mot · GM02U304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U304av m.fl. (m)och internationell samverkanUtrikesförvaltning ochinternationell samverkanGlobaliseringen ställer allt större krav på en modern ochflexibel utrikesförvaltning. Relationerna till omvärlden blirviktigare för som går. Detta gäller det traditionellautrikespolitiska området, det handelspolitiska området ochbiståndssamarbetet. I av snabb internationalisering ärUtrikesdepartementet i behov av ständig förnyelse ochtillräckliga resurser.Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskiltdess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på engemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetens samtsvensk diplomatisk närvaro i princip i hela och Medelhavsområdet.UD:s centrala förvaltning har omorganiserats. Inriktningen - attsammanföra politik, handel och bistånd - i enheter som har det samman-hållna ansvaret för våra relationer med respektive land - är principielltriktig.Nu är det att också se över fältorganisationen. Denna bör naturligtvisutformas enligt samma principer och lokaliseras på för strategisktriktiga platser.Det är särskilt angeläget med en omedelbar diplomatisk närvaro i Minskmed tanke på den besvärande situationen för mänskliga rättigheter ochdemokrati i . Den snabba globaliseringen fordrar också svenskdiplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Det var ettmisstag att avveckla ambassaden i , eftersom är ettdynamiskt industriland med en för särskilt intressant samhälls-utveckling.Framväxten av dynamiska ekonomier i främst och ochförhoppningsvis snart södra ställer större krav på kontaktytor ochkompetens. Dessa länders situation skiljer sig från de traditionellabiståndsländerna. ställs det betydligt större krav på service där än ide traditionella industriländerna, där kontaktmönstret har utformats undermånga decennier. Med sin diplomatiska status och med sina kontakter ilandet kan ambassadörer spela en viktig handelspolitisk roll genomatt underlätta för svenska företag att få tillträde till den lokala marknadenochkontakt med rätt personer. Av samma skäl kan också ambassaderna stimuleratill utländska investeringar i Sverige.EU-medlemskapet och den framväxande gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken skärper kraven framför allt analytiskt och kompetens-mässigt som det kan ge vissa möjligheter till lättnader på andraområden.Den svenska utrikesförvaltningens övergripande struktur bör ses över. Enutgångspunkt bör vara att se över de långsiktiga ekonomiska ramar som ärrimliga för utrikesrepresentationen och i . Enanalys bör också göras av de kostnader för utrikesförvaltningen som rätte-ligen bör belasta andra delar av svensk förvaltning och svenskt samhällsliv iövrigt. Det kan inte uteslutas att den kontaktskapande verksamhet somambassader bedriver i åtskilliga fall ger intäkter för vilka mer än välmotsvarar kostnaden för utlandsmyndigheten.Förutom frågan om utrikesrepresentationens omfattning och arbetsupp-gifter bör också fördelningen mellan verksamheten utomlands och i Sverigeövervägas. Förbättrad kommunikationsteknik kan möjliggöra administrativaoch andra lösningar för framtiden som kan ge utrymme för förbättrad svenskdiplomatisk närvaro. De möjligheter till samverkan inom och inomEU ger bör också belysas.Utrikesdepartementet bör återfå ansvaret för biståndspolitiken. Dettaställer ökade krav på kompetens i utvecklingsfrågor.En särskild enhet med inriktning på fattigdomsutrotning, mänskliga rättighe-ter och demokratiutveckling bör inrättas i Afrika.Vi avvisar kraftigt tankarna på en s k Tobinskatt (transaktionsskatt påinternationella kapitalströmmar) som en tänkbar finansiering för FörentaNationernas verksamhet. Det skulle vara till stort men för hela jordens folkom man genom en sådan skatt skulle kasta grus i den mekanism somallokerar kapital mellan i stort sett alla jordens länder. Att målmedvetetarbeta för global frihandel inklusive fria kapitalrörelser, och samtidigtförespråka en Tobinskatt som finansiering för FN, är en mycket bakvändordning.En transaktionsskatt på , likt den föreslagit, skulleåsamka inte minst den tredje världen stor skada.Anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet bör föras över till utgiftsområde7 där en samlad post skapas för all fredsfrämjande och konfliktförebyggandeverksamhet.Anslaget D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfräm-jande utveckling bör avvecklas. Det är inte rimligt att enskilda organisationerskall särbehandlas vad avser verksamhet med denna inriktning. Det kan lättskapa ett beroende av statsmakten och dess intentioner som inte är önskvärt.Fria och frivilliga organisationer bör få stöd enligt generella principer ochinte styras med specialdestinerade anslag.SIPRI, vars verksamhet har spridning utanför landets gränser och somåtnjuter gott internationellt anseende, bör i betydligt större utsträckningkunna erhålla en bredare, internationell finansiering.Med anledning av anslaget E 1 vi om vår motion 1995/96:U8 där vi förespråkade att tillstånds-prövningen av "dual use-produkter" skall delegeras till Kommerskollegiumoch Krigsmaterielinspektionen med dess rådgivande nämnd borde ha fortsattansvar för krigsmateriel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk diplomatisk närvaro,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn av hur skall representerasutomlands,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avvisande av Tobinskatt,4. att under anslag A 1 anvisar1 i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar avveckla anslag B 4 Fredsfrämjande verksamhet,som förs över till utgiftsområde Internationellt bistånd i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att beslutar avveckla anslag D 2 Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 26 oktober 1998Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)