ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub425 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub425av ()Flexiblare kursutbud i den högre utbildningenHögskolor och universitet har omfattats av stora förändringarde . Det har oftast inneburit förbättringar, menibland har det blivit sämre. Detta gäller möjligheten att läsapå halvfart, som vid en översiktlig genomgång avkursutbudet torde ha minskat. har efterfrågan pådenna typ av kurser ökat kraftigt på senare år.Utbudet av dessa kurser styrs till stor del av resursfördelningssystemet förhögskolor och universitet. Detta består till en inte helt oväsentlig delaversättning per examinerad student. Det innebär att för goda resurser måsteantalet examinerade studenter vara högt.Kurser på halvfart (eller annan deltid) har ofta låg genomströmning sam-tidigt som det är stor efterfrågan på dem från dem som vill studera. Dettagör situationen svår för den enskilda institutionen. Å ena sidan vill mantillhandahålla kurser som det är stor efterfrågan på - å andra sidan har manekonomiska drivkrafter att främst erbjuda kurser med hög genomströmning.En stor utmaning är att försöka bryta den sociala snedrekryteringen till denhögre utbildningen. Kurser på halvfart är viktiga eftersom dessa ofta är eningång till högre studier hos icke-traditionella studenter. Studenter som - omde trivs där - ofta går vidare till programstudier med hög genomströmning.Dessa kurser är med andra ord ett av högskolans viktigaste instrument för attbryta den sociala snedrekryteringen. Det man skulle kunna önska är att de ien än högre grad är vanliga helfartskurser som ges i en annanstudietakt.Halvfartskurserna ger dessutom studenten mer flexibilitet. Studenter kanprova på ämnen utanför sin egen utbildning för att bredda sin kompetens,eller för att se om man har valt rätt utbildning eller om man skulle utbilda sigtill någonting annat. Det vore nästan att önska att det i betydligt högreutsträckning ges allmänna introduktionskurser i olika ämnen för att lättare änidag att bredda sin kompetens.Enligt min mening bör regeringen skyndsamt utreda utbudet och behovetav kurser på halvfart eller annan deltid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en skyndsam utredning för attkartlägga utbudet och behovet av kurser på halvfart eller annan deltid.Stockholm den 27 oktober 1998Johan ()
mot · GM02Ub427 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub427av och ()Social snedrekrytering till den högre utbildningenFrågan om var framtidens arbeten finns har många ställt sig,svaret på frågan är dock något svårare. Även om vi inte vethur framtidens arbetsmarknad kommer att se ut vet vi att detkommer att ställas högre krav på utbildning. Alltfler avjobben kommer att kräva högre utbildning. Det är därför avyttersta vikt att så många som möjligt söker sig tilluniversitet och högskolor för att lägga grunden till arbete iframtiden.En utredning som presenterades 1993 (SOU 1993:185 ) visar att det är storskillnad mellan olika samhällsklassers benägenhet att fortsätta studera påuniversitetsutbildningar. Utredningen visar att det, trots ett antalutbildnings-reformer, inte har hänt särskilt mycket när det gäller den sociala snedrekryte-ringen. av barn till högre tjänstemän söker sig vidare till högre studiermedan av barnen till okvalificerade arbetare gör detsamma.Den sociala snedrekryteringen är ett betydande samhällsproblem utifrånflera aspekter. Den tydliggör de individuella orättvisor som finns i vårtsamhälle där barns livschanser avgörs av de omständigheter de fötts till. Omman dessutom anser att studiebegåvning inte följer med ursprung i sam-hällsklasser så innebär snedrekryteringen att resurser inte används på bästasätt. Vi vet att kunskap och utbildning ger makt och inflytande och då bidrarsnedrekryteringen till att skillnaderna i makt och inflytande mellan olikagrupper förstärks.Grunden för snedrekryteringen ligger inte i ansökan till högre utbildningutan kommer mycket tidigare. Det går att se skillnader redan vid valet tillgymnasiet mellan den mer yrkesinriktade och den teoretiska gymnasie-utbildningen. Den förändrade utbildningen på gymnasiet är viktig när detgäller att inte stänga ute människor från högre utbildning på grund av det valde gör till gymnasiet. Det är alltså viktigt att när manfunderar över åtgärder måste man se över hela utbildningssystemet