mot · GM02K352 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K352av Per m.fl. (mp)FolkomröstningarFler folkomröstningarstärker demokratinMedborgarna är mer politiskt kunniga än någonsin.Samtidigt genomlider partipolitiken och den representativademokratin en djup kris. Medborgarna känner inte igen sig ide politiska besluten. Med EU-medlemskapet flyttadesmakten längre från invånarna, alltfler upplever det som svårteller omöjligt att påverka politiken. Det partipolitiskadeltagandet sjunker, partierna har färre medlemmar och svårtatt hitta dugligt folk till sina förtroendeuppdrag. Enavgörande orsak till demokratins kris är att medborgarna integes förtroende att delta i beslutsfattandet. Problemet hartydligt visat sig när det gäller reformen om kommunalafolkomröstningar. Politikerna är uppenbarligen inte lyhördaför människornas önskemål och vågar inte heller lämna ifrånsig makt till medborgarna.Folkomröstningar har två viktiga effekter. Dels kan en folkomröstningskapa en större demokratisk legitimitet för ett beslut, dels är folkom-röstningar folkbildande och därmed stärker de själva grunden för folkstyret. Igrunden handlar det om vilken människosyn och demokratisyn man har. Vi iMiljöpartiet har en positiv människosyn och anser att vanliga människor kanoch vill ta ansvar. Vi kan inte acceptera att demokratin urholkas. Vid arbetardärför för ett djupgående trendbrott i samhällsutvecklingen. Besluten måsteföras närmare människorna. Vi ser ett mer effektivt folkstyre med medvetnaoch aktiva medborgare som en nödvändighet för att nå ett bättre och meruthålligt samhälle.Kommunalt: Gällande rättEnligt kommunallagen kan ett ärende om hållande avfolkomröstning i en viss fråga i fullmäktige väckas av t.ex.en nämnd eller ledamot genom motion. Initiativet kan äventas av kommunens eller medlemmar. Enligtlagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar skallantalet initiativtagare uppgå till av demsom är röstberättigade. Har ett ärende om folkomröstningväckts av tillräckligt många medlemmar är fullmäktigeskyldigt att ta upp frågan till behandling, men fullmäktigeavgör självt om en omröstning skall hållas eller inte.Beslutas det att folkomröstning skall hållas så är fullmäktigeinte bundet av utgången i omröstningen, en kommunalfolkomröstning är enbart rådgivande. Som formkravuppställs att initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuellafrågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiganamnteckningar, namnförtydliganden och uppgift om derasadresser.Dagens medborgarinitiativmisslyckatÅr infördes en regel i kommunallagens 5 kap. 23 § attärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får ocksåväckas av av de röstberättigade kommun-eller landstingsmedlemmarna. Det nya systemet skulle öppnaför fler kommunala folkomröstningar som ett sätt att stärkaden lokala demokratin och den lokala demokratiska debatten.Tyvärr har reformen totalt misslyckats! Förvisso har det nyainstrumentet för att avläsa och kanalisera opinioner tagits tillvara av medborgarna. I olika kommuner harinvånarna försökt att engagera sig i olika kommunalaangelägenheter. Opinioner har bildats för enskilda frågor ochman har samlat in tillräckligt många namn för att ta initiativtill folkomröstning. Men dessa initiativ har genomgåendeavvisats av de förtroendevalda politikerna. Av 58 kommuneroch 2 landsting är det endast en kommun, ,som har gått med på en lokal folkomröstning.Kommunallagen måsteändrasMiljöpartiet föreslår två ändringar i kommunallagen gällandekommunala folkomröstningar:- Om av de röstberättigade i kommunen begärfolkomröstning i en fråga, skall sådan folkomröstning hållas. Fråganmåste rymmas inom den kommunala kompetensen (dvs. inte strida mot riketslagar och grundlagar), i övrigt skall inga begränsningar uppställas. Det skallalltså inte gå att avslå en begäran om folkomröstning, givet att tillräckligtmånga framfört denna begäran och att det rör kommunens beslutsområde.Om möjligt skall initiativtagarna själva formulera själva frågeställningen,kommunens valnämnd får ta ställning till om frågan kan framläggas direkteller måste arbetas om (liknande ). Presenteras en omarbetad fråga,så skall det tydligt förklaras hur den skiljer sig från ursprungsförslaget.