mot · GM02U509 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U509av m.fl. (kd)Europapolitiken1 InledningFör är Europasamarbetet framför allt ett konkretuttryck för gränsöverskridande broderskap och solidaritet samt insiktenom vårt ömsesidiga beroende av internationell samverkan för fred,trygghet och en bättre miljö. När samarbetet inleddes med Kol- ochstålgemenskapen 1952 var det övergripande målet en varaktig fredgenom samarbete över gränserna. Att de forna ärkefienderna från andravärldskriget och deltog från början var en symbolisktmycket viktig garanti för att målen skulle uppnås.Det begränsade samarbete som inleddes med sex medlemsländerväxte snabbt till att bli ett mer allmänt ekonomiskt samarbete (EEG). Det harsedan via ett antal utvidgningar och ett ständigt växande samarbete blivitförst EG och sedan dagens Europeiska unionen med femton medlemmar ochett långtgående samarbete som inte bara är ekonomiskt utan även harpolitiska dimensioner.Genom alla dessa år har man lyckats med den ursprungliga huvudupp-giften att bibehålla freden bland medlemsländerna. Ett allt närmare sam-arbete har gjort att relationerna medlemsländerna emellan aldrig varit sågoda och stabila som . Meningsskiljaktigheter och konflikter hargivetvis inte eliminerats, men samarbetet har inneburit en ökad förståelse förandra medlemsländers syn på olika frågor. Detta gör att man betydligt lättarekan nå överenskommelser som alla olika parter kan acceptera.Utvecklingsarbetet inom EU har som huvudmålsättningar att fördjupa ochförnya samarbetet, att skapa ett medborgarnas och att förbereda förutvidgning mot Öst- och . Dessa målsättningar är beroende avvarandra. Fördjupning och förnyelse krävs för att EU-samarbetet ska fungerabättre och på så sätt skapa förutsättningar för att ta emot nya medlemmar. av förnyelsen måste gå ut på att öka förståelsen och stödet för samarbetetbland medlemsländernas medborgare. Det kan bara göras genom meröppenhet, bättre information och genom att frågor som engagerar allmän-heten hamnar mer i fokus, med andra ord genom att skapa ett medborgarnasEuropa.Det nya Amsterdamfördraget, som väntas träda i kraft , innebärett förtydligande av de uppgifter och utmaningar som de europeiska ländernabehöver lösa gemensamt. Det europeiska samarbete som har utvecklats på ettpositivt och konstruktivt sätt sedan det inleddes hardärmed förstärkts. Vi vill med denna motion lyfta fram vad som fungerar brarespektive mindre bra på olika områden, och där vi då vill framföra kritikoch föreslå reformer.2 Östutvidgningen - en historisk uppgiftEfter , och i och med att det inleddes, fannsinga förutsättningar för att starta ett alleuropeisktsamarbete. Världsklimatet och indelningen av världen och av itvå maktblock innebar att samarbetet varit dömt attbegränsas till . Dessa förutsättningar förändrades i och medBerlinmurens fall och kollaps, med andra ord i slutet avdet . har ett stort antal länder i Öst- ochCentraleuropa genomgått en dramatisk utveckling i riktning motdemokrati och marknadsekonomi.Dessa länder knackar nu på dörren för medlemskap i . Det kan till vissdel förklaras av samarbetets ekonomiska framgångar som gjort medlemskapattraktivt, men det beror också på den säkerhet och delaktighet som ettmedlemskap erbjuder. Det är viktigt att stryka under att samarbetet aldrigvarit en "rikemansklubb" utan ambitionen har varit att erbjuda medlemskapför att förbättra ekonomin och utvecklingsmöjligheterna i alla europeiskaländer. Villkoren har varit både ekonomiska - ett kandidatland måste haviljan att få ordning på sin ekonomi - och politiska: landet måste ha inlett enprocess mot en väl fungerande demokrati med ett effektivt och rättvisträttssystem, respekt för mänskliga rättigheter och hänsyn till minoriteter. Såvälkomnades , och in i EG efter perioder avdiktatur för att stödja dem ekonomiskt och politiskt i demokratiutvecklingen.När blev medlem var landet bland de ekonomiskt svagare i Europa.Vi Kristdemokrater menar att