och alltsåinte bara de åren när unga människor väljer att söka eller inte söka tillhögskolan. Det är alltså av största vikt att frågan om den sociala snedrekryte-ringen ses i ett helt sammanhang och att åtgärder föreslås för ,gymnasieskolan och högskolan. Det har sedan utredningen om utbildningoch ursprung 1993 inte gjorts någon uppföljning. Därför anser vi att detborde tillkallas en utredning eller en arbetsgrupp inom Utbildningsdepar-tementet som får i uppgift att föreslå och samordna konkreta åtgärder i helautbildningssystemet med syfte att motverka snedrekryteringen till den högreutbildningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den sociala snedrekryteringen till högre utbildning.Stockholm den 22 oktober 1998Annika ()()
mot · GM02Ub428 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub428av och ()Utländska akademikerAndelen utrikes födda personer med lång eftergymnasialutbildning har ökat , vilket främst beror på attbland de utomeuropeiska flyktingar som kommit till Sverigeunder 1980-1990-talen har funnits en betydande andelmycket välutbildade.Vid slutet av hade var femte utomnordisk medborgare som varanmäld hos arbetsförmedlingen högskoleutbildning, och av dessa hade varfemte teknisk inriktning. Det kan jämföras med att av desvenska medborgarna vid arbetsförmedlingen är högskoleutbildade.I en rapport från redovisas en totalundersök-ning av drygt 19 000 invandrare som fick uppehållstillstånd och placerades iolika kommuner . av de sysselsatta invandrarna i dennagrupp hade eftergymnasial utbildning. I rapporten konstateras att ju flerutbildningsår man har från sitt hemland desto framgångsrikare var man påden svenska arbetsmarknaden. Undantaget var dock invandrare med mycketlång utbildning som både hade svårare att få arbete och att behålla arbeten.Även om personer med eftergymnasial utbildning förvärsarbetade i högreutsträckning än övriga var ändå endast en femtedel av dessa sysselsatta. Denfrämsta anledningen är självfallet den besvärliga arbetsmarknadspolitiskasituationen. Men det finns också andra orsaker som diskriminering menockså svårigheter att ta till vara den särskilda kompetens som det innebär attha invandrat från ett annat land. Det måste bli lättare för invandrare attöverföra examina från sina hemländer genom t ex speciellt riktade komplet-teringskurser. Behovet av en differentierad flyktingintroduktion har ocksåpåtalats från bl.a . I många kommuner har man haftgemensam utbildning för alla oavsett vilken utbildning och studievana manhaft. I ett antal kommuner har man dock numera uppmärksammat dessaproblem och rättat till dem.Den stora kompetens som invandrargrupperna besitter måste tas till varapå ett bättre sätt i . Detta både av humanitära men också avkonkurrenskraftiga skäl. har brist på arbetskraft inom områdensom teknik och naturvetenskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om vikten av att ta till vara invandragruppernas kompetens.Stockholm den 22 oktober 1998Marie ()()
mot · GM02Ub433 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub433av m.fl. (s)Civilingenjörsutbildning vid MitthögskolanDet ständigt ökande behovet av civilingenjörer till Norrlandaktualiserar återigen frågan om examensrätt förcivilingenjörsutbildning vid . Södra ochmellersta industrier skapar det störstanettotillskottet till vår handelsbalans. Trots det har denindustrin det längsta avståndet till högskola medcivilingenjörsutbildning.Mitthögskolan har på kemi- och maskinutbildningarna isamarbete med KTH. Man har också utvecklat lägre tekniska utbildningarsom systemteknik, medieteknik, datateknik, industriell ekonomi ochprocessteknik som forskningsresurserna byggs på.För närvarande tvingas studenterna vid att byta studieort föratt kunna slutföra utbildningen. Av ekonomiska och sociala skäl borde måletvara att studenterna i lugn och ro får börja och slutföra sin utbildning på enoch samma ort.Den utökning som pågår av civilingenjörsutbildningenborde därför också omfatta . Satsningen bör ske i närasamarbete med KTH.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om civilingenjörsutbildning vid Mitthögskolan.Stockholm den 27 oktober 1998Susanne ()()()()
