mot · GM02T803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T803av m.fl. (v)InformationsteknikSammanfattningVänsterpartiet arbetar för att informationstekniken (IT) skall vara tillgängligför alla. Ett prioriterat område vad gäller IT-utvecklingen är att utjämnaklyftor i tillgången till och användning av IT mellan olika samhällsgrupper.Exempelvis mellan män och kvinnor, mellan människor i olika åldrar ochmellan hög- och lågutbildade. IT skall bidra till demokratin genom att myn-digheter och andra offentliga organ fritt och utan kostnad skall tillhandahållainformation över Internet.En övergripande fråga är hur s.k. svaga grupper kan tillgodogöra sig dennya tekniken och stärka dem i sina relationer. Vi föreslår exempelvis ettprojekt inriktat på de äldre, förtidspensionärer och funktionshindrade inomvilket man skall erbjuda alla i den utvalda gruppen Internet- (och Intranet-)kommunikation och erforderlig datautrustning för att testa möjligheterna ochgränserna samt identifiera de svaga punkterna.I motionen föreslås att rättssäkerheten inom datahanteringen skall ökasgenom att Datainspektionens roll skall stärkas och att dess kompetens ochoperativa förmåga skall ökas, samt att en särskild Datadomstol skall inrättas.Vänsterpartiet anser att staten måste ta sitt ansvar vad gäller utbyggnadenav infrastruktur i hela . Alla skall ha tillgång till IT till rimligapriser,och då krävs att det finns ett rikstäckande nät som olika aktörer sedan kanutnyttja. Detta är ett statligt ansvar.För att samordna inom IT-området bör man inrätta en motsvarighet tillStatens banverk, ett Statens databanverk.IT är en global fråga, och därför bör utvecklingen diskuterasinternationellt. anser att skall ta initiativ till enkonferens i regi för att lägga upp riktlinjerna för hur ITinte enbart skall bli en teknik för de redan rika länderna. På en sådankonferens bör bland annat diskuteras hur ett gemensamt regelverk för helavärlden kan se ut. Det är vår moraliska skyldighet och vårt ansvar attmöjliggöra tillgång och användning av IT även i de fattiga länderna.2 IT för allaDet nya informationssamhället ställer nya krav och ger nya möjligheter.Informationsteknik (IT) kan användas för att minska klyftorna mellan rikaoch fattiga länder, mellan olika regioner i , mellan fattiga och rikaoch mellan hög- och lågutbildade. Den kan även utvecklas till att gå åt mot-satt håll så att klyftorna i stället ökar. Att det leder åt fel håll måste viaktivtarbeta för att förhindra. grundinställning är att hela jordensbefolkning har rätt att ha tillgång till all möjlig information. Dessutom villviatt denna tillgång skall vara ekonomiskt möjlig för alla genom s.k. socialatariffer. Detta ställer stora krav på politikerna och på alla oss som tillhördenrika världen.2.1 Prioritera utjämning av de klyftor som finns mellan olikagrupper i samhälletI skrivelsen (skr. 1998/99:2) angerregeringen de statligt prioriterade områdena vad gäller IT-utvecklingen.Dessa tre områden är rättsordningen, utbildningen och samhällets informa-tionsförsörjning. Vi i skulle vilja lägga till utjämning avklyftormellan olika samhällsgrupper. Detta är vad vi ser som det stora problemet: deskillnader som finns i tillgång och användning av IT mellan människor frånolika socialgrupper, mellan män och kvinnor, mellan människor i olika åld-rar, mellan funktionshindrade och icke funktionshindrade, mellan hög- ochlågutbildade, mellan storstadsbor och glesbygdsbor m.m. Att utjämna klyftormellan olika samhällsgrupper skall absolut vara ett av de prioriterade områ-dena.Det blir allt viktigare att kunna använda sig av elektroniska kommunika-tionsmedel som informationskälla, och denna värld borde vara till för allasom en demokratisk rättighet. Så är det inte , vissa grupper står utanföroch tenderar att fortsätta med detta. De som kan vill lära sig mer, de som intekan vill över huvud taget inte ta i en dator, ofta av rädsla för det de inteförstår. Alla måste ha en möjlighet