ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk686 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk686av m.fl. (c, m, kd)Uppskjuten reavinstskatt vid återinvestering i onoterade företagRiskkapitalförsörjningen till innovationsbaserade tillväxtföretag harförbättrats , bland annat i samband med att denya listorna, SBI-listan och IM-Innovationsmarknaden startats. Trotsdetta har unga tillväxtföretag svårt att i tidiga stadier finna privatariskfinansiärer. Denna kategori företag är av yttersta vikt förutvecklingen av den ekonomiska tillväxten. Skatter som minskartillgången på riskvilligt kapital bör därför inte finnas. Reavinstskatten vidaktieförsäljningar är en sådan skatt.Privat riskkapital är ännu en knapp resurs i . Det är därför viktigtatt det inte minskar i samband med försäljning och direkt återinvestering.Beskattning bör ske först när investeraren säljer sitt aktieinnehav ochtillgodogör sig vinsten.I tas inte reavinstskatt ut vid omplaceringar mellanonoterade aktier . Som onoterade aktier räknas även aktiernoterade på den nya AIM-listan, Market,vilken kan sägas motsvara OTC-listan i . Inte heller utgårreavinstskatt vid omplaceringar från börsnoterade till onoterade aktier. Denskatten betalas först i samband med den slutliga försäljningen av aktierna.Detta ökar tillgången på riskkapital till mindre bolag.USA har sänkt sin generella reavinstskatt till och halverat dentill för investeringar i vissa tillväxtföretag. I är skattengenerellt . För aktiva investerare i fåmansaktiebolag är skattendäremot i vissa fall 45 procent.Effekten av reavinstskatten är att det blir mindre kapital att investera efteren omplacering, vilket indirekt leder till inlåsning av kapital i äldre företag.Tillgången på kapital för nya unga företag blir mindre.Skatteutskottets majoritet avstyrkte förslaget under föregående riksmötemed hänvisning till att omfattande lättnader i beskattning av utdelning ochreavinst på aktier i onoterade företag har införts fr.o.m taxering.Som vi anfört ovan är lättnaden i beskattningen värdefull men inte tillräcklig.Intäktsmässigt för staten innebär den uppskjutna beskattningen endast attstaten förlorar ränta och i praktiken tvingas till motsvarande upplånings-kostnad för annars direkt inbetald skatt. Detta kan finansieras genomminskade stöd till företagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheten att skjuta på reavinstbeskattningen vidåterinvesteringar i onoterade företag införs.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()
mot · GM02Sk689 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk689av ()FörmögenhetsbeskattningVi i har höga ambitioner i välfärdspolitiken och har därför etthögt skatteuttag.Det finns dock delar inom skatteområdet som behöver reformeras.Sambeskattningen är något vi gått ifrån i alla andra sammanhang utom iförmögenhetsbeskattningen. Det skulle vara positivt om vi kunde reformeraockså förmögenhetsbeskattningen utifrån den utgångspunkten att kvinnoroch män är jämställda. Nuvarande system innebär att två gifta utan barn kanfå ca högre skatt på grund av sambeskattningen än tvåsamboende utan barn, som har likvärdiga ekonomiska förhållanden.Detta upplevs som orättvist.Om två samboende får barn blir även de sambeskattade. Detta upplevsockså som orättvist eftersom de kan ha valt att inte gifta sig på grund av enönskan att hålla isär sin ekonomi.För att intäkterna från förmögenhetsbeskattningen inte ska minska pågrund av att fribeloppet blir lika för gifta och ogifta kan fribeloppet sänkassåatt inkomstbortfallet kompenseras.Förslag om förändring av sambeskattningen måste utformas så att det inteinnebär någon ökad risk för undandragande av skatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn för att avskaffa sambeskattningen inom ramen föroförändrade intäkter av förmögenhetsskatten.Stockholm den 22 oktober 1998Sonia ()