östutvidgningen måste vara EU-samarbetetsfrämst prioriterade uppgift . Kommunismens sammanbrotthar lett till att uppdelningen av är ett faktum. Enutvidgning av EU till att omfatta alla europeiska länder är en historiskmöjlighet att skapa samhörighet och befästa demokratin. Ett enat blirhandlingskraftigt och en nyckelaktör i kampen för global fred och solidaritet.I väntan på en utvidgning måste EU även fördjupa sitt samarbete medländerna i Öst- och både politiskt och ekonomiskt så att destår väl förberedda den dag då deras medlemskap är klart. Detta är av mycketstort säkerhetspolitiskt intresse för och övriga . EU är världens största biståndsgivare och handelspartner till länderna iÖsteuropa. Kristdemokrater anser att alla kandidatländer borde fått startaförhandlingar . Förutom att vi anser att samtliga baltiska länderborde få starta anser vi att de länder som får vänta riskerar atttapparytmen i den demokratiska och ekonomiska utveckling som inletts. Riskenfinns att de kandidatländer som förbigåtts av kommissionen tappar utländskainvesteringar. En annan risk är att politiska krafter som velat bromsademokratiska och ekonomiska reformer får förnyad energi och motivation.Anslutningsprocessen har också inletts med samtliga kandidatländerunder 1998. Sex medlemsländer, , , , ,och kommer att inleda mer intensiva förhandlingar änövriga i ett första skede, men det är positivt att inget land ställs utanförprocessen.3 Överstatlighet och subsidiaritetEtt större medlemsantal leder till ett tryggare men kräver även attmedlemsländernas kompromissvilja ökar. Här kommer frågan omöverstatlighet in i bilden. Begreppet har två olika innebörder: för detförsta betecknar det en övergång från enhällighet till kvalificeradmajoritet i beslutsformerna. För det andra handlar det om initiativrätt ochansvar för ett ämnesområde. När detta övergår till att bli delvis eller heltEU-institutionernas ansvarsområde talar man om att mellanstatlighet bliröverstatlighet. Det här är mycket viktiga och även känsliga frågor därtydlighet måste råda. Att enbart hävda att man är för eller emotöverstatlighet är att banalisera frågan och skapa en falsk svartvit bild avverkligheten. Överstatlighet behövs i vissa frågor men måste begränsastill vad som är absolut nödvändigt.När det gäller beslutsformerna kräver en utökad medlemskrets ett ökatinslag av majoritetsbeslut. Detta utvecklas under en separat rubrik. Det ärdock viktigt att understryka att man alltid strävar efter enhällighet närbesluten fattas inom unionens institutioner. Man undviker så långt möjligt att"köra över" ett land som starkt opponerar sig mot ett beslut.Beträffande kompetensområden har EU fått en betydligt större kompetensunder åren. ska man komma ihåg att de nya kompetensområdena istor utsträckning förblir mellanstatliga. Bland annat begränsas unionensdomstols kompetens i stort sett till ekonomiska frågor. Man talar därförfortfarande om "". En annan viktig begränsning är den s ksubsidiaritetsprincipen. Principen innebär att beslut ska fattas på lägstamöjliga nivå och att EU bara ska fatta beslut i frågor som inte kan fattaseffektivt på nationell eller lägre nivå. Dessutom ska en övre nivå vara tillstöd för en lägre, det vill säga att EU stöder nationella och regionalainitiativgenom exempelvis bidrag. Logiken är enkel: vi ska bara besluta på europeisknivå i frågor som är gränsöverskridande och påverkar ett flertal medlems-länder och som därför kräver gemensamma initiativ. Subsidiaritetsprincipenstillämpning är grundläggande genom dess bidrag till maktfördelning och dessmotverkan av maktkoncentration.4 De tre pelarnaNär EG blev EU genom 1993 kompletterades detekonomiska samarbetet med två stora politikområden: en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) samt ett inrikes och rättsligtsamarbete. Man talar därför om tre "pelare", som bygger upp dagenssamarbete. Den första pelaren innehåller förutom det traditionellaekonomiska gemenskapsarbetet även EMU och ett antal