.Men icke desto mindre lägger regeringen propositioner i andra ämnen ocksåunder , vilket rubbar arbetsmöjligheterna med budget och egnainitiativ, inte minst för små partigrupper. Som reglerna nu ser ut kan tal-mannen ingripa om regeringen inte visar respekt för arbets-belastning men detta är en undantagsregel som - i varje fall inte så det blivitallmänt bekant eller märks - sällan eller aldrig tillämpas.Vi anser inte heller att det skall vara talman som skall behövaagera i detta sammanhang. Gången borde vara den omvända. När regeringenlagt budgetpropositionen bör kunna fåkoncentrera sig på denna och den egna initiativrätten som den allmännamotionstiden är. Propositionsavlämnande bör under dessa bara fåförekomma om ett dröjsmål skulle vara till allvarligt men för riket. I övrigtkan propositionerna vänta . Det skall med andra ord vara såatt regeringen vänder sig till talmannen och talmanskonferensen och anhållerom att få lämna en proposition och då motiverar varför propositionen måsteläggas just under den allmänna motionstiden. Frågan kan sedan underställasriksdagen för avgörande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 3 kap. 5 § riksdagsordningen skall ges följandetillägg:Dock får inte regeringen från den dag då budgetpropositionen avlämnats tillriksdagen och så länge motioner får avlämnas med anledning av denna(allmän motionstid) avlämna proposition till . Undantag härifrånkan , efter förslag av talmannen, bevilja om proposition i ärendedär ett dröjsmål skulle vara till allvarligt men för riket. Om , påförslag av talmannen, bestämmer annat om allmän motionstid (10 §) gällerlikväl propositionsförbud enligt stycket ovan.Stockholm den 25 oktober 1998Kenneth ()()()(v)()()()
mot · GM02K267 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K267av ()Utlandssvenskars röstningGenom den nya vallagen förändrades några rutiner till detbättre för utlandssvenskarnas möjlighet att utnyttja sinrösträtt. har det kommit en del indikationer somtyder på att information och röstkort nått ut väldigt sent, såsent att rösträtten av praktiska skäl inte kunnat utnyttjas.Rutinerna för ett effektivt röstningsförfarande även förutlandssvenskarna bör ses över. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rutinerna för utlandssvenskars möjlighet att utnyttja sin rösträtt.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()
mot · GM02K270 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K270av m.fl. (kd)Enhetlig yttrandefrihetslagstiftningEnhetligyttrandefrihetsgrundlagTvå grundlagar reglerar informations- ochyttrandefriheten - tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Tryckfrihetsförordningen handlarom rätten att utge skrifter och är egentligen baserad på självatekniken, tryckning i tryckpress. Yttrandefrihetsgrundlagenreglerar övriga medier som radio, TV, filmer, videogram ochljudupptagningar som vänder sig till mer än ett fåtal. Genomriksdagsbeslut i två omgångar 1998 förs också det digitala(CD-rom och andra tekniska upptagningar) området tilldenna lagstiftning.Dessa två grundlagsområden flyter samman. kan man t exframställa minst lika högkvalitativa produkter i en datorskrivare som i entryckpress. Gränsen mellan datorskrivare-kopiator-tryckpress suddas utalltmer. kan böcker, tidnings- och tidskriftsartiklar distribueras både viaCD-rom och via Internet. Blandningen mellan text, ljud och bild blirtotalintegrerad i de digitala medierna. Inom en mycket nära framtid riskerarden nuvarande tryckfrihetsförordningen att framstå som obsolet. Det ärdärför viktigt att arbetet på en helt ny enhetlig lagstiftning påbörjas på dettaområde. En särskild utredning bör därför tillsättas så att en ny lagstiftningkan etableras . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning för att åstadkomma en ny enhetligyttrandefrihetslagstiftning.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()
mot · GM02K271 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K271av m.fl. (kd)Justitiekanslerns olika rollerJustitiekanslerns uppdragJustitiekanslern är dels regeringens advokat och utredare avolika företeelser inom den statliga förvaltningen, delsåklagare som beslutar om åtal mot domare i HögstaDomstolen och Regeringsrätten, dessutom också åklagare ivissa mål enligt tryckfrihetsförordning ochyttrandefrihetsgrundlag. Dessa dubbla roller är diskutabla. framtida situation kan konflikter uppstå genom dennarolldelning inom samma ämbete. En förändring ochuppdelning av Justitiekanslerns befogenheter bör därförgenomföras efter en noggrann analys.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att skapa en klar rollfördelningmellan de olika uppgifter som ingår i Justitiekanslerns uppdrag.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()
