mot · GM02K223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K223av Per m.fl. (m)näringsverksamhetKommuner och landsting har börjat bedrivaalltfler delar av sin verksamhet i privaträttslig form ochdessutom näringsverksamhet på områden som inte kan ansesligga inom deras formella kompetens och naturligaverksamhetsområden. Kommunerna är verksammainom så skilda områden som t.ex. energi, vatten och avlopp,budbilstransporter, gräsklippning, tvätteri, sekreterarserviceoch småbutiker.Kommunala politiker är ofta styrelseledamöter och ledande befattnings-havare i de kommunala företagen. Risken för jävssituationer och samman-blandning av de olika rollerna i kommuner och företag är därför mycket stor.Visserligen är det enligt 2 kap. 7 § kommunallagen tillåtet för kommuneroch landsting att driva näringsverksamhet men det skall i så fall ske i mycketbegränsad utsträckning och utan vinstsyfte. Verksamheten måste då gå ut påatt tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna ikommunen eller landstinget.Kommuner och landsting kan naturligtvis vidta åtgärder för att helt allmäntfrämja näringslivet i kommunen eller , men som en konsekvens avstatens övergripande ansvar för näringspolitiken och nämnda regel ikommunallagen bör kommuner och landsting hålla fast vid principen att intege direkt eller indirekt stöd till enskilda företag. Detta överensstämmer ocksåmed de internationella konventioner som har anslutit sig till.Enligt fanns i inte mindre än 1 450kommunala företag. Omsättningen var , vilket är mer änen fördubbling jämfört med tidigare.Denna utveckling är olycklig. Offentlig och privat verksamhet har storaskillnader, vilket gör att kommuner och landsting aldrig kan fungera på likavillkor med privata företag.En avgörande skillnad är att kommunernas och landstingens inkomster tillstörsta delen utgörs av skattemedel och statsbidrag, vilket innebär att manhar ett lågt eller i många fall inget finansiellt och affärsmässigt risktagandeijämförelse med privata företag. Genom att finansieringen av den kommunalaverksamheten dessutom ofta garanteras med borgen kan ettkommunalt bolag lättare få en låg kapitalkostnad i jämförelse med privatakonkurrenter. Detta medför i sin tur att kommunerna och landstingenknappast heller har några starkare incitament för effektivisering ochmarknadsanpassning.Privat näringsverksamhet finansieras genom privata kapitaltillskott och aveventuella överskott i verksamheten. Den karakteriseras i första hand av ettenskilt ekonomiskt risktagande, vilket betyder att en långsiktigt dåliglönsamhet mer eller mindre automatiskt leder till att verksamheten avvecklasoch att det investerade kapitalet helt eller delvis förloras. Privata företagmåste därför normalt anpassa omfattning och inriktning på verksamhetenefter omständigheter och omvärld och försöka göra en bedömningav huruvida det investerade kapitalet ger en rimlig förräntning eller ej.Genom att verksamhet däremot ytterst garanteras av skatte-medel är det kapital som finns i det kommunala företaget inte lika flykt-benäget vid dålig lönsamhet.Kommunerna ställer oftast mycket få ekonomiska krav på verksamheten it.ex. Man har sällan några större anspråk påavkastning på insatt eget kapital. Det är inte ovanligt att man helt avsäger sigt.ex. Kommunerna ger ofta kapitaltillskott och garanterarförlusttäckning redan i bolagsordningen. Det finns åtskilliga exempel på attkommunala företag tillåts fortsätta sin verksamhet även om degår med förlust.De speciella förutsättningar som gäller för kommunala bolag beträffandeverksamhetens finansiering och affärsmässiga risktagande jämfört medprivata företag snedvrider konkurrensen till de privata företagens nackdel.Kommunala bolag skapar helt enkelt en osund konkurrenssituation gentemotprivata företag.Kommunala bolag har också nackdelar utöver de rent konkurrens-hämmande. De utgör i praktiken aktiebolag utan aktieägare på det sätt somförutsatts i aktiebolagslagen med allt vad detta innebär av brist på insyn frånkommuninvånarnas sida. De kommunala bolagen utgör följaktligen också etthot mot den kommunala demokratin.Kommunerna skall ägna sig åt sina kärnuppgifter och inte åt affärs-verksamhet vare sig i bolagsform eller på annat sätt. De verksamheter som drivs i bolagsform bör privatiseras eller avvecklas.Den grundläggande principen måste vara att allt utom myndighetsutövningskall verka under valfrihet, konkurrens- och etableringsfrihet. I den konkur-rensen skall kommunerna undvika att själva deltaga, eftersom någonkonkurrens på lika villkor mellan kommuner och privata producenter inte gåratt åstadkomma.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av kommunallagen i syfteatt begränsa den kommunala näringsverksamheten i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Per ()()()()()()()()()