andrasamarbetsområden. De tre pelarna har gemensamma institutioner(kommissionen, rådet, domstolen, parlamentet med flera) men olikaformer och regler för beslutsfattande. Vi Kristdemokrater har oftaframfört åsikten att det vore lämpligt att bryta ned pelarstrukturentill förmån för en mer enhetlig organisation. Amsterdamfördraget, somslöts mellan EU-länderna 1997, innebär ett första steg i den riktningen. Idet nya fördraget vittrar pelarna delvis sönder eftersom flera områdeninom det inrikes och juridiska samarbetet kommer att omfattas av sammabeslutsprocedurer som det ekonomiska samarbetet inom den förstapelaren. Även den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, somtidigare varit ett helt mellanstatligt samarbete där alla beslut fattats medenhällighet, närmar sig övriga samarbetsområden då enhälligheten intelängre blir den enda beslutsformen.5 Ett aktivt medlemskapSveriges samarbetsvilja upplevs utomlands i bästa fall som otydlig eller isämsta fall som negativ och motstridig. Vi ses i flera sammanhang somen ofrivillig europé som inte är säker på vad samarbetet kan åstadkommautan att inkräkta alltför mycket på den nationella integriteten. Detbehöver inte vara så. Vi menar att större tydlighet och kritik i de frågordär vi skiljer oss från majoriteten av medlemsländer samt störreengagemang i och fokusering på de frågor vi anser viktigast skulle ge ossstörre inflytande och gehör i Europasamarbetet. En önskvärdattitydförändring skulle också vara att man inte bara frågade sig hur EUgynnar utan även vad EU betyder för som helhet.Flera av initiativ är bra. Det gäller bland annatsäkerhetspolitiken, miljöfrågorna och sysselsättningen. Kristdemokraternakräver dock en tydligare svensk miljöprofil. Vi kan bl a vinna inflytandegenom ett större svenskt (expert)deltagande i utformningen avkommissionens förslag inom området hållbar utveckling. Härigenom kan viockså öka vårt inflytande i bistånds- och utvecklingssamarbetet. Regeringensengagemang för sysselsättningen är positivt men vi efterlyser mer än enbartsymboliskt engagemang i diskussionerna om samarbetet.Regeringen har dock tidigare visat ovilja att följa europeiska rekommen-dationer i kampen för sysselsättningen, framför allt då det gäller att ändra destela strukturerna på den svenska arbetsmarknaden. Toppmötet om syssel-sättningen i resulterade bland annat i en upp-maning om sänkta arbetsgivaravgifter för att stimulera sysselsättningen "närså är möjligt". Den medverkade till att få igenom brask-lappen, som man använt för att vifta bort rekommendationen.Man lyckades dessutom ta udden av ett förslag om differentiering av tjänste-momsen. Detta understryker det faktum att EU:s riktlinjer och rekommen-dationer angående sysselsättningen aldrig kan bli mer än en viljeinriktning.Till sist anser vi att roll måste vara att aktivt verka för att Euro-peiska unionen förbättrar sin förmåga att agera och ta ansvar för en demokra-tisk och fredlig utveckling både inom och utanför unionens gränser.6 Nya villkor, beslutsformer och prioriteringarinom EUDet pågår en ständig dragkamp om i vilken riktning EU-samarbetet skautvecklas. Kampen står framför allt mellan å ena sidan de som vill ge EUstörre befogenheter för att effektivisera samarbetet och å andra sidan desom anser att man bör gå i motsatt riktning för att medlemsländerna ochfolken ska återfå en del av den suveränitet man menar har gått förlorad.Amsterdamfördraget innebär en kompromiss mellan dessa två sidor.Inom flera områden blir det lättare att fatta beslut genom att man beslutarmed kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet. Det innebär går från "mellanstatlighet" till "överstatlighet" eftersom ett beslutkan tas trots att en eller ett par länder motsätter sig detta. Skälet ärframför allt att beslutsfattande med enhällighet innebär större risker förblockering av beslut när medlemskretsen växer. går man degrupper som är emot ökad överstatlighet till mötes, dels genom att antaletnya områden där kvalificerad