ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N220av och ()och kärnkraftVärmland tillhör de län i som är mest beroende avelintensiv industri. Det beslut som regeringen står bakom, attförtidsavveckla kärnkraftverk med start i ,kommer att få allvarliga konsekvenser. Kärnkraften står idagför ca hälften av elproduktionen i landet. När elproduktiontas bort och kärnkraften avvecklas kommer negativa effektervad gäller, sysselsättning, ekonomi, elpris och miljö att följa.Sysselsättningen kommer vid elintensiva industrier t.ex. i orter somHagfors, , , och , m.fl. att hotas. Elprisetstiger när produktion tas bort. Detta medför att konkurrensen mot industri iandra länder kraftigt försämras. Här skall även betänkas att värmländsktnäringsliv ofta har långa transporter till "marknaden", samt att arbetslöshetenär hög i dessa regioner. Varje försämring i förutsättningarna att driva dessaföretag, hotar jobben på dessa orter.Ekonomin kring en avveckling av kärnkraften är svår att precis bedöma.Dock kan man säkert konstatera att det är svenska folket som får stå förnotan om. Först tiotals miljarder att nedmontera ,sedan får hushållen betala ett högre elpris när produktion tas bort ochslutligen skall företaget ersättas för , antingen medstatens pengar eller med ersättningskraft som staten, dvs. svenska folket,äger.Miljön kommer att påverkas negativt. Det största globala miljöhotet ärväxthuseffekten, dvs. utsläpp av drivgaser bl.a. koldioxid från fossilabränslen. Kärnkraften påverkar ej växthuseffekten. Om förtida avvecklingsker, måste produktion ersättas. Det kan ske på flera sätt. Kol- elleroljeeldade kraftverk i eller länder i vår närhet står för det behov somkommer. Detta innebär att koldioxidutsläppen ökar med försurande utsläppsom skadar både sjöar, vattendrag och marker som följd. Detta problem harvarit mycket stort, främst i de västra delarna av . Ett annat scenarioär en ökad import av el från de gamla "" och de kärnkraftverk somfinns där. Bristen på kvalité och säkerhet vid dessa anläggningar känner vialltför väl till. Med den allt mer öppna elmarknaden som utvecklas med våragrannländer, kan man säga att ett väl fungerande kärnkraftverk, ,ersätts med kärnkraft från mycket sämre anläggningar i ochBaltikum.Slutsatsen är att bör riva upp beslutet vad gäller förtidsavveck-lingen av kärnkraften i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förtida avvecklingen av kärnkraft och dess negativa påverkanpå framtid.Stockholm den 23 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GM02N221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N221av ()Statliga verks lokaliseringMaktspridning inom SverigeSverige är ett bra men avlångt land, därom torde alla kunnavara ense. Landets olika regioner däremot har inte fåttsamma förutsättningar när det gäller så viktiga ting somlokalisering av statliga verk och myndigheter. Denna del avadministrativ infrastruktur ger ett positivt tillskott till den ortsom den lokaliseras till. Inte bara i kraft av det ökadeinflytandet som närhet ger utan också arbetstillfällen och ettökat skatteunderlag,skulle två nya myndigheter inrättas inom medieområdet. Deavsedda myndigheterna är Radio- och samt Granskningsnämnden.Var dessa skulle lokaliseras diskuterades ingående. lokaliserings-diskussioner har klart uttalat att därest inga större och avgörande invänd-ningar finnes, skall utlokalisering ske och nyetablering i Stockholmsområdetundvikas. När de nya myndigheternas placering var beslutad, så befanns devara i kommun, i omedelbar närhet till Stockholm.Detta beslut uppfattades av många som ett sätt att hålla kvar myndig-heterna i och kringgå förutsättningarna för utlokalise-ringar och nyetableringar.Samma mönster vid etableringen följer den inrättade Statligainstitutionsstyrelsen med etablering i . Listan på liknande exempelkan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste de samhälleliga konse-kvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser till Stockholms-området utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statligastyrelser, myndigheter eller verk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om de samhälleliga konsekvenserna avkoncentration av statliga verk och styrelser till Stockholmsområdet.Stockholm den 23 oktober 1998Eva Flyborg (fp)
