mot · GM02T12 · 1998-12-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T12av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1998/99:40 Lägesrapport om IT-omställningen i samhället inför år 2000Miljöpartiet de gröna har tidigare av krävt en samladredogörelse till för hur 2000-problemet hanteras(mot. 1997/98:Fö402). Vi hälsar nu med tillfredsställelse attriksdagen fått en sådan redogörelse.Regeringen lämnar i skrivelsen en bild av det aktuella läget beträffandearbetet med IT-omställningen i regeringen och de statligamyndigheterna. När det gäller de statliga sektorsansvaret och kommunernasomställningsarbete reser skrivelsen tyvärr fler frågor än ger nöjaktiga svar.Kostnader för IT-omställningen inför år 2000Ett krav från på den redovisning som givitsvar att den skulle innehålla vilka kostnader för IT-omställningen som kan beräknas samt hur dessa skallbudgeteras. Det finns mycket knapphändigakostnadsberäkningar i regeringens skrivelse. De totalakostnaderna för omställningsarbetet uppskattas till 1,1miljarder kronor, men då har nästan hälften av de 180myndigheterna inte gjort några kostnadsuppskattningar. Enlång rad brister och osäkerheter i lägesbedömningen räknasupp i skrivelsen. Man konstaterar att det fortfarande finns"en betydande osäkerhet om vilka kostnader somomställningen kommer att innebära för de statligamyndigheterna". Regeringen förutsätter att myndigheternasomställningsarbete skall inom befintliga ramar. Dettaskrivs , då kvarstår ochstatsbudgeten är lagd.Man kan alltså konstatera att regeringen famlar i blindo beträffandekostnaderna för IT-omställningen. Man har fromma förhoppningar om att detklarar ut sig. Det är ingen vild gissning att påstå att det sannolikt interäckermed för att klara IT-omställningen. Det mycket osäkraläget beträffande kostnaderna för IT-omställningen är uppenbart oacceptabelti en fråga som handlar om miljardbelopp.Miljöpartiet kräver att regeringen återkommer till med enredovisning av IT-omställningens beräknade kostnader inom det statligaområdet och av vilka konsekvenser detta har för statsbudgeten.Beredskap om IT-omställningen går snettRegeringen redovisar uppenbara problem med styrningen avIT-omställningen . Man har upprepade gångeruppmärksammat och ställt krav på sina underlydandemyndigheter att ta tag i problemen och redovisa analyser ochresultat. Gensvaret från de statliga myndigheterna har varitanmärkningsvärt svagt. Det finns ingen analys i skrivelsenav varför regeringen inte förmår styra sina egna myndigheteri denna fråga. Regeringen meddelar att man skallställa krav på myndigheterna att alla verksamhetsinriktadesystem skall vara åtgärdade, testade och vara klara att tas idrift senast den 1 juni 1999.Med hänsyn dels till den uppenbart svaga ledningsförmåga regeringen hafthittills, dels till den stora eftersläpning som finns i omställningsarbetet i destatliga myndigheterna, ställer frågan om regeringen verkligenlyckas uppnå driftklara, 2000-säkrade system inom drygt som manföresatt sig? Följdfrågan blir då vad regeringen har för beredskap om manskulle stöta på ytterligare bakslag i arbetet? Vilka kraftåtgärder finnsförberedda om det fortfarande finns samhällsfarliga IT-system i det statliga myndigheterna. Därom finns inget att läsa i regeringensredovisning.När man sedan vidgar frågeställningen till att inte bara gälla de statligamyndigheternas egna system, utan också tar in kommunernas IT-omställ-ningsarbete samt myndigheternas sektorsansvar för fungerande samhälls-viktiga funktioner såsom hälso- och sjukvård, energi- och vattenförsörjning,transporter osv., så blir det redovisade läget ännu mer oroande. Regeringenkonstaterar att med det underlag som finns kan regeringen inte medsäkerhet uttala sig om risken för störningar i de för samhället viktigastesektorerna. Vidare bedömer regeringen att det är oroväckande att vissakommuner inte kommit tillräckligt långt i arbetet. Kommunerna står ju förmycket viktiga funktioner som distributörer av el, värme och vatten, m.m.Miljöpartiet instämmer i bedömningen att utvecklingen är oroväckande, intebara vad gäller kommunerna, utan också vad gäller myndigheternassektorsansvar för samhällsviktiga funktioner.