mot · GM02Sk691 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk691av ()Översyn av mervärdesskattelagenSverige har en generell skattesats på moms förutom påde varor som faller in under skattesatserna på 12 %respektive . I samband med sänkningen av moms pålivsmedel så genomfördes även en förändring av skattesatsenavseende tjänster inom verksamheter som omfattas av lagenom hotell- och pensionatsrörelse samt upplåtelse avcampingplats och motsvarande campingverksamhet.Med rumsuthyrning i hotellrörelse avses inte endast uthyrning av rum förlogi utan även andra lokaler som festvåning, konferenslokaler ochuppackningsrum. Även andra tjänster som kan ses som ett naturligt led avrumsuthyrningen omfattas av den lägre skattesatsen. Som ytterligareexempel på detta anges parkeringsplats, telefon, telefax, bad, bastu samttvätt. Tillhandahållen elektricitet, dusch och andra bekvämligheter som ingårsom ett naturligt led i upplåtelsen av campingplats beskattas också med den12-procentiga skattesatsen.Vad som skall uppmärksammas är att motsvarande turist, som väljer ettboende i båt i en gästhamn avsedd för detta, inte faller under den lägreskattesatsen, utan denna tjänst ålägges en 25-procentiga skattesats. Att sålikartade boendeformer som husvagn på campingplats och båt i gästhamnbeskattas så olika kan inte varit lagstiftarens mening.Denna skillnad i skattesatser ger en direkt konkurrenssnedvridning mellantvå likartade tjänster, likartade behov av kringservice och bekvämligheter.Därför föreslås en översyn av mervärdesskattelagen i syfte att rätta tillovanstående konkurrenssnedvridning mellan två likartade boendeformerinom turismen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av mervärdesskattelagen.Stockholm den 27 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02Sk692 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk692av ()Skattefrihet för bensin som stjälsBensinbolagen drabbas - tyvärr - ofta av att bilister tankarmen lämnar bensinstationerna utan att betala. Detta gör attbensinstationerna drabbas av ekonomiska förluster. Men intenog så. Bensinstationerna tvingas - av staten - att betalabensinskatt på bensin som visserligen lämnatbensinstationen, men som bensinmacksägaren inte får någotbetalt för.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattefrihet för bensin som ej betalas av kunden.Stockholm den 27 oktober 1998Rolf ()
mot · GM02Sk695 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk695av Per m.fl. (mp)Mervärdeskatt på djur- och bevarandeparkerNordens Ark och andradjurparkerDen ideella Stiftelsen driververksamheten vid Ark, en djurpark med i huvudsakbevarandekaraktär (captive breeding center), som startades1988 och är belägen i den natursköna kommun vidÅbyfjorden. Syftet med anläggningen är att rädda och bevarautrotningshotade djur. Den huvudsakliga inriktningen går utpå att bevara nordiska gamla lantraser. Men parken hjälperockså till med att försöka rädda hotade exotiska vilda djursom trivs i vårt klimat.Allt fler svenska djurparker intresserar sig för att utveckla bevarande-frågorna och inte bara se parken som en publik attraktion utan också se densom ett led i att rädda utrotningshotade arter.Miljöpartiet de gröna har , under allmänna motionstiden, lagten utförlig motion om sådana parker i allmänhet och Ark i synner-het.EU:s sjättemervärdesskattedirektivAnläggningar som bör, enligtMiljöpartiet, erhålla reducerad moms, så som beskrivningenär i EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv och som tillämpas iTyskland, , , , och . (Iländer med bara en momssats är djurparkerna helt befriade. )I de internationella avels- och forskningsprojekten skersamarbetet främst med just djurparkerna i Europa.I direktivet, artikel nr 13, punkt 7 i bilaga H, står: "Reducerad skattesatsskall tillämpas för tillträde till shower, teatrar, cirkusar, nöjesparker,konsert-er, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturellaarrangemang och anordningar. "Det står också att "skatten tas ut av beskattningsunderlaget förtillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- ochbalettföreställ-ningar samt andra jämförliga tillställningar".Se över mervärdesskatten!Eftersom merparten av djurparkerna inom EU har enreducerad mervärdesskatt, och det efterfrågas konformitet imervärdesskattereglerna, borde det vara logiskt att t. ex.Nordens Ark och andra jämförbara anläggningar har sammareducering. Det måste också ligga i det svenska samhälletsintresse att ge djurparker, särskilt de som i huvudsak ärinriktade på bevarandearbete, statusen avkulturarvsbeskyddare och därför, som ett indirekt stöd,reducera mervärdesskatten.Vi föreslår därför att regeringen ser över den svenska mervärdesbeskatt-ningen på djurparker i samband med en samlad översyn av beskattningen avkulturella tjänster ingående i EU:s mervärdesskattedirektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av mervärdesbeskattningen på djurparker och andrakulturella tjänster.