mot · GM02Ju9 · 1998-12-15 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju9av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:37 Ändringar i - hovrättsfrågor m.m.SammanfattningI propositionen lägger regeringen fram vissa förslag i syfteatt uppnå ett mera ändamålsenligt hovrättsförfarande och föratt begränsa flödet av mål till hovrätterna. Till grund förförslagen ligger den s.k. Hovrättsprocessutredningensbetänkande Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU1995:124). Regeringen har inte tagit slutlig ställning tillsamtliga utredningsförslag utan man avser återkomma inomkort, t.ex. vad gäller frågan om användning av videoteknik irättegångar och frågorna om omfattningen av hovrättensprövning av överklagade mål, m.m.Ett förslag tar sikte på behovet av att underlätta för en koncentreradhuvudförhandling. Här föreslås att hovrätten vid slutet av förberedelserna avett tvistemål bör kunna bestämma om en sammanfattning av parternasståndpunkter skall upprättas och låta parterna yttra sig över denna.Härigenom antas att parterna skall få klart för sig hur domstolen har uppfattatderas position och att eventuella missförstånd lättare kan ut före ellersenast i samband med huvudförhandlingen.Vidare föreslås bl.a. att den tilltalades utsaga i ett brottmål skall spelas inpå band eller tas in i protokollet på annat sätt för att ge ett bättre underlagförprocessen i högre rätt. Ett mål skall också kunna avgöras utan huvud-förhandling om ingen av parterna har invändningar mot det.Ett annat förslag innebär att överklagande i fler fall än skall kunnaförfalla om klaganden inte inställer sig till huvudförhandling eller samman-träde för muntlig förberedelse i hovrätten. Om ett sammanträde ställs in iförväg därför att någon anmält förhinder skall domstolen vidare få beslutaom påföljd (vite, hämtning, tredskodom) för utevaron om inte personen iefterhand kan visa att han hade laga förfall.Enligt Moderata samlingspartiet är det angeläget - inte minst från rätts-säkerhetssynpunkt - att få till stånd en mera ändamålsenlig hovrättsprocessoch vi välkomnar därför i stort regeringens förslag. I några avseenden vill vidock gå längre än regeringen. Bl.a. anser vi att tredskodom bör kunnautdömas även i brottmål. Till skillnad från regeringen anser vi dessutom attden nuvarande, ovillkorliga rätten för en klagande som är häktad atttillgodoräkna sig tiden mellan tingsrättens och hovrättens domar som tid förverkställighet av fängelsestraff bör utredas på nytt i syfte att komma tillrättamed s.k. okynnesöverklaganden.Påföljd vid utevaro ibrottmålI brottmål förfaller ett överklagande om en enskild klagandehelt uteblir från huvudförhandlingen. Detsamma gäller omen enskild klagande som förelagts att infinna sig personligeninställer sig endast genom ombud och rätten inte anser sigkunna genomföra målet. I propositionen gör regeringenbedömningen att det inte finns något utrymme för att utvidgamöjligheterna till avgörande i klagandens utevaro ellerpersonliga frånvaro. Moderata samlingspartiet delar inte denbedömningen.Vi har i tidigare motioner förslagit en rad olika åtgärder i syfte att kommatill rätta med det stora problemet med inställda huvudförhandlingar itingsrätt. Bl.a. har vi förordat att en ordning motsvarande det civil-processuella systemet med tredskodom vid utevaro bör införas även i vissabrottmål. Detta krav håller vi fast vid. I de fall där den åtalade inte infinnersig skall det således i enlighet vårt tidigare framförda förslag vara möjligtfördomstolen att tillämpa tredskodom, ett utslag som den åtalade givetvis skallkunna överklaga genom att söka återvinning inom viss angiven tid. Det tordefinnas än större anledning att införa en sådan ordning i hovrätten eftersomden klagande då redan har haft en möjlighet i tingsrätten att få sin sak prövadefter muntlig förhandling. Några egentliga rättssäkerhetsskäl gör sig såledesinte gällande mot att låta även hovrätten tillämpa ett system med tredskodomi brottmål. En sådan ordning ligger i stället väl i linje med övriga nu aktuellaförslag och - som vi uppfattar det - den gemensamma strävan att uppnå enmera ändamålsenlig hovrättsprocess. bör därför uppdra åtregeringen att återkomma