mot · GM02Ju3 · 1998-11-04 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju3av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:19 Ändringar i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, m.m.SammanfattningFörekomsten av penningtvätt innebär mycket allvarliga ochsvårbemästrade problem. För att förbättra möjligheterna attkomma till rätta med penningtvätt föreslår regeringen bl.a.att det i införs ett särskilt brott, s.k.penninghäleri, och att det straffbara området utvidgas till attäven omfatta sådan penningtvätt som kan följa på skatte- ochtullbrott som innebär att skatt, tull eller annan avgiftundandras staten. Härutöver förslås bl.a. att kretsen förgransknings- och uppgiftsskyldiga företag utvidgas till attäven omfatta dem som bedriver verksamhet enligt lagen omförsäkringsmäklare. Vidare föreslås att även yrkesgrupperutanför den finansiella kretsen, t.ex. de som yrkesmässigthandlar med antikviteter, konst, ädelstenar, förmedling avfastigheter eller bostadsrätter m.m., skall vara skyldiga att påbegäran av finanspolisen lämna uppgifter som kan vara avbetydelse vid utredningar om penningtvätt.Moderata samlingspartiet tillstyrker i stora delar regeringens förslag, somenligt vår mening bör kunna leda till effektivare insatser mot ekonomisk ochannan grov brottslighet. I vissa avseenden har vi dock i likhet med fleraremissinstanser avvikande synpunkter. Enligt vår uppfattning är det bl.a.motiverat att i ett bredare sammanhang överväga förslaget om sanktionermot företag och personer som åsidosätter gransknings- eller uppgifts-skyldigheten. Vad gäller förslaget om anmälningsplikt för revisorer vidmisstanke om brott så har vi tidigare avvisat tanken på en sådan anmälnings-plikt.Då vi ännu inte har fått gehör för vårt tidigare framförda krav om attregeringen bör ta ett samlat grepp om integritetsfrågorna kontrakraven på effektivitet i brottsbekämpningen kan vi inte ställa oss bakomförslaget om uppmjukad sekretess för uppgiftsskyldiga företag.Sanktioner mot företagenoch där verksammapersoner som åsidosättergransknings- elleruppgiftsskyldighetenVid införandet av penningtvättslagen förutsatte denborgerliga regeringen att lagens efterlevnad skulle kunnaupprätthållas bland anställda med stöd av arbetsrättsliglagstiftning och de avtal som träffats på arbetsrättens områdesamt genom de befintliga sanktionssystem som finns inomramen för tillsynsverksamhet.Regeringen föreslår nu att den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet åsidosätter gransknings- elleruppgiftsskyldigheten eller bryter mot meddelandeförbudetskall kunna dömas till böter.Vi kan konstatera att remissinstansernas inställning till förslaget är mycketsplittrad. En rad remissinstanser avstyrker förslaget helt och hållet. RÅföreslår att ansvaret bör begränsas till uppsåtliga gärningar och JK m.fl. anserinte att regeringens skäl för en kriminalisering är övertygande.Med hänvisning till det mycket splittrade och kritiska remissutfalletframstår det enligt vår mening som befogat att avvakta med att ändranuvarande lagstiftning. Vi delar således bl.a. JK:s uppfattning att förslagetbör övervägas på nytt, dels mot bakgrund av de principer om företagaransvarsom utbildats i rättspraxis, dels inom ramen för det beredningsarbeteavseende straffansvar för juridiska personer som pågår inom Regerings-kansliet och som regeringen hänvisar till. Frågan om straffansvar förpersoner är enligt vår uppfattning lämplig att överväga ytterligare inomramen för det beredningsarbete avseende förslag(SOU 1996:85), som vi förutsätter redan pågår inom . Motbakgrund av det ovan anförda bör uppdra åt regeringen att på nyttöverväga förslaget.Sekretess ochinformationsutbyteInför beslutet om att inleda förundersökning behöver polisoch åklagare uppgifter för att rätt kunna bedöma om enförundersökning skall inledas eller inte. När välförundersökningen är inledd så bryts sekretessen och polisoch åklagare kan hålla förhör och begära in uppgifter avbetydelse för utredningen. Med nuvarandesekretessbestämmelser rörande penningtvätt begränsasemellertid polisens möjligheter att innan förundersökninginletts begära kompletterande uppgifter från ettuppgiftsskyldigt företag som anmält misstanke ompenningtvätt. Om ett företag ändå skulle lämna utkompletterande uppgifter kan företaget bliskadeståndsskyldigt genom att sekretessbelagda uppgifterlämnas