mot · GM02K272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K272av och ()PersonuppgiftslagenGår det för fort?Utvecklingen inom informationstekniken går rasande fort.Tekniken blir kraftfullare, enklare att hantera ochbilligare. Det gör att den blir tillgänglig för allt fler.Samtidigt blir det allt lättare att ta del av och spridadatorlagrad information. Sätten att lagra och sökainformation blir alltmer flexibla.Utvecklingen har medfört att lagstiftarna inte hinner med. Personuppgifts-lagen som bygger på ett EG-direktiv är omodern redan innan lagstiftningenträder i kraft.Miljöpartiet var ett av de få partier som gick emot regeringens propositionom en ny personuppgiftslag.Oklarheterna medpersonuppgiftslagen måsteredas infördes den nyapersonuppgiftslagen. Frågetecknen kring den nya lagen ärmånga. Dock vet vi att publicering av personuppgifter påInternet förbjuds. Om en person inte har lämnat sitt tillståndså får man inte skriva dennes namn på en hemsida,nyhetsgrupp eller chatt.Exempel på oklarheter kring den nya lagstiftningen är vad som menas medett manuellt register. Enligt uppgift från Datainspektionen finns risken attvarje bunt papper som sorteras in i en vanlig pärm kommer att falla in underpersonuppgiftslagen, dvs. om du skall sortera dina papper så måste du förstbegära tillstånd från Datainspektionen.Den nya lagen kan även komma att få konsekvenser på det internationellaplanet - det är nämligen inte helt osannolikt att handelshinder kan uppstå omett utländskt företag behandlas sämre här i landet än i t.ex. Tyskland.Men de viktigaste frågorna av alla är hur lagstiftningen förhåller sig tilloffentlighetsprincipen samt tryck- och yttrandefriheten. En fråga som börredas ut i detta sammanhang är hur olika myndigheter skall hanteraallmänhetens begäran av att få ta del av offentliga handlingar via datamedier.Lösning på problemetI tolkar man tydligen EG:s datadirektiv heltannorlunda än den . Regeringen som fåttett antal påstötningar från bl.a. Datainspektionen bör snarasttillsätta en utredning som ser över de frågor somaktualiserats i bl.a. denna motion. I annat fall bör regeringenpå lämpligt sätt informera om hur den ser påproblematiken. Slutligen bör regeringen ta initiativ inom EUför att göra undantag för s.k. allmänna offentligahandlingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ipersonuppgiftslagen att klarhet skapas i fråga om personuppgifter etc. ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta initiativ inom EU för att göra undantag förs.k. allmänna handlingar.Stockholm den 25 oktober 1998Peter ()Per ()
mot · GM02K273 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K273av Per m.fl. (mp)SamernaSamerna är enda "urbefolkning" och deras fortsattalivsförutsättningar är skyddade av grundlagen och folkrätten.I ett skattebrev 1646 skattlades samerna för jordnatur, mark och djur-skjutning. Detta skedde då bönderna inte ägde jakträtt. Lapp-skatten har betalats . Grundlagen ger i kapitel 1 och 2 be-stämmelser som avser att skydda samerna och garantera deras möjligheter attfortleva.Men är deras tillvaro hotad och deras historiska landrättsarv, somgäller en betydande del av yta, är i stort exploaterad av svenskarna.I FN:s konvention 1966 om civila och politiska rättigheter finns bl.a. iartikel 27 garantibestämmelser för urfolk, som förutsätter en fungerandemaktbalans mellan minoriteten och motstående majoritet. Även 1950 har skyddsbestämmelser, bl.a. i artikel 14 och förstatilläggsprotokollet.Det statliga ansvaretDet statliga ansvaret för avvittringen och dess gränser ärsplittrat mellan fastighetsverk, tre länsstyrelser,jordbruksverk och jordbruksdepartement. Det är dessutomoklart vad gäller förpliktelserna mot samerna somrättighetsägare. Önskvärt vore att en enda, juridiskt fulltkompetent myndighet ålades det fulla och odelade ansvaretsom samernas motpart/medpart under ämbetsansvar.Stöd för jämlikhetDen