mot · GM02Sk700 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk700av och ()Lantbrukets villkorFör att klara konkurrensen måste det svenska jordbruket fålikvärdiga villkor jämfört med konkurrentländerna. Ett stortproblem är de särskilda skatter och avgifter påproduktionsmedel som utgör en merkostnad på ca 1 miljardkronor jämfört med det danska jordbruket och med 1,5miljarder jämfört med det finska. När jordbruket vardetaljreglerat kunde de extra skatterna kompenseras genomhögre priser på produkterna. Det går inte längre - på enkonkurrensutsatt marknad vill ingen betala mer för matensom producerats med höga skatter. Ingen betalar mer för enfläskkotlett därför att foderråvaran belastats med extraskatter på el och eldningsolja.Ett konkurrenskraftigt jordbruk är en grundförutsättning för att helalivsmedelssektorn skall kunna utvecklas. Livsmedelssektorn, exklusiveefterföljande handel, sysselsätter direkt och indirekt ca 270 000 personervilket motsvarar av den totala sysselsättningen i landet. Desärskilda skatterna och avgifterna blir en "ryggsäck" som de svenskaproducenterna inte kan bära om livsmedelssektorn skall utvecklas och ge nyaarbetstillfällen och exportinkomster.JordbruketsenergianvändningI ett modernt jordbruk drivs många maskiner och annanprocessutrustning med el. Det kan vara kvarnar,fodertransportörer, utgödslingsanläggningar, fläktar,kylaggregat och värmelampor till smågrisar. Användningenär oftast elspecifik, d.v.s. det går inte att driva utrustningenpå annat sätt, t.ex. genom att använda bränslen.Sammantaget förbrukar det svenska jordbruket 2,2 miljarder kWh el försådan verksamhet, el till hushåll och bostäder undantagen. Elanvändningenbelastas med en skatt på /kWh, vilket är samma skattesats som förvanlig hushållsel. Det kostar jordbruket per år.Om samma verksamhet, t.ex. malning av foder, i stället sker i enfoderindustri påförs ingen elskatt, eftersom industrin är befriad från sådan.Samma snedvridning uppstår när det gäller skatten på eldningsolja.Jordbruket använder olja och betalar för atttorka spannmål, värma upp stallar och liknande processer, användningen i deegna bostäderna undantagen. Eftersom torkningen kräver hög effekt och skerunder begränsad tid , är det av ekonomiska skäl inte möjligt attanvända något annat bränsle än eldningsolja. Medan industrin betalar 0,53kr/l i skatt för sin eldningsolja betalar jordbruket /l. Torkar manspannmålen vid en central anläggning blir alltså skatten lägre än om mantorkar spannmålen på gården.Dieselolja/drivmedelÄven om skatten på el och eldningsolja utgör kraftigapålagor är det skatten på dieselolja som allvarligastförsämrar de svenska konkurrensmöjligheterna. Medanlantbrukarna i betalar /l i skatt för bränslet tilltraktorerna betalar lantbrukarna i det viktigakonkurrentlandet bara /l i skatt. Jordbruketförbrukar diesel och betalar ca 770miljoner kronor i dieselskatt.En sänkning av dieselskatten sänker också kostnaderna för mekaniskogräsbekämpning och ger således ett incitament för en minskad användningav kemiska ogräspreparat.HandelsgödselHandelsgödelskatten på /kg kväve motsvarar enkostnad på /år. För en spannmålsgårdpå 100 ha betyder det /år. För en mjölkgårdmed 30 kor betyder det /år. liksom istort sett alla andra EU-länder har inte någon motsvarandeskatt. I finns en straffavgift vid överskridande avmaximalt tillåtna kvävegivor men ett sådant system har enhelt annan funktion.Idag beskattas ingående kväve i jordbruket. Flera utredningar harkonstaterat att sambandet mellan handelsgödselskatten och kväveläckaget ärmycket svagt. skriver bland annat i sin rapport att handelsgödselskatten endast har en indirekt koppling tillkväveläckaget och att den verkliga miljöeffekten är svår att uppskatta. Detkan både beträffande dieselskatten och handelsgödsel resas starkainvändningar mot skatternas miljöstyrande effekter i jordbruket. Skatternablir istället pålagor som kraftigt försämrar det svenska jordbrukets ochlivsmedelsindustrins konkurrenskraft vilket minskar sysselsättningen ochökar risken för nedläggning av jordbruk i sysselsättningssvaga regioner.Hur slår skatterna på energi och handelsgödsel för en vanlig lantbrukare?Som exempel har valts ett typiskt familjejordbruk där en person arbetarheltid. Jordbruket har 40 suggor och uppfödning av 700 slaktsvin per år.Huvuddelen av fodret till grisarna odlas på gårdens åker. Gårdenhar egen spannmålstork och foderberedningsanläggning.Skatt kronor per årSkatt enligtförslagen i SOU1997:167 (0,53kr/lit för diesel)El till foderberedning, värmelampor mm74 000 kWh11 200-Olja till egen spannmålstorkning 13,5lit/ton*350 ton=4725 lit8 5002 500Diesel 75 ha*100 lit/ha=7 500 lit20 0004 000Kvävegödsel 75 ha*/ha=9000 kg16 200-Summa skatt55 9006 500Sammantaget betalar lantbrukaren i vårt exempel knappt56 i skatt på el, eldningsolja, dieselbränsle ochhandelsgödsel (kväve). Det är en mycket kännbar pålaga förett familjejordbruk med pressad ekonomi. överskottet till eget arbete och kapital, för ettmotsvarande familjejordbruk uppgick i genomsnitt till ca100 . En sänkning av skatternaskulle ge lantbrukaren möjligheter att konkurrera på likavillkor med sina kollegor i andra länder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regering till känna vad i motionenanförts om svenskt jordbruks konkurrenskraft,2. att som sin mening ger regering till känna vad i motionenanförts om beskattning av el och eldningsolja i jordbruketsnäringsverksamhet,3. att som sin mening ger regering till känna vad i motionenanförts om en anpassning av jordbrukets dieselskatter i näringsverksamhetentill nivån i konkurrentländerna,4. att som sin mening ger regering till känna vad i motionenanförts om handelsgödselskatten.Stockholm den 27 oktober 1998Ola ()()