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02Sk697 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk697av och ()EnergiomställningenI skapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle äromställningen av energisystemet central. Omställningenskall genomföras på ett sådant sätt att den elintensivabasindustrins konkurrensläge inte äventyras. Effektiviseringoch hushållning med energi skall stimuleras.Energiomställningen förutsätter dessutom omfattandesatsningar på el- och värmeproduktion som baseras påförnyelsebara bränslen och förnyelsebara energikällor.Många kommuner arbetar aktivt med att underlätta energiomställningen,exempelvis genom uppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme.Tyvärr är inte skattereglerna så utformade att de underlättar dennautbyggnad. Flera fjärrvärmebolag brottas med problemenatt få industrin att ansluta sig till nätet p.g.a. att skattereglerna gynnaroljeuppvärmning för industrin. Det är därför uppenbart att en översyn avskattereglerna kan stödja omställningen av energisystemet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattereglernas betydelse för omställning av energisystemet ochuppbyggande av kraftvärmeproduktion samt fjärrvärme.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()()
mot · GM02Sk698 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk698av m.fl. (kd)Drivmedelsskatten i glesbygdenBilister i glesbygden betalar betydligt mycket mer idrivmedelsskatt än befolkningen i storstäderna. Detvisar en utredning som gjorts av , professor inationalekonomi och EU-parlamentariker från Umeå.Utredningen visar att det är glesbygdslänen i norra somNorrbotten, , , och som drabbashårdast tillsammans med , och Halland.I genomsnitt betalar varje svensk medborgare idrivmedelsskatt . Mest drivmedelsskatt betalar medborgarna iJämtlands län, per invånare och år, följt av 5.820kronor, , 5.761kronor och per invånare och år. Att jämföramed medborgarna i som betalar per invånareoch år.Ser man på medborgarna i enskilda kommuner blir skillnaderna ännustörre, exempelvis betalar varje invånare i kommun, i ,i drivmedelsskatt . Eftersom uträkningarna är gjorda perinvånare innebär det att en tvåbarnsfamilj i betalar idrivmedelsskatt medan drivmedelsskattekostnad för entvåbarnsfamilj i är per år.I glesbygdslänen är många så kallade långpendlare. För dessa är bilen detenda alternativet vid resor till och från arbetet, vid besök hos läkare ochtandläkare eller i varuhus och serviceanläggningar.Pendlingsavstånd är inget ovanligt i exempelvis Norrbottensinland.För många glesbygdsbor, med långa pendlingsavstånd till arbetet, ärsituationen så besvärande att man börjar fundera på att säga upp sig och istället gå på a-kassa eller i kunskapslyftet.Även många småföretagare i inlandslänen upplever situationen mycketbesvärande med höga energi- och transportkostnader.En differentiering av drivmedelsskatten skulle ge mer rättvisa förhållandenmellan glesbygdslänen och övriga landet. motororganisationerskrav på en sänkning av bensinskatten med litern ter sig inte orimlig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om glesbygdsbefolkningens problem med långa pendlingsavståndoch höga drivmedelsskatter.Stockholm den 28 oktober 1998Erling Wälivaara (kd)()()()
mot · GM02Sk699 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk699av ()MiljödieselskattenMiljödiesel i har en mycket hög kvalité i förhållandetill våra grannländer inom EU. Att sedan inte utländska åkareanvänder svensk miljödiesel när de utför transporter iSverige beror på den svenska beskattningen på diesel.Som exempel kan nämnas att i är skatten per literexkl. I och är dieselskatten momsbefriad. Dentyska dieselskatten är per liter och i perliter.De utländska åkare som trafikerar kan med den mängdbränsle de för med sig vid gränsen ta sig ungefär tur och retur från ensydsvensk hamn upp till . Detta innebär att blir belastatmed mycket stora mängder av föroreningar som drastiskt skulle minska omsvensk bränsleskatt sänktes till utländsk nivå.Att vi dessutom tappar samtliga skatteintäkter på utländska åkare vad avseruteblivna bränsleskatteintäkter är betydande.Nettoeffekterna av en svensk ändring av dieselskatten till internationellnivå är viktig att utreda både ur miljö- och konkurrenssynpunkt. Det ärdessutom en intressant frågeställning vilka effekter på inkomstsidan detskulle få om vi får internationella åkare att tanka sina fordon i Sverigeiställetför att starta resan i vårt land med fulltankade ekipage innan de kommer tillvår gräns.Svensk åkerinäring befinner sig i en mycket svår situation medanledning av det höga skattetrycket i förhållande till sina utländskakonkurrenter. Situationen är att svenska lastbilsflottor flaggar ut urlandet för att istället bedriva verksamheten med bas från något annat land.Jag tar i denna motion inte upp alla de olika problem som finns inomområdet utan konstaterar att det behövs kraftiga insatser på en mängdområden för att vi skall kunna behålla en stark svensk åkerinäring.Att en ändring av energiskattedelen på fordonsbränsle inte är en obetydligdel i detta problem stärker vikten av att åtgärder måste vidtagas omgående.