att på de egna villkoren lära sig attbehärska den nya informationstekniken. Det finns en stor klyfta mellan demsom inte kan och dem som kan, och denna växer, och man kan se början ny klassuppdelning. Eftersom det hos många lågutbildade finns ett starktmotstånd mot den nya tekniken bör detta problem uppmärksammas särskilt.Denna grupp hotas, vad gäller den nya tekniken, egentligen från två håll.Dels är de ofta de första som avskedas när den nya tekniken antingen slår utden egna arbetsplatsen eller just deras jobb, dels har de ofta svårt atttillgodogöra sig de positiva effekterna av en mer allmän användning av IT isamhället.Regeringen skriver i skr. 1998/99:2 att priser på produkter och tjänster intelängre utgör något oöverstigligt hinder för småföretag och privatpersoner vadgäller användningen av IT. Vi tror inte att detta stämmer. Vi tror att det finnsmånga människor för vilka dessa låga priser är totalt oöverstigliga. Dessamänniskor riskerar att hamna utanför, de halkar efter och känner sig intedelaktiga i samhället. Sådant måste motverkas. I skrivelsen aviserarregeringen att man vill ta pengar ur Allmänna Arvsfonden för att stimuleraoch stödja projekt för ungdomar från sk. IT-fattiga miljöer. Detta är bra, menvi anser att detta inte bara bör gälla ungdomar. Det finns många andra somkommer från IT-fattiga miljöer som också borde få del av detta.2.2 SkolanVänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen tidigare påpekat vikten av attallabarn och ungdomar har tillgång till IT i skolan. Skolan skall motverka dekönsmässiga skillnaderna. IT är i stor utsträckning pojkars område vilketinnebär att flickor halkar efter. Skolan skall också motverka de klassmässigaskillnaderna mellan elever med olika bakgrund och förutsättningar samtarbeta för att utveckla demokratin. Det är med glädje vi noterar att regering-en i sin skrivelse (skr. 1997/98:176) tagit upp dessa frågor. hoppas vi verkligen att dethänder något, att regeringens ambitioner gällande IT i skolan verkligen ledertill konkret handling.2.3 Bygg ut i hela landet!Vänsterpartiet har påpekat vikten av att hela befolkningenskall få tillgång till IT till rimliga kostnader. Surfandet på nätet skall inteskemellan några datortäta storstadsöar, glesbygdsbor skall ha samma möjlighe-ter att koppla upp sig. Enligt är kostnaden för att knytaihop alla kommuner i ett av de län som satsar mest på bredbandsfibrer medstor överföringskapacitet inte större än att bygga en järnvägsbro och ett parhundra meters banrätning! Men det behövs en nationell samordning för att fåut bredbandstekniken till hela landet. beräknar kostnaden för en totalutbyggnad till ca 2 miljarder. Regeringen har här alltför mycket förlitat sig påatt marknaden skall prestera lösningar även för glesbygdsregionerna.Vänsterpartiet säger: planera, samordna och bygg! Regional samverkan föratt samordna förhandlingarna kommer att kunna ge digitala kommunika-tionstjänster i glesbygdsregioner till storstadspriser.3 IT och demokratiSvensk demokrati står inför svåra problem. I undersökning efter under-sökning gällande människors attityder till olika saker visar det sig att svenskafolket saknar så gott som allt förtroende för politikerna. Varför det är sålederför långt att utreda här, men en ökad genomlysning av vad riksdag, regering,statliga verk och kommuner egentligen sysslar med skulle med all säkerhetbidra till att återställa allmänhetens, och inte minst skolelevernas, förtroendeför de politiska institutionerna. Därför får en utveckling mot en ökad pris-sättning av information från dessa institutioner inte fortsätta. Tvärtom bör enutredning se över hur man gradvis kan lösgöra mer information fritt och utankostnad över Internet. skall också sägas att många myndigheteroch offentliga organ gör stora insatser för att öppna sig för allmänheten.Glädjande nog är egen informationssatsning numera ett föredöme.Det är bra och efterföljansvärt. Det demokratiska deltagandet kostar pengar,men