mot · GM02Ub436 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub436av ()Dyslexi i lärarutbildningenEtt stort problem för samhället är att en stor del av våraungdomar lämnar utan fullgoda kunskaper iläsning och skrivning. Alla dessa ungdomar har inte dyslexi,men att det är många, vet vi . Det finns ca 500 000människor med dyslexi i och handikappet är ärftligt.En förälder med läs- och skrivsvårigheter och kanske dåligaerfarenheter av sin egen skolgång, orkar inte kämpa för sittbarn, utan dessa barn är beroende av att skolan kan hjälpa tillatt upptäcka problemet och inte klassar barnen som lata ochbråkiga.Vi vet att barn med högt utbildade föräldrar har större chans att få hjälp,eftersom deras föräldrar oftast har större kontaktnät när det gäller hur manslåss för sina barns rättigheter. Därför är det oerhört viktigt även frånjämlikhetssynpunkt att lärare lär sig upptäcka och därefter hjälpa barn medläs- och skrivsvårigheter.I lärarutbildningen ingår endast en mycket liten del om hur man upptäckerdessa barn. De blivande lärarna kan frivilligt utöka sin kompetens om dettahandikapp, men detta borde vara ett obligatoriskt ämne på lärarhögskolorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk utbildning om dyslexi i lärarutbildningen.Stockholm den 27 oktober 1998Laila ()
mot · GM02Ub439 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub439av m.fl. (s)KonsumentekonomiSverige har en kärv ekonomi och är dessutom medlemsstat i EU. Dettagör att en aktiv konsumentpolitik blir av extra stort värde. Inom EU finnsskillnader i synen på livsmedel, tillsatsämnen, varudeklarationer,jämförpriser m.m.Marknaden fungerar utmärkt för den konsument som har tillgång till allnödvändig information om varor och tjänster samt total överblick avmarknaden. Då kan varje köp bli det bästa tänkbara för konsumenten. Mark-naden kommer dessutom att anpassa sig och producera det som verkligenefterfrågas. Detta är en teoretisk önskemodell för marknadsekonomin. Vi kandäremot konstatera att konsumenten och producenten/säljaren aldrig blirkunskapsmässigt jämförda parter.Det har aldrig varit särskilt glamouröst att arbeta med konsumentfrågor,varken för politiker eller forskare. Ändå berör dessa frågor var och en av ossi stort sett . Det handlar om nödvändig vardagskunskapsom kan ge oss en guldkant på tillvaron om vi behärskar den väl.Skolan måste ge eleverna goda kunskaper så att de växer upp till medvetnakonsumenter. De skall kunna bedöma och väga reklamens påverkan motegna behov när de bestämmer på vilket sätt de vill använda sina pengar. Hurskall de tolka all reklam och hur skall de kunna jämföra olika erbjudanden?Konsumentutbildning måste därför genomsyra all utbildning i helaskolväsendet från första skolåret till forskarutbildningen. finns detnationalekonomer, företagsekonomer och marknadsekonomer på våra institu-tioner vid högskolor och universitet - men var utbildas hushållsekonomernaoch var finns konsumentforskarna? Det finns ett klart behov av en nyinriktning inom samhällsekonomin, lämpligen kallad konsumentekonomi.Medel för forskning och utbildning med sådan inriktning bör kunna skapasgenom omfördelning från annan ekonomiforskning och utbildning.Ämnet hushållsvetenskap har låg status. Det räknas som var kvinnasoch mans vardagskunskap. Därför är det nödvändigt att forskning skerutifrån konsumentperspektivet. Forskning som kan "muta in" konsumentensperspektiv på den ekonomiska arenan.Lika viktig som forskning och utbildning på högskolor och universitet ärden grundläggande utbildningen i hemkunskap och konsumentkunskap igrundskola och gymnasium.Starka konsumenter som gör medvetna köp påverkar samhällsekonominpositivt. Samma sak gäller för en offensiv och bra konsumentpolitik. Den blirett stort plus för samhällsekonomin eftersom den bidrar till en seriösaremarknad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbildning och forskning i hushållsvetenskap.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()
