ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub267 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub267av ()Musik- och kulturskolornas rättigheter i LPO 94I läroplanen för LPO 94 har ordet garantitid enviktig betydelse. Vissa ämnen utgör grundstommen igarantitiden. Du ska kunna läsa, skriva och räkna är viktigapåståenden i LPO 94. Men vi får inte glömma bort atthjärnan har två som båda är i behov av stimulans.Genomströmningen blir bättre när båda sidorna är i trim. Ettbra exempel på detta är att många högutbildade ofta också ärduktiga musiker. Därför är det av största vikt att musik- ochkulturskolorna få en given plats i utbildningen av elever igrundskolan, så tidigt som möjligt.I tidigare läroplaner har musik- och kulturskolorna nämnts som viktigainslag i utbildningen och därför i skrivningen haft rätt till att ta ut en elevtillundervisning i musik från annat ämne. Mångagrundskolerektorer tillämpar samma regel även men på vissa skolorvållar den uteblivna skrivningen problem. Problemet kan verka litet menspeciellt elever med långa reseavstånd kan ha svårt att komma till lektionerefter skoltid. Även i kommuner på landsbygden med många småskolor ochstora avstånd är undervisning under ordinarie lektionstid enda möjligheten attge alla samma förutsättningar för att få musikundervisning. Ett sätt att enkeltlösa detta problem är att återinföra den i motionen nämnda skrivningen äveni LPO 94.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i LPO 94 ge de kommunala musik- och kulturskolorna rätt attundervisa en elev under annan lektionstid.Stockholm den 27 oktober 1998Runar ()
mot · GM02Ub270 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub270av och ()DistansundervisningGymnasieskolan har en nyckelroll i samhällsutvecklingenoch är en brygga till arbetslivet.Det är viktigt att gymnasieskolan utvecklas så att mindre kommuner ochkommuner i glesbygd får möjlighet att utan krångliga regelverk bedrivadistansundervisning.Sverige ska konkurrera med välutbildad arbetskraft och arbetsmarknaden iframtiden kommer att kräva en treårig gymnasieutbildning.I små kommuner kan det vara svårt att bedriva en egen gymnasieskola,vilket får till konsekvens att ungdomarna flyttar till större ort eller stad för attfå sin utbildning. Detta i sin tur gör att landsbygden avfolkas.Distansundervisningen kan vara ett sätt för ungdomar att bo kvar i sinhemkommun. Dagens teknik skapar förutsättningar för en utveckling avdistansutbildningen och i flera kommuner bedrivs distansutbildning medgoda resultat.I regeringens proposition 1997/98:169 anser regeringen att distansutbild-ning inom gymnasieskolan bör utvecklas och bedömer det värdefullt attgenom förordning öppna möjligheter till försöksverksamhet som bör följasoch utvärderas.För de kommuner som bedriver distansutbildning, i de flestafall i regi, kan det vara svårt att gå in i försöksverksamhet.De distansutbildningar som bedrivs och har bedrivits borde skyndsamt utvärderas och regelverket för att starta och bedrivadistansutbildning bör ses över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansutbildning.Stockholm den 28 oktober 1998Carina ()()
mot · GM02Ub272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub272av ()Gymnasieskolans betygsordningBetyg ger inte med automatik goda skolor men de sätter ennorm och minskar risken för att eleverna skall uppfattautbildningen som kravlös. Härtill kommer en social aspekt:utan betyg tar andra krafter vid. De ungdomar som tar sigfram, gör sig hörda och får uppskattning blir de som harkontakter, pengar eller fått träning hemma i hur man betersig för att vinna social framgång. Det paradoxala är att betygbetyder mest för dem som inte har några studietraditioner ihemmet och som inte kan leva högt på börd, pengar ellerkontakter. Detta är något som även betygsmotståndare börfundera över.Dagens betygssystem är dock inte invändningsfritt. Kunskapsutveckling ärnågot kumulativt. Normalt lär man sig mer och mer i ett ämne ju mer manstuderar det och den sista terminens studier visar hur långt man har kommit isin kunskapsutveckling. Men i det nuvarande betygssystemet, där slutbetygskall sättas på alla kurser i ett ämne, kommer den som gått igenom exem-pelvis naturvetenskapsprogrammet att ha 30-40 slutbetyg från olika års-kurser. Alla kurser i detta nya system poängvärderas lika oavsett årskurs.Antag att någon i ett och samma ämne får Godkänd på A-kurs 50 poäng iårskurs 1, Väl godkänd på B-kurs 50 poäng i årskurs 2 och Mycket välgodkänd på C-kurs 50 poäng i årskurs 3. Hur värderas hans betyg i ämnet vidurval till högre utbildning? Jo, trots slutbetyget Mycket väl godkänd i årskurs3 beräknas elevens