mot · GM02N225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N225av ()Statlig strategi för skogsägandeI regeringens budgetproposition, utgiftsområde 24, finnsförslag till försäljning av delar av AssiDomän AB:smarkinnehav till ett för ändamålet särskilt markbolag medplanerat helstatligt ägande. skogsmark skallöverföras från . Som fördelar medförsäljningen anges dels möjlighet till förbättradmarkarrondering genom markbyten och dels förbättradförsörjning av vedråvara, särskilt till köpsågverk.Affären är mycket omfattande både till innehåll och värde. avSveriges landareal och av produktiva skogsmark berörs.Marknadsvärdet kan uppskattas till i storleksordningen 10 miljarder kronor.För AssiDomän AB är förslaget en mycket god affär. Men staten, somdelägare i och tilltänkt ensamägare i markbolaget, måste inseatt en affär av denna dignitet påverkar hela skogsnäringen, naturvården,glesbygden och familjeskogsbruket.Staten har ett bredare ansvar än det strikt företagsekonomiska. Det gällert ex naturvården och skydd av värdefull natur, sågverksindustrins villkor,familjeskogsbrukets möjligheter att köpa mark och glesbygdens beroende aven aktiv skogsnäring.Staten kan, i samband med affären, ta ett större ansvar genom att lägga fasten strategi för hur det statliga markägandet aktivt kan nyttjas för att leva upptill detta breda ansvar. I detta strategiarbete bör alla berörda parterengageras.Det gäller och skogsvårdsstyrelserna, , läns-styrelserna, markägarorganisationer, sågverksorganisationen, den ideellanaturvården m fl.I sammanhanget bör noteras att det förslag som föreligger från AssiDomänAB försvårar statens ansvarstagande för naturvården då huvuddelen avmarken ligger i norra . Forskare, skogsvårdsorganisationen, natur-vårdsmyndigheten, miljöorganisationer och skogsägarorganisationen att det är i som mer mark måste avsättas för skyddav värdefull natur. Detta ignoreras i det förslag till markaffär som redovisas ibudgetpropositionen. En aktuell strategi för det statliga markägandet behövs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategi för det statliga markinnehavet.Stockholm den 25 oktober 1998Inger Strömbom (kd)
mot · GM02N227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N227av ()Särskilda insatser för öarRiksdagen ratificerade det s.k.Amsterdamfördraget. har därmed förbundit sig förde förändringar och tillägg beträffande EU:s policies ochlagstiftning som fastlagts i fördraget.I Amsterdamfördraget (§ 158) fastslås att öar besväras avspecifika, strukturella omständigheter, som påtagligt begränsar öarnasmöjlighet att fullt ut delta i EU:s inre marknad.Vid (IGC) i antogs också en gemensamdeklaration (Joint declaration no 30 on ). I denna deklaration fastslåsatt ö-regioner lider av strukturella handikapp kopplade till deras ö-status ochatt dessa handikapp har en permanent karaktär som försämrar deras ekono-miska och sociala utveckling. Konferensen erkänner vidare att EU:s lagstift-ning måste ta hänsyn till dessa handikapp och att speciella åtgärder fårvidtas, där så är befogat, till fördel för dessa regioner för att på rättvisavillkor integrera dessa bättre i den inre marknaden.Under våren 1998 antog en särskild rapport angåendebehovet av särskilda åtgärder för öar. Den s.k. Violarapporten läggeren mycket bra grund för EU:s framtida insatser för att stödja sina öar. Irapporten klargörs, liksom i av framlagda rapporter (Harris1983 och Barret 1987), att öar behöver särskilda policies för att på någor-lunda lika villkor kunna integreras i den europeiska gemenskapen.Den europeiska unionen går snart in i en ny programperiod och inom enrelativt snar framtid kommer EU att utökas med ytterligare medlemsstater. Iflera av de nuvarande medlemsländerna och i några av kandidatländernapågår nu aktiviteter för att tillgodose öarnas särskilda behov. I något fall harredan förslag på en särskild lagstiftning för öar lagts fram.Inom EU har på ett föredömligt sätt tillvaratagit möjligheterna tillsärskilda insatser för att förbättra förutsättningar för våra nordliga regioner(nu mål 6). Det är nu viktigt att agera lika aktivt för att säkra våra öarsfram-tida utvecklingsmöjligheter. EU:s medlemsstater har i Amsterdamfördraget,regeringskonferensen och parlamentet uttalat vikten av särskilda åtgärder föröar. Det är viktigt att nu skyndsamt och konsekvent utreda vilka särskildaåtgärder som behöver vidtas för att stödja en positiv socioekonomiskutveckling av öar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda insatser för att stödja öarnas utvecklinginom ramen för strukturfonderna och de nya målområdena.Stockholm den 26 oktober 1998Roy ()