mot · GM02Ub441 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub441av m.fl. (fp)Utländsk kompetensI finns många människor som genomgåttutbildningar och erhållit god yrkespraktik i länder utanförSverige. Att dessa människors kunskaper inte kan tillvarataspå bästa sätt är ett oerhört resursslöseri. I en värld som blirmer och mer internationaliserad blir möjligheten tillgångbara examina världen över en mycket väsentlig fråga.Inom den europeiska unionen pågår arbeten med att finnalösningar som underlättar rörligheten för människor inomEU. Då är förutsättningarna för människorna att användasina utbildningar ett viktigt element. För del är detvärdefullt att människor som kommer från länder utanför EUockså kan använda sina yrkeserfarenheter och utbildningarhär. Frågan aktualiseras även i samband med landetsframtida behov av att rekrytera arbetskraft utanför Sverige.Därför är det av största vikt att regeringen tillsätter enutredning som belyser dagens hinder och söker finnaåtgärder för att t.ex. omvärdera utländska examina till svenskbehörighet, erbjuda möjligheter till vidareutbildningar ochtilläggsstudier etc.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att tillsätta en utredning som syftartill att ta till vara utländsk kompetens.Stockholm den 26 oktober 1998Camilla ()()()
mot · GM02Ub444 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub444av och ()En professur i malmgeologiGruvindustrin är viktig för , och allra viktigast förnorra (och ) därtyngdpunkten för denna branschen ligger idag.Många svenska och internationella prospekterings- och gruvbolag har påsenare år visat att de tror att det finns en potential för nyfynd av iSverige. Det gäller inte minst rena guldmalmer som man tidigare inte harletat efter i så stor utsträckning. De områden i som är mest lovandeför nya fynd är utan minsta tvekan , särskilt norra , ochdet så kallade Skellefteåfältet med omgivningar i Västerbotten.I framgångsrika industribranscher finns det ett aktivt samarbete mellanföretag och samhälle när det gäller forskning och utbildning. Företagenbehöver utbildad arbetskraft, och forskningen driver utvecklingen framåt.Även om företagen satsar pengar på forskning, både inom företagen och påuniversitet, behövs det statliga forskningsmedel som värnar om långsiktighetoch ser till att finansieringen för forskningen inte blir ryckig, och som ävengaranterar oberoende av företag som ibland behövs för en fri forskning.Forskning om hur hanteringen av gruvindustrins restprodukter ska åtgärdasmåste också fortsätta. Den bör bedrivas för att få bättre kunskap om devittringsprocesser som skapar försurat vatten och frigör metaller samtspridningsmekanismerna för dessa. Kostnadseffektiva metoder förefterbehandling måste också tas fram. Denna forskning kan komma att varavärdefull inte bara för utan också för och dessmiljöproblem på . Även övrig kompetens på gruv- ochmineralområdet kan utnyttjas bättre inom närområdet norra och bidratill ett effektivare utnyttjande av mineraltillgångarna i Barentsområdet.Gruvindustrin har valt som sin viktigastesamarbetspartner. Vid finns största gruvinriktadeforskning med professurer i tillämpad geologi, bergteknik, bergmekanik,mineralteknik och metallurgi. Det är viktigt att den utökade satsningen påFoU leder till ett förstärkt och utvecklat samarbete mellan tekniskauniversitet och forskningsstation i Malmberget.Den malmgeologiska forskningen riskerar att helt försvinna. harredan halkat långt efter viktiga gruvnationer som och ,vilket inte är bra för prospekteringen i landet. En offensiv prospekterings-verksamhet är oerhört viktig för att upptäcka nya fyndigheter och utökaredan befintliga malmbaser.Det bästa sättet att få fart på och garantera en långsiktig verksamhet medbra malmgeologisk forskning är att tillskapa en professur i malmgeologi påheltid i . Där finns den övriga gruvtekniska forskningen ochdärför är en placering i det mest lämpliga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en professur vid tekniska universitet.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart Klockare (s)()
mot · GM02Ub445 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub445av och ()i NorrbottenI dag bedrivs kulturforskning vid tekniska universitet.Tre professurer har inrättats i ämnena musikpedagogik, orgeloch komposition vid i och skådespelarutbildning är underuppbyggnad vid universitetet.Universitetets huvudämnen inom kulturens område är musik, media ochskådespeleri. Kulturvetenskap som ett självständigt ämne skulle emellertidge ökade möjligheter till en forskningsankytning av utbildningar. Det är vik-tigt att de redan etablerade områdena inom kultursektorn utvecklas ochförstärks, men även att nya inrättas.Norrbotten är känt för sin kultur. Teatern, musiken och konsten frånNorrbotten har rönt stor uppmärksamhet inte bara i utan ocksåutanför landets gränser.Norrbotten är också ett turistlän. Integration av kultur i turism