betygsvärde i ämnet endast vara Väl godkänd -genomsnittet - och han eller hon får alltså sammaurvalspoäng som den som aldrig nått högre än Väl godkänd under alla treläsåren.Det logiska är att slutbetyg ges för den samlade kunskapen i ett ämne, intepå alla enskilda kurser. Det är ett sådant slutbetyg i ämne som skall användasvid konkurrens om platser inom högskolan. Här föreligger ett systemfel sombör rättas.Enligt gällande bestämmelser skall bokstavsbetygen från gymnasietomräknas till siffror för att vara hanterliga vid intagningen till högskolan: G=10 poäng, VG =15 poäng, MVG =20 poäng (dessa poängtal skall sedanmultipliceras med kursernas timtal och divideras med gymnasieprogrammetstotala timtal etc, men dessa operationer lämnas därhän i detta sammanhang).På grund av elevernas missnöje med de få betygsstegen talar lärarna redaninformellt om G + och VG +. Detta plus syns dock inte i slutbetyget.Eleverna kräver helt naturligt fler steg för sitt slutbetyg (motsvarighet till12,5 och 17,5). Det finns skäl som talar för en utveckling av nuvarandebetygsskala till en femgradig kursplanerelaterad skala.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slutbetyg i gymnasiet skall ges för den samlade kunskapen i ettämne,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förberedelser görs för en utveckling av nuvarande betygsskalatill en femgradig kursplanerelaterad skala.Stockholm den 28 oktober 1998Elver ()
mot · GM02Ub273 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub273av ()Naturkunskap m.m. i gymnasieskolanI regeringens proposition 1997/1998:169 "Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet" behandlasutvecklingen av kärnämnesutbudet. Regeringens bedömningär slutligen att de små kärnämnenas innehåll och struktur börberedas ytterligare.Naturkunskapen ger samtliga gymnasieelever en möjlighet att få engrundkurs i naturvetenskapligt tänkande. Även om kursen är av alltför ringaomfattning (30 gymnasiepoäng) är det den enda möjligheten som gesför gymnasister till att skaffa sig en grundkunskap om t.ex. miljö- ochenergifrågor. Vi lever i ett alltmer komplext samhälle och måste vialla kunna ta ställning till miljöval, sopsortering, energi- och andra produkt-val där argumenten är av naturvetenskaplig karaktär. Hur ska vi kunna taställning och göra rätt val om man inte kan förstå argumenten? Därför är detviktigt att slå vakt om att naturkunskapen även i fortsättningen får vara kvarsom ett obligatoriskt ämne. Det är faktiskt en demokratifråga.I propositionen har regeringen föreslagit att det införs obligatoriska prov isvenska, engelska, matematik och med en gemensam provdag. Detta måsteäven införas inom ämnena kemi och fysik. Detta är ett positiv förslag somkommer att bidra till kvalitetssäkringen inom skolan.Sveriges konkurrenskraft inom bl.a. kemisk industri och läkemedels-industri bygger till mycket stor del på tillgång till hög kompetens. Dennaindustrigren är den tredje största exportbranschen och det är mer än 60miljarder kronor som exporten omsluter. För att försäkra oss om att rätt nivåuppnås i gymnasieskolan och ger rätt bas för fortsatta studier krävs att denationella proven även utökas till de andra naturvetenskapliga ämnena. Dettaskulle ge en kvalitetssäkring och även vara till stöd för lärarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att naturkunskapen skall förbli ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa nationella kursprov i ämnena kemi och fysik.Stockholm den 28 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02Ub275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub275av ()Djurförsök i utbildningssammanhangFrågan om djurförsök i utbildningssammanhang har vid flera tillfällenbehandlats av . Tyvärr har ingen positiv förändring skett.Redan 1978 beslutade regeringen om en begränsning av djurförsöken.Målet skulle nås bland annat genom att främja utvecklingen av alternativametoder. Trots att passerat sedan omläggningen av djurförsöks-politiken beslutades, förekommer fortfarande djurförsök på till exempelbiolog-, veterinär-, läkar-, apotekar-, labratorieassistent- och biomedicinar-linjen.Sverige har undertecknat om skydd avryggradsdjur som används för försöksändamål och annat vetenskapligtändamål (ETS 123). Där anges mycket klart att djurförsök endast börförekomma i utbildningssammanhang om berörda elever kommer att arbetamed djurförsök i sin yrkesutövning. Det anges vidare i konventionen attdjurförsök endast ska tillåtas i de fall där målet med försöken inte kan uppnåsmed alternativa metoder.I enlighet med borde endast djurförsök utföras iutbildningar som syftar till att ge yrkesförberedande kunskap, där det ansesatt