det lönar sig i längden. Myndigheterna skall veta att lillasyster ochlillebror ser dem.4 Var mans och kvinnas egendomVi anser att informationstekniken i möjligaste mån bör göras tillgänglig föralla. På samma självklara sätt som posten och telefonen blivit en naturlig deli vardagslivet. Därför välkomnar vi initiativ med Seniornetwork och förslag till handlingsprogram i femtonpunkter. Men vi vill gå ett steg längre och pröva ett större projekt med inrikt-ning på de äldre och funktionshindrade för att testa möjligheterna och grän-serna samt identifiera de svaga punkterna.Därför menar vi att det skulle vara intressant att göra ett större projekt,inom ett avgränsat geografiskt område som är inriktat på de äldre,förtidspensionärer och funktionshindrade.Här skulle man erbjuda alla i den utvalda gruppen Internet- (och Intranet-)kommunikation och erforderlig datautrustning. Erbjudandet är självfallet heltfrivilligt. Offentlig service och näringsliv skulle utrustas på motsvarandesätt.Skolan, sjukhemmet, , daghemmet, , verkstaden, hår-frisörskan, affären, systemet, fotvården, kaféet, biografen, distriktssköter-skan, badhuset, kommunen, fabriken, företagen, alla bör vara uppkopplade.Nödvändigt IT-stöd kopplas till projektet.Vad som sedan händer när man skapar en sådan kritisk massa av samladtillgång till informationsteknik är naturligtvis svårt att förutse men ensystematisk uppföljning skulle kunna ge många svar som vore värdefulla försteget in i nästa århundrade.Några exempel:Kommer gammelmormor att kunna (vilja) ta till sig den nya tekniken?Kommer hon att kommunicera på nätet med sin dotterdotter som bor 50 milbort? Kommer hon att utnyttja utbud över nätet? Att beställavaror från butiken över nätet? Hålla kontinuerlig kontakt med ?Utföra "research"-jobb på nätet åt sin f.d. arbetsgivare? Ta kontakt över nätetmed sin utvandrade kusin i ? Kontakta sin landstingsman medbestämda synpunkter? Kommer någon att kunna ta till sig den nya teknikenoch göra den till en försörjning t.ex. genom att producera webbsidor åt detlokala näringslivet? Eller kanske några börjar studera på distans och skaffarsig en examen med hjälp av studier över nätet?En övergripande fråga är hur s.k. svaga grupper kan tillgodogöra sig dennya tekniken och stärka sina relationer. En annan intressant fråga som kanskekunde få ett svar är frågan om informationsteknikens begränsningar. Kanskeförväntningarna är något för uppskruvade kring vad som är möjligt ochintressant ur mänsklig synpunkt? I vilket fall som helst anser vi att det voreintressant att göra en sådan relativt blygsam investering som ettovan skisserat projekt skulle innebära.5 Funktionshindrades möjligheter att införskaffadatorutrustningDet finns många olika grupper av människor inom vilka IT-utvecklingen kanleda till stora förbättringar av vardagslivet. vill här särskiltuppmärksamma de funktionshindrades situation.IT-utvecklingens betydelse för personer med funktionshindrade ärsannolikt större än för icke funktionshindrade. Datortekniken har på ettdramatiskt sätt öppnat helt nya möjligheter för många grupper funktions-hindrade att med dess hjälp på jämlika villkor fungera och samverka medandra. Den erbjuder ett fritt valt utbud av information och kunskapssökande,som inte varit möjligt. Det är viktigt att samhället aktivt och ihandling bejakar datortekniken som en frigörande kraft just för människormed olika funktionshinder. För exempelvis dyslektiker är dessa verktygmycket användbara i inlärnings- och utbildningssyfte.Regeringens beslut att ur Allmänna Arvsfonden avsätta medel, 30 miljonerunder en treårsperiod, är uttryck för att en sådan insikt börjar växa fram.Beslutet innebär att fyra program som fanns med i det tagit fram på regeringens uppdrag skall realiseras underen treårsperiod: ett tillämpningsprogram, en informationskampanj, ensärskild satsning på utveckling av funktionshindrade brukares kompetensinom IT samt en studie av ekonomiska och sociala konsekvenser