mot · GL02A20 · 1998-03-25 00:00:00 — Det har frstrkt de hinder som utgrs av hga skatter och endirekt tillvxthmmande arbetsrtt.Informationstekniken behver nt med hg kapacitet fr att kunnanyttiggras fullt ut. Inte minst utbildning ver stora avstnd krvermjligheter till interaktivitet. Men det gller t.ex. ocks sjukvrden som medhjlp av informationstekniken till en del kan utfras p distans.Tekniskt sett finns det olika mjligheter att tillgodose kapacitetsbehovet.Optisk kabel r bst teknik i vissa omrden medan satelliter kan vara det iandra. Utvecklingen frndrar dessutom stndigt de tekniska villkoren.Normalt sett r utbyggnad av verfringskapacitet en frga fr marknadensaktrer. I de mer tttbefolkade delarna av vrt land kan detta fungera.Annorlunda r det emellertid i de mer utsatta delarna av . Srskilt deinre delarna av har en dlig frsrjning med verfringskapacitet.Begrnsningar i verfringskapacitet fr information kan komma attutvecklas till det mest svrgenomtrngliga hindret fr en allsidig regionalutveckling.Vi menar att regionalpolitiska insatser br inriktas mot att undanrja dettautvecklingshinder. Att bidra till en snabb utbyggnad av den informations-tekniska infrastrukturen r det tredje ledet i den regionalpolitik vi frordar.En sdan politik mste emellertid genomfras p ett stt som dels inte tarifrn marknaden huvudansvaret fr ntutbyggnaden, dels inte ondigtvis styrteknikvalet.Vi vill mot den hr angivna bakgrunden fresl att staten inleder ettprogram fr regional utbyggnad av informationsteknisk infrastruktur. Detkan ske p flera stt. En mjlighet r att staten genom upphandling gr detlttare fr privata intressenter att genomfra utbyggnaden. Medel fr statensstd till informationstekniska investeringar tilldelas en srskild ansvarigmyndighet som i sin tur fr dessa vidare till projekt som bedms hgstprioriterade. Upphandlingen skall avse sjlvatjnsterna och lmna teknikvalet till anbudstagaren.En annan mjlighet r att staten definierar en viss utbyggnad som staten taransvaret fr, genomfr och finansierar. Efter det att utbyggnaden genomfrtsprivatiseras projektet, helt eller i delar. Staten fr drigenom tillbakainvesteringsmedel som det r kommersiellt rimligt och mjligt fr privataintressenter att bra. Investeringsmedlen frs sedan vidare i nya projekt.En utbyggnad av verfringskapacitet enligt ngon av dessa riktlinjerskulle gra flera orter attraktiva fr fretagande. Oavsett metod fr statensdelaktighet br den ekonomiska insatsen i stort bli densamma. Avanceradetjnster, liksom kulturupplevelser, bttre vrd och utbildningsmjligheterskulle genom en sdan insats komma fler till del.Den utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen som vi hr harfreslagit skall ses tillsammans med vrt frslag att ge alla skolor mjlighettill goda kommunikationsmjligheter med informationsteknik. De bdafrslagen br delvis kunna genomfras samordnat och ge betydande effekterfr att ge hela en informationsteknisk infrastruktur i vrldsklass.Vi r vertygade om att en god infrastruktur fr informationsteknik r ettviktigt inslag i en orts attraktionskraft. Vl p plats kommer infrastrukturenocks att anvndas av allehanda aktrer. Statliga projekt, syftande till atterbjuda produkter fr ett nt som inte finns, har dremot sm mjligheter attbli framgngsrika.Riksdagen br hos regeringen anhlla om frslag i enlighet med vad vi hrhar frordat. Ett sdant br utarbetas utan drjsml. Ett definitivt riksdags-beslut br fattas av fre utgngen av 1998.4.3 En fr alla tillgnglig kunskapEn utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen banar vg frett brett genombrott fr allehanda utbildning p distans. Putbildningsomrdet finns det potentiellt mnga marknadsaktrer.Utvecklad distansutbildning skiljer sig starkt frn gamla tiders mediokrabild- och ljudverfringar av traditionella lektioner och frelsningar.Modern distansutbildning har frutsttningar att bli mycket individuell. Detgller svl tidpunkten nr den enskilde vljer att lra mer som formerna ochplatsen fr detta. Den bryter ocks grnserna mellan det som