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att ger regeringen utreder de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en sänkning av miljödieselskatten till internationell nivå ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 25 oktober 1998Jan-Evert Rådhström (m)
mot · GM02Sk703 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk703av ()Vägtrafikskatt för diesel- och bensindrivna bilarIdag föreligger en helt omotiverad skillnad i vägtrafikskattmellan nya dieseldrivna och äldre fordon. Det motverkarmöjligheterna att främja ett miljöriktigt trafiksystem. Denstora skatteskillnaden leder till att den som fortsätter att köramed en äldre dieselbil som är betydligt miljöskadligaregynnas eftersom katalysatorrening saknas på äldre bilar,framför den som byter till en ny dieselbil medkatalysatorrening. Genom det snedvridna skattesystemetmotverkas en snabb föryngring av dieselbilparken för en mermiljövänlig biltrafik. En övergång till likvärdigvägtrafikbeskattning mellan nya dieseldrivna bilar ochbensindrivna bilar bör ske för att främja ett miljövänligaretrafiksystem.Lika svårmotiverad är ur miljöfrämjande synpunkt skillnaden i vägtrafik-skatt mellan nya dieselbilar och bensindrivna. En normalstor ny dieseldrivenpersonbil har en vägtrafikskatt som är mer än så hög som mot-svarande bensindrivna bil. Skatteskillnaden motverkar en önskvärd utveck-ling mot ett mer miljövänligt trafiksystem. En dieselbil drar betydligt mindrebränsle och släpper ut mindre avgaser än vad de flesta bensindrivna bilar gör.Sedan nu rapsmetylester finns som drivmedel bestraffas den som med hjälpav en dieselbil önskar gå över till rapsmetylester som drivmedel för attminimera utsläppen. Skillnaderna bör utjämnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en likvärdig vägtrafikbeskattning av nya dieselbilar i förhållandetill äldre dieselbilar och bensindrivna bilar.Stockholm den 23 oktober 1998Agne ()
mot · GM02Sk705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk705av m.fl. (s)FritidsbåtarVi har skatt på fritidshus, och husbilar, menfritidsbåtar har alltid varit undantagna fast de representerarett stort förmögenhetsvärde. Visserligen betalar motorbåtarbensin- och dieselskatt men detta gör även husbilar ochandra bilar.I olika sammanhang bland annat i utredningen om fritidsbåtstrafikenskostnadsansvar med mera och i de två senaste budgetpropo-sitionerna har konstaterats att fritidsbåtssektorn förorsakar Sjöfartsverketkostnader som inte täcks av anslagsmedel.Sjöfartsverkets arbete skall, enligt instruktionen för verket, inriktas främstför handelssjöfarten, men även andra intressen, bland annat fritidsbåtstra-fikens, ska beaktas. Verksamheten finansieras genom avgifter som handels-sjöfarten betalar. Verket får också ett anslag som är avsett att täcka verketskostnader för fritidsbåtstrafiken.Med tanke på att handelssjöfarten belastas med kostnader som är hän-förliga till fritidsbåtssektorn och med tanke på det statsfinansiella läget kanen utjämning ske om en båtskatt eller en höjd registeravgift införs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om båtskatt eller höjd registeravgift för fritidsbåtar.Stockholm den 23 oktober 1998Karin ()()()