mot · GM02N232 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N232av m.fl. (v)VattenkraftsvinsternaSkogslänen har minskat sittinvånarantal kraftigt. Flyttlassen ökar och utflyttningen fråninlandet till kuststäder och storstadsregioner accelererar. Denstörsta orsaken är svårigheten att få ett arbete. Radikalaåtgärder måste till när det gäller att skapa nya jobb om manskall få stopp på befolkningsminskningen. skärstatliga företag som ned vilket ökar arbetslöshetenytterligare i redan hårt drabbade områden.I regeringens proposition "Regionaltillväxt - för arbete och välfärd" (prop.1997/98:62) talar man om att det övergripande målet för den regionalanäringspolitiken skall ske utifrån de förutsättningar som finns i regionen.Detta skall bidra till fler växande företag och fler arbetstillfällen förkvinnoroch män. Vid ett flertal tillfällen har behandlat förslag om attåterföra en liten del av vattenkraftens vinster till de kraftproducerande länen.Vänsterpartiet föreslog i sin motion (1997/98:A47) med anledning avregeringens proposition (prop. 1997/98:62) att en del av vattenkrafts-produktionen, nämligen per producerad kWh, skulle återföras till denorra skogslänen. Detta skulle motsvara . Till vissdel sker en form av återföring, nämligen de bygdeavgifter som vatten-kraftföretagen enligt vattenlagen betalar som kompensation för tidigareingrepp i naturen. Detta motsvarar dock långt ifrån vad en ettöring skulle ge.De län som tvingats släppa till naturresurser och som bidragitkraftigt till tillväxt borde få en stabil återbäring.De resurser som skulle skapas av en sådan återföring skall ligga under enstark demokratisk kontroll. En idé kan vara att kommunerna gemensamthanterar dessa resurser till satsningar för att skapa trygghet ochframtidsmöjligheter. Exempel på sådana satsningar kan vara på infrastruktur,utbildning och marknadsföring av besöksnäringen.Regeringen bör ta initiativ och utreda frågan om en återföring avvattenkraftsvinster som ett led i att skapa förutsättningar för nya arbets-tillfällen och motverka de rationaliseringar som sker inom bl.a. statligaföretag som . En sådan satsning skulle också stämma överens medregeringens syn på att upprätthålla regional balans i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen utreder möjligheten att återföra delarav vattenkraftsvinster till de vattenkraftsproducerande länen.Stockholm den 23 oktober 1998Stig ()()()()()()()()()
mot · GM02N234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N234av ()Befolkningsutvecklingen i HallandBefolkningsutvecklingen i har varitpositiv. Även om den positiva trenden sakta avtar, är detUppsala och som, utöver storstäderna, ökar sinbefolkning.När det gäller s.k. förvaltningsanslag till de statliga myndigheterna, såbeaktas det fortfarande inte i tillräcklig omfattning, om ens alls, att Hallandnumera är ett medelstort län.Det är inte bara när det gäller förvaltningsanslagen som miss-gynnas, utan också när det gäller anslag för regional utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att , genom omfördelning, måste få en större och merrättvisande del av anslagen.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart Kollmats (fp)
mot · GM02N236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N236av ()KonkurrenslagenKonkurrenslagen (KL) hämmar de lantbrukskooperativaföretagens utveckling! Företagen har inte sammahandlingsfrihet som konkurrenterna.KL behöver ändras i ett viktigt avseende. Den negativa behandlingen avsamarbete mellan företag i kooperativa former måste ersättas med den posi-tiva inställning som utmärker EG-rätten och de andra EU-länderna.Samverkan i federativ form bör möjliggöras på samma villkor som gällerprimärföreningar inom lantbruket.Prissamverkansförbudet i KL för primärföreningar bör utgå.Hinder för förhandlingssamverkan mellan små producenter bör tas bort urKL.Förbudet i KL mot att begränsa medlems fria rörlighet bör utgå och er-sättas med EG-rättens funktionsskydd för kooperativa företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av konkurrenslagen ienlighet med vad i motionen anförts om det lantbrukskooperativa samarbetet.Stockholm den 23 oktober 1998Inger Strömbom (kd)