tidigare gjorts ikonventionell klassrumsundervisning och distansundervisning. Distansinslagkan spela lika stor roll i ungdoms- som i vuxen- och vidareutbildningen.Frstelsen fr informationsteknikens roll i utbildningen r av centralbetydelse fr att eventuella statliga insatser skall kunna ges en ndamlsenligutformning. Informationstekniken har kapacitet att, oavsett utbildnings-stadium, erbjuda den enskilde utbildning p villkor som denne sjlvdefinierar. Utbudet av utbildningar p ntet kommer att kunna bli mycketstort. Incitament fr moderna utbildningsfretag att erbjuda sina tjnsterkommer sannolikt att vara starka. Konkurrensen mellan olika utbildnings-fretag behver knappast betvivlas.Ngot statligt utvecklingscentrum fr IT-baserad distansutbildning finnsdet inte skl att etablera. Marknaden kommer att st fr utvecklingen utanstatlig medverkan. Inte heller lter sig distansutbildning organiseras psamma stt som konventionell utbildning. Distansutbildning med informa-tionsteknik r lngt mer individualiserad och varierad n sdan utbildningsom frmedlas t.ex. vid konventionella gymnasieskolor eller universi-tet. En politik som inte tar hnsyn till detta kommer inte att kunna slppa lossden mngfald lsningar som kommer att behvas.P samma stt som nr det gller ntutbyggnad br staten p utbildnings-omrdet frmja tjnster som inte erbjuds utan statens ekonomiska med-verkan. Att erbjuda en form fr detta r det fjrde ledet i vrtregionalpolitik.Som vi just nmnt r ett centralt statligt utvecklingscentrum mindre tjnligtfr att n detta syfte. I stllet frordar vi att den statliga uppgiftendefinierasp s stt att utbildning som inte tillhandahlls p marknaden kan stimulerasfram med statligt bistnd. Lmpligast sker detta genom att utbildnings-myndigheterna i ppen konkurrens upphandlar tjnster som respektivemyndighet finner ndvndiga. De av regeringen freslagna resurserna frutvecklingscentrum respektive platser br utgra del i myndigheternasupphandlingskapacitet.Vissa restriktioner br glla fr myndigheternas upphandling. En sdan ratt statliga och kommunala utbildningsanordnare ensamma inte br tilldelasuppdrag. En annan restriktion br vara att srja fr att fretag medinformationsteknisk kompetens som krnuppgift ges mjlighet att medverka.Enligt vr mening kan viktiga kvalitetsfrdelar vinnas genom att starkareengagera den informationstekniska industrin i utbildningsanstrngningarna.De nationella resurser som kan satsas p det hr skisserade omrdet brkompletteras med resurser ur EU:s strukturfonder.Det femte ledet i vr regionala utvecklingspolitik utgrs av en snabbutbyggnad av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Utvecklingen avsdan utbildning inleddes under den frra borgerliga regeringen men har avden nuvarande regeringen begrnsats till en mindre frsksverksamhet.Vi r vertygade om att tillgng till yrkestekniskt vlskolad arbetskraft harstor betydelse fr fretagens lokaliserings- och utbyggnadsbeslut. Just nugller det i srskilt hg grad eftersom det rder knapphet p kompetentaarbetsskande - trots en rekordhg arbetslshet!Det r hg tid att fullflja den utbyggnad som den nuvarande regeringensktt s valhnt. 15.000 nya sdana platser br kunna etableras . Ett frsteg br ges fr utbildningar som kan etableras i utsattaregioner. Preliminrt br en frdelning i skogslnen i stort kunna ske enligtfljande:- : 500 platser- Vsterbotten: 500 platser- Vsternorrland: 750 platser- Jmtland: 500 platser- Gvleborg: 750 platser- : 750 platser- Vrmland/rebro ln: 1.000 platser.Riksdagen br fatta beslut om en utbyggnad av kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning i enlighet med vad vi hr har angivit.Regeringen br terkomma till den kommande hsten med enredovisning av hur det av oss freslagna utbyggnadsprogrammetfullfljs. Vi vill i detta sammanhang ocks understryka betydelsen av attarbetsmarknadsutbildning inriktas mot arbetsmarknadens behov.Drigenom kan de bda utbildningsformerna frstrka varandra.Det frtjnar till slut att ppekas att mjligheterna att erbjuda godutbildning i alla delar av