av IT-satsningar. Dessa medel bör dock inte användas till inköp av datorutrustningtill enskilda funktionshindrade.Majoriteten funktionshindrade tillhör dem i samhället som har de absolutlägsta inkomsterna. För en övervägande del av de funktionshindrade är detdärför en ekonomisk omöjlighet att skaffa den datorutrustning som krävs föratt kunna ta del av den pågående IT-utvecklingen.Datorutrustning ges inte heller till enskilda funktionshindrade somhjälpmedel annat än under mycket restriktiva förutsättningar. Kraven hosflertalet ansvariga sjukvårdshuvudmän för hjälpmedelsförsörjningen är striktvillkorat i meningen att datorn för att tillhandahållas som kostnadsfritthjälpmedel direkt skall kompensera ett funktionshinder. Således kan endastpersoner som behöver datorhjälpmedel för att t.ex. ersätta förlust av tal, syneller hörsel erhålla en dator som hjälpmedel.Anställda kan köpa datorer på mycket förmånliga villkor.Arbetslösheten bland funktionshindrade är mycket stor och för dessa stårdärför inte denna möjlighet till buds. Kraven att barn skall ha sin egen dator iskolan är entydiga. Det måste på samma sätt vara ett samhällsansvar attunderlätta för funktionshindrade att få tillgång till datorutrustning medhänsyn IT-utvecklingens stora betydelse just för dem.6 Stärk rättssäkerheten inom datahanteringenDen elektroniska datahanteringen utvecklas i rasande takt men lagstiftningenhänger inte med. Det visas inte minst av de begränsade lagstiftningsinsatsersom gjort på dataområdet. En del förespråkare tycker det är bra meden anarkistisk utveckling inom IT eftersom den sägs vara tillväxtbefrämjandeoch att de problem som dyker upp kommer att åtgärdas med marknadens ochaktörernas självreglerande kraft.I takt med utvecklingen följer dock även rent kriminella inslag som ärsvåra att komma åt med vanlig lagstiftning. En del företeelser är av klarttvivelaktig etisk karaktär som t.ex. barnporr och bildförfalskningar av kändapersoner o.s.v. Många intrång på "nätet" befinner sig i en gråzon mellanpojkstreck och ren kriminalitet t.ex. sabotage mot kommuners hemsidor ellermailbombningar och liknande. Svåråtkomlig ekonomisk brottslighet på nätetär också i ökande.Vi menar att IT-utvecklingen i sig i grunden är positiv men för att de nyamöjligheterna skall kunna tas tillvara så måste de värsta avarterna stävjas ochren kriminalitet kommas åt.Vi vill därför föreslå följande:? Stärk Datainspektionens roll, öka dess kompetens och operativaförmåga. Datainspektionens roll har länge varit begränsad till en juridiskbedömning huruvida tillstånd till registerhantering skall ges enligt engammalmodig och överspelad lagstiftning. har sagts attDatainspektionen skall ägna sig mer åt tillsyn men fortfarande med en avden snabba utvecklingen passerad och bristfällig lagstiftning i botten. Vimenar att Datainspektionen bör ges en mer offensiv och operativ roll ochfylla upp det tomrum där det vanliga polisiära arbetet går bet. Men till detkrävs ökade resurser i form av spetskompetens på dataområdet och ökadebefogenheter för att utreda misstänkta databrott. Till detta krävsantagligen en utredning för att ge Datainspektionen en ny operativ rollvilket vi vill förorda.? Inrätta en datadomstol. Det räcker inte med att förnya Data-inspektionens roll utan även lagstiftningen måste kontinuerligt förnyas.Många oegentligheter som förekommer i datahanteringen kan mankomma åt via det vanliga rättsväsendet och regelverket men mångaövergrepp och interventioner är av helt ny karaktär och okända itraditionell lagstiftning. Bara ett par exempel. Ett programmeringsfel kanorsaka stora materiella och personella skador. Hur hanterar man det?Eller det faktum att stora multinationella företag baserade i utlandet kangöra intrång i enskilda svenskars privatkonton och plocka ut pengar fråndem? Vi tror att det kunde vara värdefullt om man kunde upprätta enspecialdomstol, liknande t.ex. eller som kunde koncentrera sig på den nya typ av oegentlighetersom