majoritet ska gälla begränsas, dels genomatt man låter vissa känsliga områden, framför allt inom andra och tredjepelaren, även i fortsättningen vara föremål för beslut med enhällighet. stort sett ny samarbetsform introduceras också: den så kallade flexiblaintegrationen.7 Den första pelaren7.1 Grundläggande mänskliga fri- och rättigheterRespekten för de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna utgörstommen i ett demokratiskt samhälle. Denna respekt har alltid utgjort ettabsolut villkor för medlemskap i och en princip församarbetet inom EU. Denna princip förstärks genomAmsterdamfördraget, genom att får uppdrag ochkompetens att bevaka att unionen respekterar de grundläggandemänskliga rättigheterna.Vi välkomnar detta, eftersom det innebär att respekten för de mänskligarättigheterna nu även blir föremål för rättslig kontroll. Vi förespråkar dock enmer långtgående förändring, nämligen ett införlivande av Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter i fördraget. Att så inte sker är enbesvikelse, men det får inte innebära att frågan faller i glömska. Bland andraAmnesty International har starkt kritiserat reformens otillräcklighet ochbland annat pekat på att det krävs ett införlivande av Europarådetskonvention för att få en utomstående och från EU oberoende rättslig kontroll.En viktig princip för de mänskliga rättigheterna är icke-diskriminering.EG- och har tidigare bara innehållit skrivningar om förbudmot diskriminering på grund av nationalitet. I det nya fördraget finnsdäremot en ny artikel som ger medlemsländernas ministrar i rådet möjlighetatt vidta åtgärder mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung,religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Detär ett viktigt steg på vägen mot att göra EU mer aktivt även inom dettaområde. Dock är reformens effektivitet beroende av medlemsländernasvillighet att lagstifta inom området. Även här bör därför varapådrivande. Vi kommer att arbeta för detta.7.2 Familjernas och medborgarnas EuropaDe flesta människor i delar uppfattningen att familjen och andrasmå naturliga gemenskaper ska vara fundamentet för samhället. För attfamiljen ska bli den stabila grund som samhället behöver villKristdemokraterna i stärka den enskilda människans ochfamiljens villkor. Det framgår med stor tydlighet i de europeiskaKristdemokraternas partigrupp EPP:s principprogram: "Familjepolitik äri centrum av vår sociala och samhälleliga politik i ett fritt ochdemokratiskt . Staten måste uppmuntra familjen, men får aldrigersätta den." Vi och övriga partier inom EPP är därför eniga om attutvecklingen av den sociala dimensionen är en viktig del av deneuropeiska integrationen. är fast förvissade om attekonomiska framåtskridanden måste gå hand i hand med utvecklingen avgrundläggande mänskliga och sociala förutsättningar.Vi vill därför arbeta för att skapa en sådan social dimension som germänniskan och familjen frihet att välja och så att socialt ansvar och personligutveckling kan förenas. Till skillnad från de som vill utveckla ett nyliberalt,marknadernas eller ett socialistiskt och kollektivistiskt villKristdemokraterna se ett familjernas och medborgarnas . Medborgar-nas är en vision som måste konkretiseras genom åtgärder somfrämjar invånarnas känsla av att vara medborgare i både det egna landet ochEU. Det är därför viktigt att EU i högre grad prioriterar frågor som intresse-rar och engagerar medborgarna. Så är det till exempel en viktig signal tillEuropas 20 miljoner arbetslösa att EU-politiken nu kommer att fokusera pååtgärder som främjar sysselsättningen och en bättre social standard.Tillsammans kan medlemsländerna komma fram till åtgärder och impulsersom sedan kan tillämpas på hemmaplan. Tyvärr har den svenska social-demokratiska regeringen inte gjort sig känd för att ta till sig de förslag påsysselsättningsområdet som initierats på Europanivå. När EU:s stats- ochregeringschefer tog initiativ till åtgärder för att öka sysselsättningen på femolika