försöksdjursteknisk träning är nödvändig. Så länge det ändå förekommer istörre utsträckning borde det vara en självklar rätt för studenterna, om de såvill, att slippa genomföra djurförsök. Istället borde studenterna erbjudasalternativa metoder i sin utbildning. Elevens eget etiska ställningstagande börfå styra. Ingen ska tvingas utföra djurförsök mot sin vilja.Enligt en presenterad utredning, , SOU 1998:75, finnsdet goda möjligheter att använda alternativa metoder inom utbildning påalla nivåer. Ansvaret för att tillhandahålla alternativ till djurförsök böråläggas de utbildningsansvariga. Det bör skrivas in i lagstiftningen, antingeni djurskyddslagen, djurskyddsförordningen eller i annan lämplig författningså att inga tveksamheter uppstår om studentens rätt eller om deutbildningsansvarigas skyldigheter. införde en liknande lag omrätten att få slippa delta i djurförsök. Denna lag omfattar inte bara studenterutan gäller även på arbetsplatsen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall följa om skydd avryggradsdjur som används för försöksändamål och annat ändamål (ETS123),12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolor och universitet skall vara skyldiga att erbjudaalternativ till djurförsök,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenters rätt att slippa utföra djurförsök.Stockholm den 27 oktober 1998Inger ()1Yrkande 1 hänvisat till MJU.
mot · GM02Ub401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub401av ()Högskolorna på och i MalmöUtveckla högskolorna på och i tilluniversitet.Av svenskar födda l952 har en akademisk examen eller mer.Bland dem födda är siffran nere på . av våra akademiker ärfödda åren l943-52 och de går snart i pension. Under huvuddelen av 90-talethar av en svensk årskull gått till långa utbildningar. I , Hollandoch har siffran varit nästan den dubbla, och i , ochKanada nästan den tredubbla. Det är inte bra. Och svenska utbildningar ärofta jämförelsevis korta.Internationellt hävdar man nu att ett industriland för att ha tillräckligtillväxt behöver två universitet per miljon invånare. borde ha 18 menhar 7.De senaste åren har en förbättring vad gäller kvantiteten skett, men dettahar knappast berört kvaliteten. Det är viktigt att utbildningen har forsk-ningsanknytning.Vi behöver universitet snarare än lokala småhögskolor eller utlokaliseradeutbildningscentra om vi skall återta en tätposition som framtida kunskaps-samhälle.Det är därför angeläget att påskynda utvecklingen av storstadshögskolornapå och i till universitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla högskolorna på och i tilluniversitet.Stockholm den 8 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Ub402 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub402av och ()Sjöbefälsutbildning på och DonsöDen svenska sjöfartsnäringen har stora bekymmer. Ettbland många är befälsbristen i den svenska handelsflottan.Anledningen till detta är bland annat att svenska sjöbefäl taranställning i utländska rederier samt att utländska rederierockså rekryterar direkt från sjöbefälsskolorna. Det ärnaturligtvis ett bevis på de svenska sjöbefälens kompetensoch är i och för sig smickrande för både befäl ochsjöbefälsskolorna. Det innebär att tillgången på befäl tillsvenska båtar minskar. Inom sjöfarten anser många attfrågan om tillgång till kvalificerat sjöbefäl är en viktigframtidsfråga och av lika central betydelse somkonkurrensfrågorna inom sjöfarten.Den hotande bristsituationen på sjöbefäl och de nya kvalitetskraven somföljer av sätter sjöfartens utbildningsfrågor i fokus.Efterfrågan på kvalificerat sjöfolk ökar och det är därför viktigt att samhälletutnyttjar de befintliga utbildningsresurserna på ett effektivt sätt. Utbildningiprivat regi finns på och . Utbildningen startades av näring-en delvis som en reaktion på att det etablerade utbildningsantalet måstekunna tillgodose behovet av sjöbefäl. Dessa skolors elever är ofta sjömänsom vill vidareutbilda sig och kommer också till stor del från närområdet.Vi anser det viktigt att dessa initiativ ges stöd och att utbildningssats-ningarna på och får fortsätta. Dessa utbildningar stöds ocksåpåtagligt av sjöfartsnäringen.Skolorna saknar examensrätt. Trots att utbildningarna pågått undernågra år har frågan om möjlighet till examen och därmed behörighet ännuinte lösts. Det är högst otillfredsställande. Denna fråga måste lösas snabbt.Sker inte detta kommer naturligtvis elever inte att söka sig till ochDonsö. Detta innebär att bristen på sjöbefäl blir än större och att ungdomarsom är intresserade av sjöutbildning i stället riskerar att bli arbetslösa.Vi anser att frågan om examensmöjligheter och därmed behörighet