följer i kölvattnet av den nya tekniken. Jämte uppdraget att lösatvistigheter och oklarheter för att skapa ny praxis så borde ocksådatadomstolen ha till uppgift att ta initiativ till ny lagstiftning på IT-området.7 InfrastrukturenHistoriskt har statens roll varit avgörande för uppbyggnaden av infrastruktu-ren i landet. började den svenska staten göra investeringar itelegrafledningar. fick telefonen sitt genombrott.Båda systemen integrerades i internationella nät. Dessa teletekniska föränd-ringar gav starka impulser till förändringar av formerna för organiseringen avbåde produktionen och den mänskliga samvaron. På samma sätt har järnvä-gen och vägarna knutit ihop . Detta är verksamheter som staten ellerkommunerna ansvarat för. Därför anser vi att staten även bör ha ansvaret föratt etablera den nya tekniken i hela Sverige.Vänsterpartiet anser att staten måste ta sitt ansvar vad gäller utbyggnadenav infrastruktur i hela . Alla skall ha tillgång till IT till rimligapriser.Det handlar om att ha ett rikstäckande nät. Sedan måste olika aktörer fåmöjlighet att använda detta nät. Detta kan jämföras med det vägnät vi harsom ägs av staten, men som en massa olika fordon får utnyttja. Att det sedanfinns flera olika aktörer ser vi som positivt. Utan konkurrens inom dettaområde finns stor risk att utvecklingen avstannar, och detta skulle genegativa konsekvenser både inom och för sett ur ettinternationellt perspektiv.7.1 Samordna lagstiftningenDen distinktion som finns i lagstiftningen mellan mediapolitik och telepolitikkan inte finnas kvar. Telefoni, Internet och TV-distribution styrs av olikalagar, och dessa tjänster har olika leverantörer. Dessa områden blir via dentekniska utvecklingen alltmer integrerade och kommer vi troligenatt behöva gemensam lagstiftning för områdena telekommunikation, data ochmedier. Vad vi förstår pågår en utredning om detta, och vi ser fram emot attta del av resultatet.7.2 Digital-TVVi är positiva till utbyggnaden av det digitala marksända TV-nätet i en förstaetapp. Sedan krävs nya väl genomtänkta beslut i en andra och tredje etapp.Digitalnätet kostar att bygga, och det kommer att kunnanå av befolkningen, vilket är en mycket bra täckningsgrad förpublic service till en relativt låg kostnad. En nackdel med digital-TV är dendåliga interaktiviteten, dvs möjligheten att skicka information åt båda håll,vilket gör att man troligtvis kommer att få hård konkurrens från andra aktö-rer. kabel-TV-operatörer räknar med att på basis avden befintliga kabelstrukturen börja tillhandahålla olika interaktiva multime-diatjänster m.m. till hushåll och kommersiella verksamheter. Dessa kommeratt kunna ha mycket bra interaktiv kapacitet till skillnad från det digitala TV-nätet vilket kan vara ett problem. Detta kan komma att ske ochbör noga övervägas i etapp två och tre. Om dessutom konsumenterna tvingasköpa dyr ny avkodningsutrustning, något som slår hårt mot många hushåll,talar detta ytterligare för att man kan komma att välja andra alternativ. Det ärdärför viktigt att innehållet i marknätet har djup, bredd och god kvalitet föratt stå sig i konkurrensen.8 Utred inrättande av ett Statens databanverkKunskapernas ökande roll betyder att gränserna mellan företagen eroderas.Företaget kan ju inte hävda äganderätten till de anställdas tankar och det ärsvårt att kontrollera att tänkandet inte används av konkurrenterna. Nyckelntill framgång för det moderna företaget är därför enligt en internationellauktoritet på området att omvandla det individuellt ägda "humankapitalet"till det kollektivt inom företaget ägda s k strukturkapitalet: databaser, nät-verk, kundkontakter etc.Staten har i allmänhet stått för finansieringen av en stor del av denutbildning och forskning som utgör företagens intellektuella kapital.Eftersom det sällan är privatekonomiskt lönsamt att satsa på sådan utbildningoch forskning som i första hand kommer till kollektiv nytta är det nödvändigtatt stat och kommuner tar på sig