områden , de så kallade Essenpunkterna, ansåg regeringenatt bara vissa var tillämpliga på situation. Det innebär att punkternasom handlar om minskade indirekta lönekostnader respektive ökad arbets-marknadspolitisk flexibilitet haft mycket begränsat genomslag i Sverige.Vid toppmötet i togs beslut om nya riktlinjer för att stimulerasysselsättningen i medlemsländerna. Bland riktlinjerna återfinns åtgärder motungdomsarbetslöshet, utbildningssatsningar men även åtgärder för ökadföretagsamhet, inklusive främjande av vissa hushållstjänster, och skatte-sänkningar på arbete. Den har dock valt att ignorera justpunkten om skattesänkningar med hänvisning till att statsfinanserna inte fåräventyras och att det inte finns några bevis för att skattesänkningar ger ökadsysselsättning. Det är bara att konstatera att Socialdemokraternas tal omsysselsättningsfrågor i EU inte går över i handling när konkreta europeiskaförslag för ökad sysselsättning presenteras.7.3 JämställdhetEU har bedrivit ett aktivt jämställdhetsarbete genomupplysningsverksamhet och programstöd. Den formella grunden finns iRomfördraget där bland annat principen om lika lön för lika arbete stårinskriven.Med tiden har därför lagar och åtgärdsprogram tillkommit för att främjalikabehandling på arbetsmarknaden och för att stärka kvinnans ställning. Deträcker enligt inte med åtgärder endast på arbetsmarknads-området. Vi anser att en jämställd position för kvinnan bör speglas i denoffentliga debatten och i massmedia samt att EU ska stödjainriktningen mot en högre andel kvinnor som representanter i politiska ochandra beslutande organ.Vi anser det viktigt att EU blir ett effektivt redskap för bättre jämställdhet.Amsterdamfördraget tar ett viktigt steg i rätt riktning. Lönediskriminerings-förbudet skärps genom att det slås fast att lika lön ska utgå för likvärdigtarbete. Jämställdheten blir också ett grundläggande mål som ska tas hänsyntill inom alla områden. Fördraget slår också fast att det är tillåtet att geunderrepresenterat kön förtur vid nya arbetstillfällen.Sverige kan med erfarenhet av jämställdhetsarbete bidra med ytterligarekunskap som förstärker kommissionens arbete med att vidareutveckla EU:sjämställdhetspolitik. är angelägna om att så verkligensker.7.4 MiljöfrågorDå blev medlem i EU förbättrades många förutsättningar för enframgångsrik miljöpolitik. har möjlighet att driva på helaEU:s miljöpolitik genom att vara aktiv i beslutsprocessen. Resultatetberor till mycket stor del på med vilken väljer att drivamiljöfrågor nationellt och i den Europeiska unionen. Därför är det avyttersta vikt att aktivt arbetar utifrån en klar miljöstrategi i EU:sinstitutioner. Syftet måste vara att EU:s miljöpolitik skärps och får enframträdande plats. påverkas i högsta grad av föroreningar frånövriga och måste kräva en högre miljöambition från EU:smedlemsländer. Europeiska kommissionen har under 1997-98 tagitmycket konkreta intryck av svensk miljölagstiftning vid utarbetande avEU-direktiv på området. måste dock leva upp till enmiljölagstiftning som inom många områden är mer krävande än densvenska. Så har till exempel vårt land, liksom de flesta andramedlemsländer, till exempel fått skarp kritik från EU:smiljökommissionär eftersom vi inte klarat av att minskakväveutsläppen i jordbruket i tillräcklig grad.Besluten om klimatkonventionen i Kyoto i innebär en utmaning förEU. bör avstå den möjlighet som getts genom förhandlingar inomEU att öka de svenska utsläppen.Sverige bör gå före i arbetet med att införa skatteväxling från skatt påarbete till miljöstyrande skatter och avgifter, samt ställa höga krav dåminimidirektiv på miljöområdet ska antas.1993 förstärktes EU:s miljöpolitik. står bland annat skrivet ifördraget att miljöbeslut ska utgå från en hög skyddsnivå. Bland EU:s grund-läggande miljömål finns nu hänsyn tagen till en hållbar tillväxt. slår även fast att försiktighetsprincipen gäller och att miljöbeslutska fattas med kvalificerad majoritet. Enhällighet krävs fortfarande