mot · GM02Ub483 · 1998-10-28 00:00:00 — anser tillexempel att invandrare, med akademisk eller annan kvalificeradutbildning, efter ankomsten till skall få sin utbildning jämfördmed motsvarande svensk och erbjudas deltaga i kompletterandeutbildning och i speciella kurser i svensk yrkesterminologi.EU:s insatser på utbildningsområdet bör begränsas till att främja rörlighetoch utbyte, inte till att harmonisera utbildningssystemen. De olika europeiskautbytesprogrammen har haft mycket positiva effekter på studentutbyte ochutlandsstudier och det är positivt att de utbytesprogram som var planerade tilloch med 1999 får efterföljare. De nya kontaktnäten med de öst- ochcentraleuropeiska länderna, bland annat genom det så kallade TEMPUS-programmet, måste underhållas och utvecklas. I fall är framför alltkontakten med institutioner i av intresse, vilket gör Östersjö-samarbetet till ett viktigt instrument. EU har också instiftat ett antalframgångsrika forskningsprogram som har lett till ett utökat forskarutbyteoch gemensamma forskarsatsningar.Utbytesprogram har visat sig vara kraftfulla instrument för att ökainternationaliseringen och den internationella kompetensen och medveten-heten. Utbytesprogram med länder utanför bör också främjas, ochKristdemokraterna ser positivt på förslag om ett nyttstipendieprogram, Linnaeus.14 Informationsteknik i undervisningenKreativ utbildningsmiljö och höga kvalitetskrav förutsätter ett närasamband mellan grundutbildning och forskning. Detta ställer krav intebara på en väl genomtänkt organisation, utan också på den fysiskahögskolemiljön i form av exempelvis bibliotek och annanforskningsutrustning. Närheten studenter och lärare emellan och närhetentill bibliotek kan på ett förtjänstfullt sätt kompletteras med ettelektroniskt informationsnät. Detta skapar förutsättningar för effektivkommunikation och ger tillgång till värdefulla informationsbaser.Informationstekniken kan dock inte ersätta samspelet mellan lärare ochstudenter och utbytet studenter emellan. Det krävs en interaktion mellanlärare och student för att skapa en akademisk miljö. Distansundervisningär ett bra alternativ till andra utbildningsformer förutsatt att det finnskompetenta handledare som följer studierna och som fungerar som länkmellan lärare och studenter. Slutsatsen måste bli att IT är ett brahjälpmedel som dock aldrig kan ersätta den personliga kontakten.15 Livslångt lärandeAllt snabbare samhällsförändringar gör det svårt för unga studerande attbilda sig en uppfattning om vad som väntar dem efter studierna påarbetsmarknaden. Många av de utbildningar som erbjuds riskerarockså att vara mindre relevanta i framtiden.Det blir i det läget allt viktigare att vidareutveckla de utbildningsformersom ger möjlighet att bygga på kunskaper allteftersom förändringar sker.Studietiden bör i allt högre grad sträcka sig genom hela livet och inte barafram tills dess att arbetslivet börjar. Som tidigare nämnts är distansutbildningen av de former som ger möjlighet till studier i flera olika, fritt valda skedenav livet. Även andra studieformer som fristående kurser, deltidskurser,kvällskurser och sommarkurser kan räknas in i samma kategori och bördärför främjas.Möjligheter till deltids- och distansstudier liksom till återkommandeutbildning och fortbildning måste vara goda. En möjlighet att främjavidareutbildning som vi kristdemokrater föreslagit och som viavsätter medel till i vårt budgetförslag är s.k. personliga utbildningskonton.Genom att tillåta skatteavdrag för avsatt kapital till ett utbildningskonto gesfler möjligheter och motivation att läsa vidare, vilket leder till en höjdutbildningsnivå. Detta utvecklas vidare i vår skattepolitiska motion.16 RättssäkerhetStudenternas rättssäkerhet behöver stärkas inom flera områden, tillexempel när det gäller antagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter inom högskolan. Ju större denlokala friheten är desto viktigare är det att studenterna har möjlighet attfå sin sak prövad. En översyn av detta bör genomföras. Dettagäller även det försäkringsskydd som framförallt studenter påvårdutbildningarna och de pedagogiska utbildningarna behöver.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens och högskolans respektive roller,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskolans ledning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av varierande utformning avlikvärdiga utbildningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om oberoende kvalitetsbedömning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte ändra i högskolelagen vad avsertilldelning av vetenskapsområden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskolans samverkan med samhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rekrytering av lärare och doktorander,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarnas vidareutbildning och pedagogiskakompetens,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antagningen till högskolan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnadstakt för högskolan,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringsstöd för studentbostäder,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya årsstudieplatser till de icke statligahögskolorna i allmänhet och de fria teologiska högskolorna isynnerhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om små och medelstora högskolor,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om humanioras roll i utbildningen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kurslitteratur på högskolan,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot social snedrekrytering,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationalisering,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om informationsteknik i undervisningen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om livslångt lärande,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studenternas rättssäkerhet.Stockholm den 28 oktober 1998Helena Höij (kd)()()()()()()()()()()()()()()()1Yrkande 1 hänvisat till BoU.