detta ansvar. Men det är också ettsamhälleligt slöseri - och en orättvisa gentemot skattebetalarna - att delar avdetta kapital utan vidare kan monopoliseras av ett privat ägt företag och dessaktieägare. Staten borde bli bättre på att själv söka patent och ta in royaltiespå de nya idéer och produkter som tas fram i den skattefinansieradeforskningen. Men självklart skall staten också se till att de kunskaper som tasfram med skattemedel kommer hela samhället - både företag och enskilda -till godo.Staten kan bara i en mycket begränsad omfattning styra den trafik som gårpå de elektroniska vägarna. Men man borde kunna använda sitt ägande i sinaolika IT-företag - , , inom etermedier etc - till att skapa ettslags motsvarighet till på IT-området. Ägandet i (f dCelsius ) kan ersättas av ett mer aktivt ägande ibranschen. Det måste vara en politisk uppgift att se till att tillgänglighetentillde olika näten inte förbehålls en informationsteknologisk elit utan att alla kananvända den nya tekniken till rimliga kostnader. Principen bör vara: politisktansvar och samhällsägande för maximal tillgänglighet - stor frihet för denenskilde att använda denna samhälleliga teknologi.Staten bör således aktivera sitt ägande i sina - ochsjälvklart inte sälja ut de strategiska tillgångarna till de privata.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om att staten borde inrätta enmotsvarighet till på IT-området, och vi upprepar nu detta. Vianser att frågan bör utredas. Vi är inte emot att staten ändrar strukturen isittägande. Man kan mycket väl sälja mindre strategiska delar av sitt ägande pådetta område om man därigenom kan finansiera inköp av mer samhälleligadelar av infrastrukturen.9 Kortare arbetstid genom ITIT-propositionen innehöll i sin bakgrundsteckning ett avsnitt omhur IT kan påverka en strukturomvandling av samhället:Spridningen av IT har nått en sådan nivå att den kräver strukturföränd-ringar i samhället. Så har det varit vid tidigare tillfällen i historien dågenom-brottstekniker skapat epokskiften, och så ser det ut att bli även denna gång.Den nya tekniken lägger i sig också grunden för andra former av gränsöver-skridanden. Arbete och fritid kan komma att vävas samman på ett nytt sättoch påverka organisationen av såväl arbetet som privatlivet. Arbete på di-stans blir allt vanligare. Även indelningen av livet i skilda faser av utbild-ning, omsorg och arbete kan gradvis komma att suddas ut.Vi delar uppfattningen att IT och den nya datatekniken kan ha denna struk-turomvandlande kraft. Men strukturomvandlingen kan gå åt olika håll bero-ende på hur vi följer upp den med samhälleliga insatser och politisk viljein-riktning. Den kan leda till ett mer odemokratiskt klassamhälle med starkakontrollinslag och utslagning. Men den kan också leda till ett demokratisktsamhälle med stor delaktighet och rättvis fördelning av livets goda. Vi menaratt en positiv strukturomvandling av samhället måste gå hand i hand med ensuccessiv arbetstidsförkortning.Det är en naturlig och vettig inriktning av den teknologiska revolutionenatt öka produktiviteten och utnyttja produktivitetsvinsterna till att minska dennödvändiga arbetstiden. I den processen kan också ett naturligt omvandlings-tryck utvecklas så att näringsliv och samhällsinstitutioner lär sig använda dennya tekniken på ett sätt som kommer människorna till del och gagnar enharmonisk utveckling av samhället.Ett annat skäl till att kombinera IT-utvecklingen med arbetstidsförkortningär att det s.k. livslånga lärandet underlättas. Kontinuerlig utbildning kräverdisponibel tid, och det är inte säkert att alla som skulle behöva det harmöjlighet till relativt långa studieledigheter med det ekonomiska avbräck detinnebär. Kortare arbetsdag gör det lättare att upprätthålla kompetensen och tatill sig nya kunskaper.Naturligtvis har frågan om IT och kortare arbetstid också en könsaspekt.Obalansen mellan mäns och kvinnors IT-användning kan reduceras medförkortad arbetstid.