med förslag i denna riktning.Avräkning av häktningstidDet är allmänt omvittnat, inte minst från häktespersonal, atts.k. okynnesöverklaganden är vanliga. Så längehäktningstiden obligatoriskt skall avräknas har den dömdeallt att vinna på att klaga, och ett stort antal häktade personeröverklagar också tingsrättens dom enbart i syfte att fördröjaöverförandet från häktet till kriminalvårdsanstalt.En annan företeelse som tar onödiga resurser i anspråk för dom-stolsväsendet är processabotage av olika slag. Som exempel kan nämnas detomskrivna Ausoniusmålet, där den tilltalade misshandlade sina för-svarsadvokater i syfte att få rättegången uppskjuten. Inte ens i sådana gravafall finns det några möjligheter att låta den dömdes beteende påverkaavräkningsfrågan.Hovrättsprocessutredningen övervägde huruvida den ovillkorligarätten för en klagande som är häktad att tillgodogöra sig tiden mellantingsrättens och hovrättens domar som tid för verkställighet av fängelse-straffet skulle göras fakultativ, dvs. om en återgång skulle ske till denordning som gällde fram till lagändringen 1973. gällde att enavräkning fick ske om det med hänsyn till omständigheterna var skäligt, s.k.fakultativ avräkning.Utredningen avstod emellertid från att föreslå någon förändring elleråtergång. I remissbehandlingen av utredningens förslag framkom dock att treav landets fem hovrätter förordade att frågan om en övergång till fakultativavräkning borde övervägas på nytt för att bedöma om man inte den vägenkunde uppnå en ordning som avhöll från okynnesöverklaganden. I den nuaktuella propositionen har regeringen valt att följa utredningen och någotförslag läggs således inte fram.Den obligatoriska rätten till avräkning av häktningstid diskuterades redanav i betänkandet Domstolarna inför 2000-talet (SOU1991:106). Utredningen antog att ett system med fakultativ avräkning skulleminska belastningen på hovrätterna högst avsevärt. Bl.a. hänvisades tillerfarenheterna från , där man ändrade reglerna så attavräkning av häktningstiden sker endast i de fall då talan bifalls i över-domstolen. efter regeländringen hade antalet överklagandenhalverats.Utöver ovan nämnda utredningar så har frågan därefter diskuterats idepartementspromemorian (Ds 1997:7) Domstolsförfarandet - Förslag tillförbättringar. Inte heller i utredningspromemorian föreslås någon om-prövning av den obligatoriska avräkningen. I stället föreslås att avräknings-besluten skall flyttas från domstolarna till . Förslageni promemorian har ännu inte förelagts riksdagen.Vad man möjligen kan hålla med om i utredarens resonemang är att ensådan ordning skulle göra det betydligt enklare och därmed mindrekostsamt att rätta till ett avräkningsbeslut som råkat bli felaktigt. Mednuvarande regler måste man använda sig av resningsinstitutet medan enförvaltningsmyndighet på ett smidigare sätt kan rätta felet.Även om det uppstod dramatiska effekter av regelförändringen i Englanden halvering av antalet överklaganden till hovrätt kan en sådan ordning tesig som alltför långtgående för svenska förhållanden. Vad som däremot nubör övervägas är en återgång till den ordning som gällde före lagändringen år1973. Ett annat alternativ som också bör prövas i det sammanhanget är omavräkning av häktningstid skall vara obligatorisk i första instans menfakultativ i övrigt. Härigenom skulle ett incitament skapas för att inteöverklaga tingsrättsdomar av okynne, bara för att få sitta kvar i häkte. Skälkan anföras för att full avräkning alltid skall kunna ske i första instans, därdet är en statlig myndighet som initierar och normalt styr över rättegången.Däremot bör avräkningsfrågan kunna användas som ett verksamt instrumenti högre instans.Det är angeläget att minska hovrätternas arbetsbörda i syfte att uppnåhögre kvalitet och rättssäkerhet i den dömande verksamheten. Av det skäletbör frågan om avräkning av tid för straffprocessuella frihetsberövandenförutsättningslöst utredas på nytt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om påföljd vidutevaro i brottmål i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om avräkningav häktningstid i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 15 december 1998Gun ()(m)()()()()()()