mot · GM02N237 · 1998-10-28 00:00:00 — Problemen på arbetsmarknaden är inte enbartknutna till skogslänen utan finns även på andra håll iSverige. Det finns många andra län som visar en mycketdyster långsiktig utveckling och som då kunde bli hjälpta avatt bli frilän.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lokal mobilisering skall vara huvudinriktningen i denregionalpolitiska inriktningen om en glesbygdsfaktor i skatteutjämningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en glesbygdsfaktor i skatteutjämningen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att politiken bör läggas om i en riktning som skapar flerjobb genom företagande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en upprustning av vissa stamvägar samt grusvägnätetför att minska bl.a. tjällossningsproblemen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbyggnader för IT-satsningar och riktnummerreforminom teleområdet,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens betydelse inom regionalpolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturen och regionalpolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om placering i tillfälligt stödområde,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att byråkratin vid administration av EU-stöd m.m. skall minskas,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagens betydelse för utvecklingen inom lands- ochglesbygden,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärgården och fjällvärlden, dess betydelse och utveckling,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkans betydelse för regional utveckling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statliga verks och myndigheters roll för att de regionalpolitiskamålen skall förverkligas,14. att beslutar att alla län som så önskar skall kunna bli frilänvad avser användandet av arbetsmarknadspolitiska medel.3Stockholm den 26 oktober 1998Runar ()()1Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU.2Yrkandena 4 och 5 hänvisade till TU.3Yrkande 14 hänvisat till AU.
mot · GM02N239 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N239av och ()KärnkraftsavvecklingenRiksdagen beslöt att börja avveckla kärnkraften,först med en reaktor och därefter i jämn takt.Nyligen har enligt uppgift i medier beslutat avkräva sina kraft-bolag en avvecklingsplan för kärnkraften och avser att lagstifta ifallkraftbolagen inte efterkommer beslutet.Sydkraft önskar en europeisk domstolsprövning av lagligheten i densvenska avvecklingslagen, eftersom den tillämpas på ett privat företag ochinte på statens helägda , som äger hälften avden svenska kärnkraften. Denna synpunkt skulle helt falla om regeringen,t ex genom ägardirektiv, ålade att planera för en avveckling avsina reaktorer.Riksdagens revisorer har påpekat att statens styrning av de helägdabolagen bör bli tydligare och kraftfullare.Vi anser att också , i likhet med de tyska kraftbolagen, nubör göra en avvecklingsplan för sin kärnkraft. Regeringen kan genomägardirektiv eller ändring i bolagsordningen se till att så sker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avvecklingsplan för den kärnkraft som staten äger genomVattenfall AB.2.Stockholm den 22 oktober 1998Sven ()()
mot · GM02N240 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N240av (m)SmåföretagsamhetenÅtgärder till stöd försmåföretagsamhetenDe flesta politiska och ekonomiska bedömare synes varaense om att huvuddelen av den sysselsättningstillväxt sommåste till för att råda bot på den höga arbetslöshet somalltför länge plågat så många enskilda individer och landet isin helhet skall ske inom den enskilda sektorn.I regeringsförklaringen säger sig regeringen bl a viljaföra "en modern politik för högre tillväxt, ökad utbildning och dynamiskastorstäder". Och vidare att "skall förutsättningarskapas för full sysselsättning".Regeringen anför också: "En politik för ökad tillväxt måste formuleras iaktivt samarbete med det svenska näringslivet. Ett fortsatt stortnyföretagande skall kombineras med bra möjligheter för företag att växa ochutvecklas. "Regeringen avser dessutom - för att om möjligt lägga kraft bakom orden -genom en sammanslagning av fyra departement skapa ett stort "super-departement" för en mer samordnad tillväxtpolitik.Regeringen tillsatte under den föregående mandatperioden - efterupprepade påtryckningar från näringslivet - en småföretagsdelegation underordförandeskap av ett kommunalråd (s) med uppdraget att lägga framkonkreta förslag till förbättringar och förenklingar framför allt för små-företagsamheten. Arbetet inom delegationen har bedrivits målmedvetet,grundligt och konsekvent i nära och aktiv samverkan med företrädare för desmå och medelstora