för destuderande på skolorna på och måste lösas snabbt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöbefälsutbildningen på och Donsö.Stockholm den 15 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02Ub403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub403av ()högskolaAv hävd har vissa högre utbildningar funnits i , bl.a.läkarutbildning, teater-, konst- och musikutbildningar. Detta har haft singrund i tillgången till det stora undervisningssjukhuset och det faktum attde dominerande kulturinstitutionerna i finns i . Då tidigare saknade egen högskola, inordnades dessa utbildningarorganisatoriskt under Lundauniversitetet.När nu invigts, är det enda naturliga att de högre ut-bildningar som finns i staden övergår till den nya högskolan. Tandläkar-högskolan och har redan gått över.Inte minst mot bakgrund av det nya "" (Lund-Malmö-Köpenhamn-Roskilde) skulle det nuvarande huvudmannaskapetbara bidra till förvirring.Lundauniversitetet är med sina 45.000 studenter i största lagetom man jämför med t.ex. (12.000), (12.000), MIT (9.000)(9.000) eller Yale (5.000).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överföring av Malmös högre utbildningar till högskola.Stockholm den 8 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Ub406 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub406av m.fl. (mp)Forskning om homosexuellas situationForskningen om homo- och bisexuella kvinnors och mäns situation är ettområde där ligger efter många andra jämförbara länder. I ländersom , och är det vanligt medforskning och undervisning på universitetsnivå i det tvärvetenskapligaämnet "lesbian and gay studies".Redan år 1984 föreslog den parlamentariska utredningen om homo-sexuellas situation i samhället (SOU 1984:63) att () skulle få i uppdrag att verka för fler forskningsprojekt om homo-sexuellas situation. FRN och övriga forskningsråd motsatte sig dockförslaget. Argumentet var att forskning om homosexuellas situation skulleligga inom ramen för annan forskning. Därvid har det i stort sett förblivit,och inga större forskningsinsatser har blivit av.Folkhälsoinstitutets rapport (1997:28) visar att detfortfarande är svårt att få anslag till forskning kring homosexuellas situation,att området prioriteras lågt av alla utom studenterna och att den forskningsom trots allt förekommer är sporadisk på de flesta håll. Regeringen ger i denforskningspolitiska propositionen (1996/97:5) inga direktiv för att främjaforskningen kring homosexuellas situation.Forskningen om homosexualitet, lesbiskhet i synnerhet, liksom forsk-ningen inom så kallad queer-teori (där föremålet för undersökningen inte ärhomosexualiteten utan snarare heterosexualiteten) har stor betydelse för attförbättra homo- och bisexuellas livsvillkor. Exempelvis kan man därigenomfå fram fakta som underlättar arbetet med homosexuellas hälsa. Andraområden där forskningsinsatser behövs är homosexuell historia i ,orsakerna till homofobi och hur homofobi kan motverkas.Regeringen bör ta initiativ för att öka omfattningen på den forskning ochundervisning om homo- och bisexuellas situation som bedrivs på landetshögskolor och universitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och undervisning på akademisk nivå om homo- ochbisexuellas situation.Stockholm den 22 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)()()
mot · GM02Ub407 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub407av och ()Ett havsforskningscentrum till SkåneRent vatten i sjöarna och i havet runtomkring är enförutsättning för naturen på land och därmed också förmänniskan. Medvetandet om människans beroende avomgivande miljö för den fysiska och psykiska hälsan blir allttydligare för de flesta.Öresunds grunda bottnar är unika i världen på grund av det stora antaletarter. Grunda bottnar är skafferi och barnkammare för fiskens fortbestånd.Dessutom producerar grunda bottnar ålgräs, som är en syreproducentjämförbar med regnskogen.Övergödningen, orsakad av kväveöverskott, påverkar havet negativtgenom att den ger ökad tillväxt av fintrådiga alger, som lägger sig som bältenbåde på botten och på ytan och därmed orsakar syrebrist på havsbotten. Villmänniskor bo vid ett friskt hav och ha tillgång till fisk måste syrebristenbekämpas.Det behövs hjälp av expertis som talar om när negativa förändringar sker ihavet. Experter med bred kompetens, som kan se helheten, är väsentliga förarbetet med totala miljö.I dag finns marinbiologisk forskning i , , (kopplat till ) och . bedrev tidigareockså havsforskning inom institutionerna för zoologi och botanik. I stället föratt utökas försvann forskningen från . har det geogra-fiska ansvaret för ner till tröskel och /Kalmarfrån tröskel vidare utmed södra och östra kust.Skåne, och skiljer sig från övriga landskap genomatt till omges av hav. Det skånska landskapet är beroendeav havet och de som lever och verkar där måste ha kunskap om havetsfunktion och betydelse. Trots att län har ett universitet och ett antalhögskolor, saknas det specialistkompetens inom havsforskning.I finns ett system med egenkontroll av utsläpp i Öresund.Kommuner, industrier och reningsverk utför vattenprov en gång ,och bottenfaunan kontrolleras en gång , enligt ett kontrollprogramutfärdat av . Däremot finns det tyvärr inte personal för arbetemed uppföljningar.Många argument talar för att borde ha ett eget centrum förmarinbiologisk forskning, ett havsforskningscentrum som bedriver forskningi tvärvetenskapligt samarbete med och . Den nyahögskolan i bör skapa sig nischutbildningar och havsforskningen ärett ämnesområde som har förutsättningar att väcka stort intresse i län.Den nya högskolan i borde ha goda förutsättningar utveckla en tvär-vetenskaplig disciplin innefattande kemi, geologi, teknik.För naturvårdsarbetet i är det väsentligt att inte glömma vården avÖresund och . För högskolan i är det av storbetydelse att utveckla en egen vetenskaplig profil.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett havsforskningscentrum i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förlägga marinbiologisk forskning till högskola.Stockholm den 22 oktober 1998Ulf ()()
mot · GM02Ub408 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub408av ()Samverkan industri och universitetDen svenska industrin återfinns i alldeles för hög grad i denpriskonkurrerande sektorn. Svenska produkter uppfanns ofta . De måste konkurrera medelst låga priser och därmed lågalöner. Det är inte särskilt bra.Vi måste tillbaka till högteknologin igen.Kopplingen mellan universitet och industri måste stärkas och industrin fåtillgång till de stora levande bibliotek som universiteten utgör.Det har redan visat sig att enstaka konferenser eller någon styrelseplats interäcker.Forskarna i industrin och vid universiteten måste handfast jobba till-sammans om kreativitet skall uppstå.Det finns flera uppenbara vägar att gå. Att forskningschefer i industrin bliradjungerade professorer och arbetar vid är en.En annan är ett system med industridoktorander. En tredje är kombinations-tjänster för forskare, där halva tiden är grundforskning vid universitet ochden andra halvan tillämpad forskning på företaget.Hur en sådan viktig förändring skall utformas behöver utredas i särskildordning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om industridoktorander, adjungerade professorer etc.Stockholm den 22 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Ub409 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub409av ()och högskoleplatserStenebyskolan i är en av de fyra skolor inomslöjd-, konst- och hantverkssektorn som ansökt om rätten attutfärda högskoleexamen. som prövadeskolorna konstaterade bl a att Stenebyskolanbefinner sig i ett omvälvande läge. "Det är en positiv ochmycket kreativ situation som de utnyttjar väl." Och vidare:"Det förefaller finnas möjligheter att förena hantverketstekniker och tradition och därmed skapa en konstnärlighögskola på hantverkets grund. Men dit är det ännu en bitkvar. "har utvecklingen gått snabbt. Man har utvecklat samverkanmed vid ,utvecklat utbildningsinnehållet, startat biblioteksverksamhet och en konsthallför professionell utställningsverksamhet. Det sista har stort pedagogisktvärde i verksamhet och i kontakter med omvärlden.Regeringen har beslutat om rätt att erhålla studiemedel och en internationellutvärderingsgrupp har gjort en ny utvärdering med positivt resultat.Kontakterna med har stärkts och det finns en positivinställning till samarbete. I sitt tal vid invigningen av i maj 1998lovade statsministern högskoleplatser till Stenebyskolan.I årets budgetproposition kan man under avsnittet 5.3.5 Konstnärligautbildningar läsa att som en planeringsförutsättning inför budgetåret 2000gäller att delar av verksamhet inom formgivning och designintegreras med . Det är en positiv signal men om alltdetta verkligen ska fyllas med innehåll gäller att ett tillräckligt stort antalplatser avsätts för räkning. I var och en av de fyra olikatreåriga utbildningarna möbelsnickeri, klädsömnad, vävning och smide krävshelst 18 och allra minst 15 platser för att det ska gå att genomföra enutbildning av hög klass. Det är därför angeläget att redan nu slå fast att 72platser bör avsättas för räkning år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskoleplatser till Stenebyskolan.Stockholm den 22 oktober 1998Marianne ()Gotab, 1998