landet frbttras genom att fria skolor p likavillkormed de kommunala fr erbjuda sina tjnster. Friskolorna har efter det storagenombrottet under ren 1991-94 visat sig vara utomordentligt innovativa.Dr kommunerna inte ansett sig kunna klara undervisning i egen regi harfriskolorna ofta kunnat finna goda utvecklingsmjligheter.5 Leva och arbeta utanfr stderna5.1 Fretagens villkor5.1.1 De allmnna frutsttningarnaFr mnga erbjuder utanfr stderna en vrdefull milj att levaoch verka i eller fr rekreation och vila. Fr att kunna ta till vararegionernas resurser krvs en positiv tilltro till deras mjligheter ochresurser.Produkterna frn skogen utgr vr viktigaste exportvara. Det svenskajordbruket tillhr de mest effektiva i vrlden. Kulturlandskapet, som r enfljd av de arella nringarnas verksamhet, inrymmer stora vrden.Som tidigare nmnts r en generellt god fretagspolitik avgrande fr enpositiv regional utveckling. har landsbygden speciella frutstt-ningar som motiverar en srskild omsorg vid utformningen av politiken.Landsbygd och smskalighet r ofta synonymt. De nya jobben mstekomma i sm fretag som startas och vxer p landsbygden. Enligt vrmening mste politiken stta landsbygdens egna mjligheter i centrum istllet fr att lita till centralstyrda politiska tgrder och subventioner.Det privata sparandet och risktagandet r den mest grundlggandefrutsttningen fr fretagens riskkapitalfrsrjning och drmed fr investe-ringarna och tillvxten i ekonomin. En politik som gynnar det privatasparandet r drmed en viktig grund fr fretagens riskkapitalfrsrjning.Fr mindre fretag r den egna vinsten den viktigaste finansieringskllan.Vinsten r de medel fretagaren sjlv i frsta hand vljer fr att finansiera enexpansion. str flera hinder i vgen fr att klara detta. Dubbelbeskatt-ningen frsvrar fretagares kapitaluppbyggnad. De lttnader som infrtsunder senare r har varit svl selektiva som otillrckliga. Dubbelbeskatt-ningen br, som redan framhllits, avvecklas i sin helhet.5.1.2 Srskilda fretagsvillkorEn tillvxtfrmjande fretagsmilj i hela landet r, som vi nyssframhllit, avgrande ocks fr utvecklingen i mer utsatta regioner. Detkan emellertid vervgas om inte vissa kompletterande men generellatgrder kan sttas in fr att i svagare regioner gra utvecklingen nstarkare.En mjlighet vore att krva av kommuner som erhller skatteutjmnings-bidrag att dessa gr ngot positivt fr den egna kommunens fretagsklimat.Det kan t.ex. vara att lgga ut all teknisk service p entreprenad, att avstfrn att driva fretag i regi, att stimulera alternativ inom skola,vrd och omsorg etc. Eftersom skatteutjmningsbidragen kommer frnkommuner som redan gjort just detta r det knappast orimligt att begra attmottagande kommuner fljer beprvad erfarenhet.En andra mjlighet vore att ge dem som arbetar p distans och som har enhyreskostnad mjlighet att gra avdrag fr den verkliga kostnaden och inteenbart fr merkostnaden. En sdan frndring skulle, tillsammans med deinformationstekniska infrastrukturinvesteringar som vi freslr, innebra enstimulans fr kat distansarbete.En tredje mjlighet vore att prva om det inte vore mjligt att befria deminsta fretagen i skogslnen frn lejonparten av det regelkomplex somfretag omfattas av.Regeringen br terkomma till med frslag till fretags-stimulanser enligt dessa principer.I detta sammanhang vill vi understryka att landsbygdsstdet enligt vruppfattning r ett effektivt hjlpmedel fr att stdja igngsttning ochutkning av sm privata fretag som bedriver verksamhet p marknads-mssiga villkor p landsbygden. Stdet har ven frdelen att EU godknt detsom medfinansiering i omrden som berrs av ml 2, 5b och 6.5.1.3 Nedsatta socialavgifterFretagens sociala kostnader stts ner med tta procentenheterfretrdesvis i . Effektiviteten i denna nedsttning harifrgasatts. har dessutom inte tagit stllning till omdenna form av regionalpolitik kan godknnas. Problemet r att denedsatta socialavgifterna har karaktr av driftsstd och drmed inteverensstmmer med de riktlinjer som har formuleratfr sysselsttningsstd.Vr uppfattning r att systemet