måste blitydligare. Kulturupplevelser måste kunna erbjudas våra turister. Norrbottenslän torde bli framtida marknad för turism som söker kultur-upplevelser av annorlunda slag. Bevarandet av den kulturella mångfaldenprioriteras bland annat av , vilket innebär bredare möjlig-heter till satsningar.I slutbetänkande "Kulturpolitikens inriktning" (SOU1995:84) finns att läsa om behovet av ett centrum för kulturforskning.Det är viktigt att vi arbetar för en utveckling av befintliga verksamhets-grenar inom kulturområdet. Detta kan bland annat göras genom att inrätta ettkultur- och turismforskningscentrum i Norrbotten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta kultur- och turismforskning i Norrbotten.Stockholm den 21 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Ub446 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub446av ()Doktorandstipendier och konstnärliga högskolorDe bästa studenterna vid sedvanliga akademiska utbildningarhar möjlighet att söka doktorandtjänster för att ytterligareutveckla sin förmåga inom något specialintresse.Denna möjlighet står inte de studerande vid de konstnärliga utbildningarnatill buds.Ändå är likheterna mellan traditionell vetenskap och konst så påtagliga,och en jurybedömd examination ligger så nära till hands. Studenter vidkonstnärliga högskolor bör få möjlighet till doktorandstudier.Att låta unga talanger få denna möjlighet vore ett vida bättre stöd till densvenska kulturella utvecklingen än det traditionella stödet till etableradekonstnärer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om doktorandstipendier till konstnärliga högskolor.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Ub448 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub448av ()Klinisk utbildning och forskningStaten är huvudman för den grundläggande utbildningen avläkare och för den forskning och forskarutbildning sombedrivs inom det medicinska området. Genom avtal, s kALF-avtal, som staten ingått med berördalandsting/kommuner får statlig utbildning och forskningtillgång till respektive landsting/kommunssjukvårdsorganisation. De ersättningar som respektivelärosäte får via dessa avtal uppvisar mycket stora skillnader.Det har därför påtalats stora brister i avtalen från flera hållunder senare år, bl.a. i betänkandet Forskning och pengar(SOU 1996:29 s 92 f) och i ett antal motioner till riksdagen.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt betänkande 1996/97:UbU9 attRegeringskansliet uppmärksammat problemen och hänvisar vid sin motions-behandling till pågående samtal mellan och Landstings-förbundet.Utskottet skriver vidare:Utskottet utgår från att regeringen i kontakterna med Landstingsförbundeteftersträvar en lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena ännuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styraanvändningen av medlen. Med hänsyn till att problemen varit kända längeoch är av allvarlig natur bör enligt utskottets mening kunna räknamed att regeringen i nästa budgetproposition redovisar hur ärendetframskridit.I budgetpropositionen 1999:1 konstaterar regeringen att"Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ettnytt resurstilldelningssystem införts för den statligahögskolan, vilket gör väsentliga delar av avtalen obsoleta".Det framgår vidare av propositionen att den särskildautredare som regeringen tillkallade med uppdragatt biträda med att genomföra enöversyn och genomföra omförhandlingar av avtalenfortfarande för överläggningar med Landstings- förbundet.De stora bristerna i ALF-avtalen kvarstår därför och i budgetpropositionenföreslås endast erhålla 152 126 tkr för . Dettabelopp är avsevärt lägre än vad de övriga lärosätena erhåller utifrån enjämförelse av den statliga utbildnings- och forskningsverksamhet sombedrivs.Anslag tkr.Uppsala universitet 186 859Lunds universitet 300 558Göteborgs universitet 311 246Linköpings universitet 117 393Karolinska institutet 433 757Umeå universitet 152 126Riksdagen bör med kraft verka för att det anslag förklinisk utbildning och forskning som respektive lärosätetilldelas ska basera sig på det studerandeantal iläkarutbildningen och det statliga anslag för forskning ochforskarutbildning som respektive lärosäte har.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för klinisk utbildning och forskning.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()