Ändringar får inte beröra sakinnehållet. De av deröstberättigade måste ha skrivit på efter det att första namnetskrivs på, för att garantera att det är en aktuell fråga (som i vissa av ). Frågan skall endast ha två svarsalternativ samt möjligheten attrösta blankt. Omröstningen får hållas på valfri helgdag, dvs. den måste intehållas på en valdag. Inga krav på enbart en folkomröstning ellerliknande bör heller skrivas in i lagtexterna, även om det kan vara angelägetatt något hålla nere antalet gånger man kallar befolkningen till valurnorna(som i ).Det diskuteras ibland att hålla folkomröstningar som närmast liknaropinions-undersökningar i det att man kan rösta hemma vid sin dator ellertelefon. Framför allt det nu avsomnande partiet Ny demokrati har verkat fördetta. Vi ser med stor skepsis på sådana förslag, och anser att det ocksåframgent måste framgå att det är tydlig skillnad mellan folkomröstningar ochallmänna opinionsundersökningar.- Om minst en tredjedel av kommunfullmäktiges ledamöter begär det,skall folkomröstning hållas. Området som på detta sätt kan folkomröstasom skiljer sig inte från det som kan röstas om med folkligt initiativ.I valde man att först slå fast att några kommunala folkom-röstningar skulle hållas. Därefter beslutade man i vilka frågor det skullehållas referendum. Ett sådant arbetssätt är oss helt främmande, och verkarhelt onödigt, eftersom det inte är i idéer för folkomröstningar som det brustit.Miljöpartiet vill också tydligt öppna för att man håller geografiskaanhörighetsfrågor endast i en del av kommunen - vill t.ex. en del avkommunen byta tillhörighet eller bli självständig kan det räcka att rösta idenna del av kommunen. Detta gäller dock ej i andra frågor, då det annarskan leda till stora besvär att driva en sammanhållen politik.Ingen lägsta nivå föreslås för valdeltagande för att folkomröstningen skallanses vara beslutande. Med det högt satta kravet på signaturer förfolkomröstning, såväl nationellt som lokalt, anser vi att det hinder förminoritetsstyre som behövs finns. Det ses därmed som ett aktivtdemokratiskt beslut också att inte delta i folkomröstning - statistik frånSchweiz visar att de som röstar i folkomröstningar skiftar beroende på fråganoch det bör bli likadant här. I vissa frågor är det mycket tydligt legitimt attavstå från att rösta, t.ex. gällande kommundelning som man anser inte berören. I andra frågor kan det vara viktigt att nå ett högt valdeltagande. Detankommer då på deltagande organisationer att precis som vid ett normaltparlamentsval, tillse att så sker.Valnämnden eller föreslås få i uppgift att tillse att offentligainformationsmedel inför en folkomröstning fördelas lika mellan de bådasidorna. Enklast sker det om båda sidorna organiserar sig iparaplyorganisationer, som inför det svenska EU-valet, och som ofta skerinför schweiziska folkomröstningar. Att fördela pengar direkt till partierna,som skett t.ex. i inför EU-valet, anses olyckligt. Hur mycket medelsom skall anslås, skall avgöras lokalt.Nationellafolkomröstningar: GällanderättI regeringsformen åttonde kapitlet fjärde paragrafen reglerasden rådgivande folkomröstningen, i den femtonde paragrafenden beslutande. har hela beslutandemakten överde rådgivande, om de skall hållas, när de skall hållas ochvilken eller vilka frågor som skall ställas. Vilka frågor somhelst får framföras. Majoriteten bestämmer, ingetminoritetsskydd finns inbakat i folkomröstningsinstrumentet.Regeln om beslutande folkomröstningar är mer komplicerad. En före-slagen förändring av grundlagen måste föras till folket ifall en tiondel avriksdagsledamöterna begär det och om detta stöds av en tredjedel av leda-möterna. Detta måste dock begäras efter det att riksdagenför första gången beslutar om grundlagsförändringen. Omröstningen måstedå hållas i samband med allmänt val. Ändringsförslaget avslås ifall enmajoritet röstar nej, och ifall dem uppgår till mer än hälften av dem somröstat i det samtida allmänna valet.Missbrukat instrumentIngen klar linje finns för bruket av nationellafolkomröstningar. De tas i bruk framför allt närsocialdemokratin misslyckas med att parlamentariskt lösanågon internt splittrande fråga. Att exempelvis hålla enfolkomröstning om högertrafik men inte om resultatet avEU:s regeringskonferens låter sig svårligen förklaras rentlogiskt. Detta är givetvis inte demokratiskt tilltalande.Regeringsformen måsteändrasMiljöpartiet föreslår följande förändringar:- Obligatorisk, bindande folkomröstning vid varje grundlagsändring.Så är det redan i och på . Denna skall ske på valdagen. Detstärker grundlagens särställning och tydliggör att den är svårändrad och stårför kontinuitet. Den näst intill ändringshysteri som varit tordeförsvinna, vilket också stärker konstitutionens särställning. Folketsförhållande till konstitutionen blir också tydligare, och en mer allmändemokratisk diskussion om vår grundlag bör komma till. För att förändragrundlagen skall alltså som krävas majoritet i före och efterriksdagsval, därtill majoritet av de röstande i folkomröstningen.