med en nedsttning av socialavgifternaskall vara kvar som besluten nu gller, dvs. till och medr 2000. Ngra frndringar av nedsttningsniver finnervi inte pkallade. Vi utgr frn att den branschavgrnsning regeringen grinnebr att turismen ven i fortsttningen skall omfattas av nedsttningen.Innan stllning tas till systemets utformning och omfattning fr tiden efter r2000 br en utvrdering gras av dess effekter.5.1.4 TransportstdetNr tillvxten kar leder det oftast till ett strre behov av transporter. Enfungerande transportpolitik r sledes viktig fr svensk ekonomisfrutsttningar att vxa. Det geografiska lge har innebrnackdelar nr det gller bde avstndet till marknaden och klimatet. Detstller n hgre krav p ett fungerande kommunikationssystem.Sveriges lge i norra bidrar till att frsvaga fretagens utvecklings-frmga om de inte kompenseras med hjlp av konkurrenskraftiga, prisvrdaoch effektiva transporter. Inom transportnringen brukar man tala om ettavstndshandikapp p till vra nrmaste konkurrenter. Det rallts det avstnd som svenska fretag mste tillryggalgga innan de nr sinaviktiga marknader.Transportstd ges fr transporter frn, till eller inom stdomrdet somutgrs av de fyra nordligaste lnen , Vsterbotten, Jmtland ochVsternorrland samt vissa omrden inom Gvleborgs ln, lnoch Vrmlands ln.Stdet skall kompensera fretagen fr lnga avstnd. Det har drmed engenerell karaktr. Fr vissa fretag i norr har det uppenbarligen storbetydelse.Vi har tidigare fresprkat att transportstdet skall vara konkurrensneutraltgentemot olika nringar och drigenom ven inbegripa sj- och luftfart. Vivlkomnar drfr regeringens frslag om en utvidgning av stdet till dessatransportnringar.Nr regeringen avskaffar transportstdet i Vrmland samt delar avDalarnas ln och Gvleborgs ln pverkar det dessa lns konkurrenssituation.De skattesnkningar fr fretagande och arbete som vi freslagit r gnadeatt stimulera en positiv utveckling av fretagandet och bidrar drmed till attgra avvecklingen av transportstdet i dessa delar mjlig att bra.5.1.5 Produktionsskatten p elVi har tidigare versiktligt visat hur regeringens energipolitik hotarjobben i skogslnen. Vi vill utveckla detta ytterligare ngot.Den elintensiva basindustrin terfinns i ett band frn ochVrmland ver Bergslagen upp lngs samt i norra . 40 av 50 kommuner dr den elintensiva industrin str fr mer n femprocent av sysselsttningen ligger i skogslnen. Hotas jobben i basindustrinhotas redan av arbetslshet hrt utsatta orter. Den socialdemokratiskaregeringen har hjt produktionsskatterna p elkraft frn i genomsnitt 0,8 retill i dagslget 2,75 re . I ett lge med rekordlg syssel-sttning har regeringen dessutom beslutat att stnga Barsebcksverket.Svensk basindustri r elintensiv och knslig fr en energipolitik som hjerpriserna. De elintensiva arbetsstllena finns framfr allt i fem branscher ochdelbranscher: pappers- och massaindustri, jrn- och stlindustri, kemiskindustri, gruvor samt ickejrnmetallverk. Ett stort antal lokala arbets-marknader r helt eller delvis beroende av sdana fretag. Hjningen avproduktionsskatten tillsammans med den frtida krnkraftsavvecklingenkommer att f svra konsekvenser.Kostnaderna fr den el som skall erstta Barsebck kommer att ligga pminst dubbelt s hg niv som nuvarande elproduktion. I en alltmerglobaliserad ekonomi kar svenska fretags utsatthet. Frmgan attkonkurrera frsmras kraftigt. Flera lnder kan locka till sig elintensivindustri med jmfrbara eller bttre villkor. finns flera attraktivaindustrilnder som erbjuder lgre elpriser, vilket framgr av nedanstendeuppgifter - ungefr ett r gamla - om elprisindex:Tabell 2: (100 )Den elintensiva industrin har svrt att klara den stora oskerhet omframtidens energisystem och elpriser som krnkraftsavvecklingen bddarfr. Det gller pappersindustrin i , men ocks den tungaindustrin i t.ex. Trollhttan/Vnersborg. Risken r drfr attinvesteringarna i minskar och att bolagens gare istllet satsarngon annanstans, dr villkoren frefaller mer stabila och frdelaktiga.5.1.6 DrivmedelsbeskattningenVi har ovan freslagit