Än mer oroväckande är enligt mening regeringens planeradeåtgärder. Regeringen planerar åtgärder i form av informationsinsatser,uppföljningar och analyser för att åtgärda problemen under första halvåret1999. Dessutom har regeringen uppenbarligen stor tilltro till att anpassningenskall främjas genom en lokal debatt som ger ett tryck från energiföretagenskunder. Även här måste vi ställa frågan: Vad har regeringen för beredskapom man skulle stöta på ytterligare bakslag i arbetet med att med information,uppmaningar och kundtrycksskapande debatt påverka kommuner ochsektorsmyndigheter att ta sitt ansvar? Vilka kraftåtgärder finns förbereddaom det visar sig att omställningsarbetet församhällsviktiga funktioner inte nått tillräckligt resultat?Miljöpartiet menar att en situation där otillräckliga omställningsåtgärderför samhällsviktiga funktioner identifierats men där staten förhåller sigpassiv inte kan accepteras. Vi antar att regeringen delar denna uppfattning.Vi vill därför ta del av en redovisning av hur regeringenavser att agera om IT-omställningen under andra halvåret 1999fortfarande uppvisar brister som gör att samhällsviktiga funktioner inte kangaranteras och därmed hotas till år 2000.Kärnkraftsreaktorerna /2000Kärnkraftsreaktorer bör vara stoppade under timmarna /2000 om inte alla delsystem i ettkärnkraftverks hela drift- och säkerhetssystem harfunktionstestats fullt ut av en oberoende part, så att absolutsäkerhet råder om att de inte reagerar "fel" för ,och om inte absolut säkerhet råder om att kärnkraftverketklarar andra störningar på elnät och andra försörjningssystemsom kan befaras inträffa vid detta årsskifte.Detta gäller givetvis alla kärnkraftsreaktorer i hela världen, men riksdagenkan bara ta ansvar för de svenska reaktorerna.Effekterna av en allvarlig incident eller ett reaktorhaveri på grund avfunktionsfel i något datorpåverkat system som beror på omställningen tillårtalet 2000 måste vägas mot kostnaderna för att kärnkraftverken stoppasunder timmarna /2000. Effektbehovet under ca 36timmar från nyårsafton 12.00 till nyårsdagen 24.00 torde vara lägre än undernormala vinterdygn. Många kraftkrävande industrier bör kunna stoppas förplanerat underhåll . Detta förefaller rimligt, eftersomplanerat underhåll normalt kräver längre stopptider än de det härär fråga om. Vattenkraft kompletterad med normal krafttillförsel frånkraftvärmeverk bör därför räcka till för att klara den nödvändigaenergitillförseln under de aktuella . Några kondenskraftverk ochgasturbiner kan hållas driftklara i beredskap.Ett stort antal tänkbara incidenter både inom kärnkraftsindustrin och andraverksamheter har sin grund i mänsklig oförmåga att förutse vad en olyckligkombination av händelser kan få för effekter. Ytterligare ett antal tänkbaraincidenter har sin grund i en oförmåga att reagera tillräckligt snabbt för attavbryta olycksbringande händelsekedjor som utlöses av oväntade händelser,respektive att spåra felkällan och stoppa händelseutvecklingen ellerlänka den in i mindre olycksbringande banor. Vår bedömning är att riskernaför felfunktion i något drift- eller säkerhetspåverkande datasystem ärväsentligt större vid omslaget till årtalet 2000 än de är normalt. Därför bör desvenska kärnkraftsreaktorerna vara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnader för IT-omställningen ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskap om IT-omställningen går snett,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nödvändiga åtgärder vidtas för att de svenskakärnkraftsreaktorerna skall vara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.Stockholm den 17 december 1998Mikael ()()()()