- Bindande folkomröstningar på folkinitiativ. Kan hållas vilken helgdagsom helst, dvs. måste inte vara i anslutning till val. Frågorna är intebegränsade till redan fattade lagar, som i t.ex. , utan kan också varat.ex. förslag till ny lagstiftning. Alla frågor av nationell karaktär utomgrundlagsändringar kan tas upp på detta vis.För att uppnå en folkinitierad nationell folkomröstning skall krävas300 000 underskrifter från nationellt röstberättigade personer. T.ex. Schweizhar en fast siffra snarare än en viss procentandel av de röstberättigade, förattöka tydligheten gentemot dem som arbetar för en folkomröstning. Det blirlättare att veta exakt hur många underskrifter man skall nå. I takt med attbefolkningen växer blir det också något lättare att uppnå en folkomröstning,detta särskilt om man som i vidgar elektoratet (där genom attinkludera kvinnor, här t.ex. genom att sänka rösträttsåldern eller tidigareinkludera invandrare). Detta ser vi som rimligt, då befolkningen med tidenallt bättre lär sig att umgås med referendumdemokratin.300 000 motsvarar av de nationellt röstbe-rättigade. Det är en mycket högt satt siffra, för att därigenom slippa hasärskilda krav på en viss deltagandenivå vid själva folkomröstningen.Demokratiskt och ekonomiskt är det mer attraktivt att i förväg inte godkännaförslag till folkomröstning på grund av för få underskrifter, än att i efterhandkonstatera att valdeltagandet var för lågt. 300 000 är också så högt satt attbefolkningen knappast i någon stad eller något län ensamt kan krävafolkomröstning, vilket minskar risken för att den används för utpräglatregionala intressen (vilket dock inte bör förbjudas). Namninsamlandet skallske på max . Om möjligt skall folkomröstningske kring exakt den fråga som man namninsamlat kring, konstitutions-utskottet har att avgöra om så är fallet och i annat fall komma med egetförslag till skrivning, samt motivering för varför det ursprungliga förslaget ejvar möjligt. Sakinnehållet får ej ändras.För att vinna folkomröstningen krävs endast enkel majoritet.För båda typer av nationell folkomröstning gäller att frågan måste kunnabesvaras med ja eller nej, och att endast dessa alternativ samt blankröst ärmöjliga. Blankröst skall alltid finnas, och räknas separat.Vid nationella folkomröstningar är det viktigt att staten som organisation,med myndigheter, verk etc. inte tar aktiv ställning för eller emot framställdaförslag. Detta särskilt som många förslag kan gälla redan fattad lagstiftning.Det stämmer också med det beslut som togs i slutet av det franska EU-valetdär myndigheter gjorde reklam för ett ja tills de fick tillsägelsen att slutameddetta. Partierna bör däremot lämnas full frihet att delta, men medlen frånstatens sida fördelas till kampanjorganisationer där partierna kan ingå (somunder EU-valet). I samband med sagda EU-val stod det klart att den enasidan kraftigt gynnades av medel från välbeställda aktörer, främstnäringslivet. En sådan utveckling avser vi inte att stoppa, men det visar hurviktigt det är att statens fördelning av medel är relativt generös. Detta ärrimligt, då folkomröstningar är en gigantisk skola i demokrati förbefolkningen en skola vars betydelse inte kan överskattas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen attkommunala folkomröstningar blir bindande,2. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen att ärende omfolkomröstning som väckts av tillräckligt många av kommunens ellerlandstingets medlemmar skall bli bindande,3. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen att ärende omatt hålla folkomröstning i en viss fråga i fullmäktige måste väckas av minst10 % av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna,4. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen att ärende omatt hålla folkomröstning som väckts av minst en tredjedel avkommunfullmäktiges eller ledamöter skall blibindande,5. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att varje avregeringen föreslagen grundlagsändring föregås av bindande folkomröstning,6. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att ärende omfolkomröstning som väckts av 300 000 nationellt röstberättigade skall blibindande,7. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att nationellfolkomröstning endast får innehålla alternativen "ja", "nej" samt "blankröst",8. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att det för allaformer av nationella folkomröstningar skall vara till fyllest att uppnå enkelmajoritet bland de röstande.Stockholm den 25 oktober 1998Per ()()()()()