en snkning av bl.a. drivmedelsskatten. Vi villutveckla motiven fr detta ytterligare.Skatterna p drivmedel och bilar har hjts mnga gnger de senaste ren.Bensinskatten hjdes bde 1996 och 1997. Fordonsskatten hjdes med 50procent 1996. har grnsen fr reseavdrag hjts frn 4.000 till7.000 kronor.Av det totala bensinpriset per liter tar staten i form avskatt och moms. Det slr hrt mot varu- och persontransporter, srskilt frboende i glesbygd med lnga avstnd. finns inga alternativ till bilen,d kollektivtrafiken inte r utbyggd i stora delar av vrt land. Trots hgakostnader tvingas mnga anvnda bilen till och frn arbetsplatserna, menven till daghem, idrottsanlggningar och andra kulturarrangemang.Bilen svarar fr av alla resor om man rknar med bde frareoch passagerare. Bilen r till och med nnu viktigare om man i stlletstuderar antalet personkilometer. Bilen str fr av alla person-kilometer som genomfrs i . Rekreationsresorna dominerar, drygt entredjedel, drefter kommer arbetsresor och inkpsresor med en knappfemtedel vardera. Det r ocks tydligt att familjer med barn har hgstdrivmedelsutgifter, ett mnster som gller hela landet.Fr mnga mnniskor r bilen allts av avgrande betydelse fr att devardagliga transporterna skall kunna lsas p ett effektivt stt till rimligakostnader.Vi kan inte stlla oss bakom en politik som ser biltrafiken som enfinansieringsklla fr allehanda satsningar inom vitt skilda samhllssektorer.Nr det blir dyrare att ga och kra bil r det de som lever p de minstamarginalerna, oftast barnfamiljer och pensionrer, som frst tvingas vergebilen eftersom de inte lngre har rd.I norra glesbygder r ven snskotern en mjlighet som under-lttar ndvndiga transporter, t.ex. inom turistnringen. Drfr har reger-ingens snskoterpolitik vckt rttmtiga protester. De nya regler som nyligentrtt i kraft innebr att en srlnning med traktorkort, men utan snskoter-vana, fr kra snskoter, medan en norrlnning utan traktorkort, men medsnskotererfarenhet, inte fr kra snskoter. Det r ett orimligt frhllande.5.2 Politik fr glesbygden5.2.1 ServiceDet r angelget att boendet p landet underlttas. Regler ochbestmmelser mste utformas s att dessa inte utgr ondiga hinder frboendet. Endast starka skl skall f hindra bebyggelse.Enligt vr mening br glesbebyggelsertten terinfras. Den lagstadgadehuvudregeln skall vara rtten att utan detaljplan bygga p landet.Lagstiftningen har srskilt frsvrat bevarandet av en levande skrgrd. Enkad mjlighet till bebyggelse i strandnra omrden skulle kunna skapabttre frutsttningar fr att hlla landskapet levande genom ett katbefolkningsunderlag fr handel och offentlig service.Ett nnu olst problem fr den bofasta skrgrdsbefolkningen rfastighetsbeskattningen. Det stora intresset fr skrgrden har drivit uppfastighetspriserna. I kombination med frmgenhetsskatten och den hgafastighetsskatten leder detta till att den ekonomiska situationen fr mngablivit ohllbar. Den fasta skrgrdsbefolkningen, ofta med lg inkomst, r rikp papperet men inte i verkligheten. Fastighetsbeskattningen blir till enoverstiglig brda fr mnga.Konsekvenserna av de kade boendekostnaderna fr skrgrdsbefolk-ningen riskerar att bli mycket stora. Skrgrdarna i Bohusln, ,stergtland och kan komma att tappa n fler av den redanftaliga befolkningen. Det drabbar i sin tur sktseln av viktiga naturvrdenoch en livskraftig turism.Enligt vr uppfattning br fastighetsskatten slopas fr alla uppltelse-former, inom bde befintligt bestnd och nyproduktion. Fr att bibehllasymmetrin och motverka risken fr att rtten till avdrag fr rnteutgifterifrgastts br en berknad schablonintkt fr egna bostder tas upp tillbeskattning som kapitalinkomst. Den br bestmmas till en vsentligt lgreniv n vad som motsvarar dagens fastighetsskatt.I ett frsta steg br fastighetsskatten snkas till med verkan fr1998. En fortsatt stegvis snkning br ske . Mark-vrdet skall inte tas upp fullt ut som underlag fr fastighetsskatten. Enligtvrmening br markvrdet endast tas upp till hlften. Dessutom mste ett takinfras fr att eliminera de sttande effekter som rets fastighetstaxeringannars ger i vissa fall.Under den frra mandatperioden genomfrdes flera valfrihets-reformer som underlttade skapandet av frivilliga och smskaliga lsningarinom skola och omsorg. Den socialdemokratiska regeringen har inte barastoppat denna utveckling, utan ocks vridit tillbaka klockan.