företagen samt olika experter på dessas speciellaproblematik.Småföretagsdelegationen presenterade i sitt slutbetänkande -en katalog om 71 konkreta åtgärder som verkningsfullt och snabbt skulleförbättra småföretagens existens- och tillväxtvillkor. Något behov av ytter-ligare utredningar utöver dem som delegationen gjort, eller som gjortstidigare av andra beredningar, synes f n därför icke föreligga.Däremot finns det goda skäl för regeringen att noggrannare studerakonsekvenserna för näringslivet av de förslag som berör företagen ochföretagsamhetens villkor. En närmare analys av tänkbara ekonomiska ochandra effekter av olika lagförslag och myndighetsföreskrifter bör därförgöras innan förslaget läggs fram eller föreskriften utfärdas. Likaså bör enanalys kunna innefatta alternativa åtgärder till en lagreglering.Nu gäller det att gå från ord till handling då det snarare ligger fara idröjsmål. En god början vore därför att successivt och systematiskt underden innevarande mandatperioden genomföra de av Småföretagsdelegationenframlagda konkreta förslagen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagförslag och myndighetsföreskrifter som påverkar företagensvillkor skall föregås av en närmare konsekvensanalys rörande effekterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den s.k. Småföretagsdelegationens 71 förslag skall genomförasunder innevarande mandatperiod.Stockholm den 27 oktober 1998Henrik S Järrel (m)
mot · GM02N242 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N242av (m)En avregleringsdelegationInrättande avavregleringsdelegationEtt öppet och dynamiskt samhälle kännetecknas bl a av attmöjligheterna till utveckling och framåtskridande är vidastörre än förekomsten av återhållande och dämpande faktorersom t ex otidsenliga och föråldrade lagar, stelbenta ochrigida regelverk och myndighetsstrukturer.Land skall med lag byggas och det är ofrånkomligt att det i ett moderntoch komplext samhälle med tiden skapas en svårgenomtränglig snårskog avlagar, författningar, förordningar och föreskrifter som ibland har spelat ut sinroll, ibland framstår som kontraproduktiva, ibland är felaktiga, missvisande,verkningslösa eller överflödiga. Kort sagt där utvecklingen och/eller tids-andan hunnit förbi regleringen men där denna, formellt sett,ännu är i kraft.Sverige behöver en högre tillväxt och flera naturliga, okonstlade jobb. Fördetta behövs ett bättre tillväxtklimat, en "bördigare" jordmån för entrepre-nörer, innovatörer, nyföretagare och idérika, arbetsvilliga entusiaster. Menregelverken, en del av jordmånen, bromsar ibland redan de initiala ansatser-na, hämmar konkurrensen och därigenom företagens tillväxtvillkor.Samtliga medborgare är givetvis betjänta av så adekvata, tidsanpassade,klara och entydiga bestämmelser som möjligt i enlighet med den allmäntrådande rättsuppfattningen och rättskänslan. Här har främst ettbetydande ansvar.Lika viktigt som att stifta nya lagar i takt med samhällets förändringar ärdet att mönstra ut föråldrade, överspelade eller annars uttjänta lagar,förordningar och bestämmelser. För den skull bör en permanentavregleringsdelegation inrättas som ett ekonomiskt-juridiskt expertorgan åtregeringen men med årlig rapporteringsskyldighet direkt till riksdagen.Delegationens uppgift blir bl a att fortlöpande och systematiskt inventeraregelverk och författningssamlingar, ge regeringen förslag och råd rörandesådana lagar som regeringen kan föreslå att besluta att upphävaeller - i fråga om förordningar och liknande bestämmelser - regeringen efterbemyndigande av på egen hand kan besluta skall upphöra att gälla.Ett system med s k "solnedgångsparagrafer" bör övervägas och till enbörjan prövas och utvärderas inom vissa begränsade lagstiftningsområden,innebärande att en regel som sällan eller aldrig använts inom en tidsrymd av3-5 år "automatiskt upphör att gälla" och tas bort.Delegationen föreslås arbeta som ett självständigt tjänsteorgan knutet tillstatsrådsberedningen under statsministerns ledning. Delegationen bör ha enallsidig sammansättning med företrädare för bl a näringslivets olikasektorer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en fortlöpande utmönstring av föråldrade eller avandra skäl uttjänta regelverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att initialt pröva och utvärdera ett system med s.k."solnedgångsparagrafer" inom vissa begränsade lagstiftningsområden.Stockholm den 27 oktober 1998Henrik S Järrel (m)