ut. För att undanröja de olägenheter som nuvarandebestämmelser innebär för såväl det uppgiftsskyldigaföretaget som för polisen föreslår regeringen - aveffektivitetsskäl - att uppgiftsskyldiga företag som lämnaruppgifter om misstänkt penningtvätt till polisen, skall påbegäran av polisen lämna kompletterande uppgifter sompolisen behöver för utredningen om penningtvätt.Då flera uppgiftsskyldiga företag kan vara inblandade i en anmäldtransaktion föreslås att även företag som inte har gjort någon anmälan ommisstänkt penningtvätt men som ändå kan vara inblandade i transaktionenskall lämna de uppgifter för utredningen som polisen begär.Regeringens förslag kan naturligtvis te sig lockande av effektivitetsskälmen förslaget reser frågan om vilka krav som bör ställas pålagstiftning av integritetshänsyn. I enlighet med vad vi framfört tidigare(t.ex.1997/98:Sk22 av m.fl. [m] med anledning av prop. 1997/98:11Sveriges tillträde till och en ny lag om register iTullverkets brottsbekämpande verksamhet, 1997/98:Ju46 av . [m] med anledning av prop. 1997/98:97 Polisens register) är det för ossmoderater oacceptabelt att låta behovet av en effektiv brottsbekämpning utanmycket tungt vägande skäl överordnas den enskildes behov avintegritetshänsyn. Några sådana skäl har regeringen enligt vår uppfattninginte redovisat.I en demokrati och rättsstat kan aldrig accepteras att bristande utrednings-resurser hos de brottsbekämpande myndigheterna kompenseras med lag-stiftning som kan ifrågasättas utifrån grundläggande rättsstatliga principer.Enligt vår uppfattning inger det här aktuella förslaget starka betänklighetervad gäller integritetshänsynen varför vi på nytt ser oss föranledda attuppmana regeringen till att ta ett samlat grepp om integritetsfrågorna kontrakraven på effektivitet i brottsbekämpningen. Att nya brottstyper tillkommeroch att brottsligheten utvecklats och blir alltmer komplicerad och svårutreddinnebär inte att vi kan göra avkall på vare sig integritetsskydd, högt ställdabeviskrav eller andra faktorer som påverkar rättssäkerheten.Mot denna bakgrund är vi inte beredda att ställa oss bakom förslagetatt uppgiftsskyldiga företag som lämnar uppgifter om misstänkt penningtvätttill polisen, på begäran av polisen även skall lämna kompletterande uppgiftersom polisen behöver för utredningen om penningtvätt eller, då flerauppgiftsskyldiga företag kan vara inblandade i en anmäld transaktion, attäven företag som inte har gjort någon anmälan om misstänkt penningtvättskall lämna de uppgifter för utredningen som polisen begär.Anmälningsplikt förrevisorer vid misstanke ombrottRegeringens förslag innebär att om en revisor i sambandmed granskning av ett bolag finner att en styrelseledamoteller den verkställande direktören kan misstänkas förpenninghäleri, så skall revisorn anmäla detta till åklagare.Moderata samlingspartiet har tidigare avvisat tanken på att ålägga revisoreren skyldighet att anmäla bolagsledningen vid misstanke om brott. Av skälsom närmare utvecklas i motion 1997/98:L19, av m.fl. (m)med anledning av prop. 1997/98:99 Aktiebolagets organisation, förordar vien ordning som innebär att revisorn ges en rätt att anmäla brottsmisstanke tillåklagare. bör tillställas en kopia avanmälan för kännedom. Vidare har vi föreslagit att Revisorsorganisationenbör utarbeta rekommendationer, som skall införlivas med den godarevisionsseden, och som anger när anmälan skall ske. På så sätt kommerdisciplinära ingripanden att kunna göras mot den revisor som underlåter attgöra en anmälan.Med hänvisning till tidigare framförda moderata ståndpunkter mot enanmälningsplikt för revisorer avvisar vi regeringens förslag i den nu aktuellapropositionen och för på nytt fram vårt förslag om att ge revisorer en rätt attagera vid misstanke om brott.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyade överväganden angående straffansvar för företag och därverksamma personer som åsidosätter gransknings- elleruppgiftsskyldigheten,2. att begär att regeringen tar ett samlat grepp omintegritetsfrågorna kontra kraven på effektivitet i brottsbekämpningen ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag till ändring i 9 § lagen(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär förslag till ändring vad gäller revisorsagerande vid misstanke om brott i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 november 1998Gun ()(m)()()()()()()