- Vrdnadsbidraget har avskaffats- Avdragsrtten fr barntillsynskostnader har avskaffats- Kommunerna har ftt rtt att hindra nya friskolor- Etableringsmjligheterna fr enskilda lkare och sjukgymnaster harkraftigt frsmrats.Hemmets gemenskap och den lilla vrlden spelar ofta en stor roll p smorter. Storskaliga lsningar och enhetsmodeller fungerar sllan bra, allraminst i glesbygden.De nya, smre reglerna fr friskolor minskar mjligheten att rddanedlggningshotade landsbygdsskolor genom att driva dem som friskolor. IDals-Ed har t.ex. kommunen redan anvnt sina mjligheter genom att hindraen grupp frldrar att starta en friskola i samband med att alla glesbygds-skolor stngdes.Till dessa tydliga frsmringar skall ocks lggas de indragningar somskett av polis, klagare och domstolar till fljd av regeringens bristandeengagemang fr rttsskerhet och brottsbekmpning. Glesbygdens utarmninghar hrigenom frstrkts.Fr att underltta livet p landsbygden vill vi frbttra frutsttningarnafr nya friskolor, terinfra vrdnadsbidraget, terinfra avdragsrtt frbarntillsynskostnader, medge etableringsrtt fr privatpraktiserande lkareoch sjukgymnaster samt skriva in rtten att vlja i socialtjnstlagen. I syfteatt underltta fr serviceetableringar i glesbygd br ett enklare regelverkefterstrvas fr till exempel handel.5.2.2 Jordbruket och livsmedelsnringenOmkring en femtedel av alla fretag finns inom jordbruks-, skogsbruks-och fiskenringarna. De ger vrdefulla tillskott till ekonomi. Ettlnsamt, kommersiellt jordbruk r dessutom en frutsttning fr ett ppetlandskap och en levande landsbygd. Vi vill drfr frbttra villkoren frjordbruksnringen s att arbetstillfllena och produktionen av brasvenska livsmedel kan bibehllas.Det r fel att tro att jordbruket och landsbygden behver std och bidragfr att utvecklas. Jordbruksfretagen mter oftast samma typer av problemsom andra fretag, till exempel hga skatter och krngliga regler. Den bstajordbrukspolitiken r en sund smfretagarpolitik som gr det lttare attstarta och driva fretag och som snker skatterna och avgifterna samtminskar byrkratin.Vi har tidigare i andra sammanhang freslagit flera viktiga skatte-snkningar fr smfretagen som skulle gynna lantbruket, bland annat snktskatt p traktordiesel samt frkortad arbetsgivarperiod i sjukfrskringen. Vivill att jordbruksbyrkratin i skall minskas, till exempel genom attmjlighet ppnas att fritt kpa och slja mjlkkvoter samt genom en enklareutformning av det s kallade kulturmiljstdet.Flera frsmringar fr jordbruksfretagen har genomfrts under de senasteren. Efter regeringsskiftet hjdes drivmedelsskatterna fr skogs- ochjordbruket, som arbetsgivaravgifterna hjdes och de krngligareglerna i arbetsrtten terinfrdes. Utifrn frslag frn regeringen har ocksriksdagen beslutat om hjda skatter p handelsgdsel.Regeringen har hotat med ytterligare plagor. Jordbruksministern har talatom skatt p jordbruksmark och miljministern har aviserat att skatt p skog,s kallad skogsvrdsavgift, kan komma att terinfras. Hjd elskatt samthjda avgifter p bekmpningsmedel diskuteras ocks. Vi motstter oss alladessa frslag.Fr att srskilt strka livsmedelsnringen freslr vi fljande:- Livsmedelsnringen skall inte belastas av kartavgiften- Livsmedelsnringen skall inte finansiera djurregistret- Fri handel med mjlkkvoter skall infras.- Reglerna fr miljstdet till jordbruket skall frenklas.5.3 Turism5.3.1 Turismens betydelseVren 1997 publicerade Turistdelegationen en rapport med rubriken , Grunden fr en god byrkrati. I den identifierades faktorer somr besvrande fr turismens utveckling. Mycket f av de freslagnatgrderna har genomfrts.Samtidigt r turismen en av de branscher som skulle kunna frbttrasysselsttningssituationen i mnga av de mest utsatta regionerna.