mot · GM02Sk707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk707av ()Energihushållningsåtgärder och fastighetsskattenVid fastighetstaxering är det så att värdet på en fastighethöjs om man vidtagit energibesparande åtgärder. På dettasätt får den fastighetsägare som arbetar utifrån samhälletsallmänna strävan att spara energi en extra kostnad. Detta kaninte vara rimligt. Om man miljöanpassar sin fastighet ochgör den mer energisnål skall man istället premieras för dennainsats. Regeringen bör arbeta fram förslag i denna riktning.Vid skatteutskottets behandling av denna frågeställning ibetänkandet 1997/98:SkU15 förbigås detta med tystnadinnebärande avslag utan kommentar. Rimligtvis måsteutskottet nu seriöst pröva denna frågeställning eftersom dethar bäring på principerna vid fastighetstaxering.På energisparsidan har inte frågan om tilläggsisolering beaktats i någonhögre grad. Förutom inrättandet av energirådgivning lyseråtgärderna med sin frånvaro. Istället har fokus varit på konvertering frånelvärme till andra uppvärmningsformer. Detta i sig behöver inte leda till enminskad energiåtgång men om man tilläggsisolerar får man en stark effektvad gäller energibesparing. Regeringen bör i det fortsatta arbetet medenergiprogrammet pröva frågan om stimulansåtgärd för tilläggsisolering påmotsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annanuppvärmning. Till saken hör också att energihushållningsprogrammen ännuinte fått någon större omfattning varför varje förslag som kan leda tilleffektivare hushållning med energi bör prövas seriöst och i positiv anda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetstaxeringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulansåtgärd för tilläggsisolering.1Stockholm den 27 oktober 1998Dan ()1 Yrkande 2 hänvisat till BoU.
mot · GM02Sk710 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk710av m.fl. (s)Skatteregler och säsongsanställdaEn kommun som t.ex. i går miste omåtskilliga skattekronor p.g.a. att de flesta som äranställda i bara är anställda för en säsong ochinte mantalsskrivna i kommunen.Skatten betalas i hemkommunen där man ofta inte vistas eftersom arbetetpå sommaren i många fall utförs på någon ort med sommarturism. Med detnya statliga bidrags- och utjämningssystemets fördelningsnyckel som byggerpå invånarantal hamnar dessa turistkommuner helt fel. Det tas ingen hänsyntill att man egentligen ökar invånarantalet med flera tusenpersoner. Kommunen belastas av stora kostnader för sina turistsatsningarbåde när det gäller service och säkerhet. Det finns förstås en hel del fördelarmed den stora turismen, men de kommer oftast företagen till del och intekommunens innevånare. Företag och juridiska personer betalar ju bara statligskatt och ingen kommunalskatt. Trots att man har en livaktig turism ger detinte så mycket pengar till den kommunala budgeten och kommunensinvånare. De är ändå med och betalar för den kommunala service som allasom besöker kommunen kan ta del av. Ett sätt att komma till rätta med en delav de här problemen vore att ändra skattereglerna för dem som är säsongs-anställda inom turist- och servicebranschen. Det kan finnas två alternativ: Desom arbetar mer än 4 månader i en annan kommun än den där de är skrivnabetalar kommunalskatt i den kommunen.De som har en årsinkomst på mer än t.ex. i en annan kommun änhemkommunen betalar sin kommunalskatt där. Den här lösningen borde varagenomförbar för skattemyndigheten i varje län. De kommuner som har storturism under en del av året skulle på detta sätt kunna vinna tillbaka en hel delav sina förlorade skattekronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade skatteregler för säsongsanställda.Stockholm den 26 oktober 1998Laila ()()()
mot · GM02Sk711 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk711av de ()Distansarbete och skattereglerDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglasbland annat av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet,så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på engemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och avett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs iarbetstagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittills-varande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag förarbetsrum i hemmet som har gällt i princip oförändrad . I våraförvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigidrättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmastparodiska uttryck. Begrepp som "från bostaden avskilt utrymme" har för-anlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om manmåste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege.Lagen och rättstillämpningen måste enligt min mening anpassas tillrådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningenriskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärdutveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum ibostaden för arbetstagare som regelmässigt och som en del i arbetstagar-förhållandet utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten tillskatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()