samiska parten måste, för rådgivning och för rättegång,få resurser - och efter eget val fullt kompetent juridiskassistans. Mot samerna står välutrustade lobbygrupper, medrika resurser och nätverk, t.ex. bonde- ochjägarorganisationer och skogsbolag.Regeringen bör få i uppdrag att överväga och lägga fram förslag till enrimlig maktbalans mellan urfolksminoriteten och majoriteten. "Gällande rätt"vilar på mycket bristfälliga utredningar före 1880-tales lagstiftning och pådiskriminering i form av tvångsförflyttningar 1923-1939 och "lapprivi-legium" 1928, som starkt splittrade samebefolkningen.Det behövs bl. a. ekonomiskt stöd till samerna för att en bättre balans skallråda i förhållande till den ofta mycket starka motparten. Samerna skall kunnahävda sin rätt enligt civilrätt/folkrätt och grundlag och ges ekonomiskaresurser för behövlig juridisk kompetens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur en rimlig maktbalansmellan samerna och deras motparter skall kunna åstadkommas.Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02K277 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K277av ()Anonymitet vid telefonsamtalDet är vanligt att privatpersoner och företag numera har såkallad nummerpresentation, vilket innebär att man sertelefonnumret till den person som ringer upp. Det finns docktvå möjligheter för den som ringer upp att få vara anonym.Man kan använda sig av så kallad tillfällig blockering, vilketinnebär att man aktiverar telefonen genom att knappa in ensärskild kombination innan man slår numret till den mansöker. Om mottagaren har nummerpresentatör kommertexten "skyddat nummer" då att visas i presentatören. Förden som vill förvissa sig om att ens nummer aldrig visas hosmottagaren kan man använda sig av så kallad fastblockering, vilket innebär att texten "skyddat nummer" alltidvisas. Denna tjänst beställs särskilt från teleföretaget. Bådatjänsterna som beskrivits är kostnadsfria för användaren. Avsäkerhetsskäl presenteras alltid numret när man ringerlarmnumret 112 även om man har en tillfällig blockering.Enligt datalagen uppstår ett personregister när register, förteckning ellerandra anteckningar förs med hjälp av ADB och innehåller personuppgiftersom kan hänföras till den person som uppgiften avser. Enligt Datainspek-tionen faller uppgiften som finns i en nummerpresentatör under begreppet"register" eftersom de förs med hjälp av ADB och de är personuppgifter.Därmed är de kriterier uppfyllda som behövs för att ett personregister skallföreligga.Näringsidkare och myndigheter samt företag som skaffar en eller fleranummerpresentatörer måste anses föra ett eller flera personregister och vararegisteransvariga enligt datalagen och därför inneha en licens för att föraregister. Nästan alla myndigheter har registerlicens. Licensen avser allaformer av register som förs inom en myndighet. En myndighet behöver inteskaffa särskilt tillstånd i övrigt för att inneha en nummerpresentatör.Den konflikt som jag ser i och med denna vetskap har, tillsammans medreaktioner från människor jag mött, fått mig att nu skriva denna motionangående frågan om anonyma telefonsamtal. I har man möjlighet attringa en myndighet anonymt både för att ställa en fråga och för att lämnauppgifter. Det har varit viktigt att den som valt anonymiteten också skakunna tala öppet i trygg förvissning om att identiteten är och ska förblianonym för den man talar med samt övrig personal. Att journalister som oftahänvisar till anonyma källor också använder sig av nummerpresentatörer somavslöjar kanske inte identiteten på den man talar med men väl tecknaren avabonnemanget är förvånande.Nuvarande tekniska möjlighet och lagstiftning har förflyttat ansvaret för attgarantera anonymiteten från myndighetena till den enskilde. Då jag vill att viäven fortsättningsvis ska slå vakt om möjligheten att lämna uppifter ochställa frågor anonymt efterlyser jag en ändring i nuvarande lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skydd för den personliga integriteten i samband medintroduktion och användning av ny informationsteknologi.