för beslutom miljöavgifter, stadsplanering (mark- och vattenanvändning) och energi-frågor.7.4.1 Förstärk EU:s miljöambitionerFrånvaron av konkreta miljöåtgärder i Amsterdamfördraget är en storbesvikelse. Målet måste vara att få till stånd långsiktigamiljöinvesteringar inom EU för att ersätta gamla miljöförorenandemetoder, att högsta tillämpade ambitionsnivå ska gälla imedlemsländerna och att inte ska behöva sänka sinamiljönormer. Vi Kristdemokrater anser att ska hålla en hög profili miljöfrågor. För att minska utsläpp av växthusgaser i behövervårt bistånd för energieffektivisering utökas, och måste även seöver snabbt ökande utsläpp från egen trafik. Vi vill också understrykavikten av att underlätta miljöriktig export från , stödja Sidasarbete på detta område och verka för en mer generös jordbruks- ochmiljömärkningspolitik från EU:s sida.Sverige bör verka för möjligheten att enskilda EU-länder av miljöskäl, ochinte av protektionistiska skäl, ska kunna införa hårdare miljöregler. Sverigebör också verka för att miljöpolitiken integreras med den ekonomiskapolitiken. Så länge miljökostnaderna inte fullt ut integreras i produktion,transport och konsumtion kan både tillväxt och frihandel utgöra hot mot vårgemensamma miljö. Parallellt med miljömålen ska grundregeln vara störstamöjliga frihandel. Inskränkningar i frihandeln på nationell basis måste alltidkunna motiveras av hälso- och miljöskäl.7.4.2 Stärkt miljögarantiKristdemokraterna anser att en stärkt miljögaranti med omvändbevisföring bör införas. Detta innebär att det är upp till den som är minstmiljövänlig att bevisa att den så kallade miljögarantin inte kan tillämpas.I dag ligger bevisbördan på det land som vill förbjuda en viss vara medåberopande av miljögarantin.7.4.3 MajoritetsbeslutKristdemokraterna anser att beslut om miljöavgifter ska kunna fattas medkvalificerad majoritet. vill inte införa beslut medkvalificerad majoritet för miljöavgifter, eftersom man hävdar att det är enskatt och därför ska omfattas av samma beslutsregler som övriga skatter,det vill säga enhällighet. Vi Kristdemokrater anser att det i första handrör sig om en miljöfråga och inte en skattefråga, vilket skulle motiverabeslut med kvalificerad majoritet. Så länge beslut måste fattas medenhällighet omöjliggörs i praktiken vårt mål om en gemensamminiminivå för miljöavgifter på koldioxid och andra miljöskadligautsläpp samt om skatteväxling - skatteväxling att sänkta avgifter påavlönat arbete "växlas" mot högre avgifter på miljöförstörandeproduktion.7.4.4 Ny energipolitikEn ny gränsöverskridande energipolitik bör utarbetas. Energipolitikenska främja energieffektivisering och förnybara energislag, skyddanaturresurser samt målmedvetet minska dagens beroende av ickeförnybara energislag. Det är också angeläget att utveckla ett gemensamttekniskt ansvar för riskerna runt åldrande kärnkraftteknik i Europa.7.5 Ekonomisk utvecklingEU:s inre marknad bygger på såväl politiska mål om stabilitet och fredsom på ekonomiska mål om konkurrenskraft, prisstabilitet, industriellutveckling och handel. Den inre marknaden har redan betytt mycket försvensk ekonomi i form av ökade utlandsinvesteringar och fleraffärsmöjligheter för svenska företag. Det är här de stora ekonomiskafördelarna finns att hämta hem för och som ska ställas mot vårmedlemsavgift. För att den inre marknaden ska fungera långsiktigt krävsdock ett nära och solidariskt samarbete inom områden som industri-,finans-, penning- och växelkurspolitik men också inom miljö ochsocialpolitik.7.5.1 EMU och den svenska ekonominKristdemokraternas utgångspunkt har varit att bedömningen av ettsvenskt medlemskap i ska ske på sakpolitisk grund. När man tarställning till ett svenskt deltagande i går det inte att enbart betraktaEMU-projektet som sådant. Man måste också studera tillståndet i svenskekonomi. har tappat i ekonomiskutvecklingskraft. 1970 låg på tredje plats bland OECD-ländernanär det gäller BNP per invånare. befinner vi oss påfemtonde plats.