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02K278 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K278av och (kd)Alkoholfri representationDet finns bland allmänheten en irritation över att politiker,på det som faktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol påskattebetalarnas bekostnad. Bruket av offentliga medel iform av statlig och representation med alkoholhar därför med rätta kritiserats. Alkoholkonsumtion är idaginte accepterad på någon svensk arbetsplats, och börnaturligtvis inte vara det i stat och kommun heller.Alltfler exempel kommer till allmän kännedom om politiker med alkohol-problem. Inte sällan har alkoholism grundlagts eller utvecklats genomoffentlig representation. Arbetsplatsen, t.ex. , anser vi ska vara envit zon, liksom trafiken, graviditeten, och våra barn och ungdomars uppväxt.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av det knappa ekonomiskautrymmet måste avslås eller vänta, ter det sig obegripligt med politiker somunnar sig själva gratis alkohol. Politiker, inte minst riksdagsledamöter, måstevisa sin vilja att prioritera och föregå med gott föredöme. Vi föreslår enpolicy där all representation under arbetstid är helt alkoholfri, ochrepresentation vid övriga tillfällen är spritfri.En restriktiv syn på alkohol i politiska sammanhang är ingen ny fråga, ochytterst en fråga om solidaritet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en policy för alkoholfri representation för statlig förvaltning ochför riksdagen.Stockholm den 23 oktober 1998Fanny ()Skånberg (kd)
mot · GM02K279 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K279av Skånberg och ()Källhänvisningar i offentliga utredningarStatens offentliga utredningar (SOU) utgör betydelsefullafaktakällor och beslutsunderlag i det offentliga Sverige.Oavsett om de är skrivna av en ensamutredare, en gruppexperter eller en parlamentarisk kommitté är de oftavälskrivna, resultatet av stort arbete och efterforskning.SOU har sin viktigaste, men inte enda, funktion som faktaunderlag förpolitiska beslut. SOU används också mycket av journalister, gymnasister,intresserad allmänhet, och även, beroende på ämnet, av forskare.Utredningarna skrivs ofta på en sådan nivå att vanlig allmänbildning ärtillräcklig för att tillgodogöra sig deras innehåll.I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar: de har ingen ellerotillräcklig källhänvisning. För den elev som i ett forskningsarbete villfördjupa sig inom ett område är det omöjligt att klargöra varifrån uppgifternakommer. Litteraturlista finns visserligen, men inga noter som gerkällhänvisningar.Källhänvisningar i form av noter är överlag mycket sällsynta, inte enslitteraturlista är allmän i utredningarna.Eftersom givetvis utredaren själv vet varifrån han har hämtat uppgifternatorde det med dagens ordbehandlingsteknik vara ett mycket begränsatmerarbete att ange varifrån uppgifterna kommer. Den enklaste modellen attåtminstone ange litteraturhänvisningar är den s.k. Harvardmodellen, där ilöpande text efter ett citat enkelt anges t.ex. (1989, s 165) vilketdå innebär en hänvisning till litteraturlistans , P. The Stateand the Profession. A cross-national comparison of the health policyarena in the and . : Lin-köpings Universitet.Mot det ovan sagda kan invändas att inte ärdoktorsavhandlingar, vilket ju är riktigt. Men doktorsavhandlingar är såmycket mer än att bara göra sig den intellektuella mödan att i enkällhänvisning tala om varifrån man fått en uppgift. Med tanke på attutredningsarbetet ofta utförs och med sekreterarresurser, är deten liten begäran att källhänvisningarna ska finnas med i SOU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att källhänvisningar skall ingå i Statens offentliga utredningar.Stockholm den 24 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02K280 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K280av ()Den lokala demokratinFör små partier med endast något eller några få mandat ikommunfullmäktige, vilket ej berättigar till representation ikommunstyrelsen eller i olika nämnder, är naturligtvisbristen på representation ett handikapp. Brist på eller sämretillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa ochinskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentligaprotokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kangivetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkanmed andra partier.I arbetet med den nya kommunallagen uppmärksammades de mindrepartiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap 23 §, sombehandlar närvarorätt, och som säger att fullmäktige får besluta att enförtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd skall fånärvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningen men inte ibesluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde skall harätt att få sin mening antecknad i protokollet.Det ankommer alltså på fullmäktige att fatta beslut om att enförtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämndändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier,förespråkande parlamentariska principer, ej sällan är negativt inställda tilldenna möjlighet för mindre partier och därför röstar ner förslagen när deväcks i fullmäktige.Därför måste denna lagparagrafs första del ändras till förslagsvis följandelydelse:En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd fårnärvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningarna men intei besluten.Att göra denna ändring är ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupaoch utveckla den lokala demokratin.Paragrafens andra del, som talar om att få sin mening antecknad tillprotokollet, kan strykas eller också kan fullmäktige få ha kvar "kontrollen"där. Det är inte rimligt att en förtroendevald som med hjälp av närvarorättendeltager i ett nämndsammanträde skall ha en starkare ställning än ett annatpartis närvarande ersättare, som ej har rätt att få sin mening antecknad tillprotokollet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ändra 4 kap. 23 § kommunallagen med syfte attfördjupa och utveckla den lokala demokratin.Stockholm den 27 oktober 1998Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GM02K281 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K281av m.fl. (v)Viten mot lagtrotsI kommuner och landsting pågår lag- och domstolstrots. Densom till exempel söker bistånd enligt socialtjänstlagen(1980:620) eller en insats enligt lag (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) kan inte förutsesocialnämndens beslut och även om han efter ettöverklagande får rätt i domstol är det inte alls säkert attdomen verkställs. Rättssäkerheten är därmed satt ur spel.Kommuner och landsting stöder sitt agerande på principenom kommunalt självstyre. De anser att varje kommun eftersina förutsättningar och gällande politiska normer själv skallfå bestämma storleken på socialbidrag. Under de senasteåren har trotset uppmärksammats särskilt vid några tillfällen.Hovrätten i och fann 1995 att en nämnd iOlofström gjort sig skyldig till domstolstrots när den inteverkställde en länsrättsdom om ekonomiskt bistånd ochSocialstyrelsen redovisade ett stort antal inte verkställdadomar samt lagtrots i sin slutrapport över uppföljningen avhandikappreformen . Det finns ocksåuppseendeväckande exempel på att landsting vägrat rätta sigefter rättighetslagarna eller att verkställa länsrättens domar.Lokaldemokratikommittén (SOU 1993:109), som utredde problemet medlag- och domstolstrots, slog fast att vägen via egentligen inte ärframkomlig, främst ur demokratisynpunkt. Redan existerande svårighetermed att rekrytera förtroendevalda förstärks. Kommittén kom med någraförslag till sanktioner, men förslagen kritiserades kraftigt av samtliga remiss-instanser varpå utredningen lades i malpåse. Trotset har också utan framgångutretts av (Ds 1995:27).Självklart bör det finns en bestämmelse om tjänstefel, och det är ingen bralösning att låta enskilda förtroendevalda bli ansvariga för att kommuner ochlandsting inte prioriterar i verksamheten så att lagar och domar kanefterlevas. Påtryckningarna bör i första hand riktas mot kommuner ochlandsting i sin helhet. På så vis skapas bättre förutsättningar för att verk-samheten i kommuner och landsting bedrivs i enlighet med vad var och enhar rätt att begära, det vill säga att kommuner och landsting följer lagar ochpraxis. Sanktioner i form av ett högt vite med kommuner och landsting somadressater är förmodligen den enda sanktion som kan få kommuner ochlandsting att göra nödvändiga prioriteringar för att säkerställa människorsrätt, när domstolen funnit att lagen ger dem denna rätt. Vitesbeloppet skallvida överstiga kostnaden för den inte verkställda åtgärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lämplig sanktion mot kommuners och landstings lag-och domstolstrots.Stockholm den 24 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()