ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ770 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ770av Skånberg (kd)Åtgärder mot tång och algerMedan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertal områden sjunker förvarje år, kan av tillgänglig statistik inte utläsas någon minskning avvattendragens transport av fosfor och kväve till kusten. Den kustnäraövergödningen är ett stort problem i som helhet, inte minst vidSkånes östkust där nu algblomning och tångdrivor längs kusten ärständigt återkommande problem. Denna kustnära övergödning är i alltväsentligt nationellt betingad och beror just av de åar och vattendrag somavvattnar jordbruksbygden, och transporterar stora mängder fosfor ochkväve till kusten.För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits,som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, medkanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna, är attställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs allavattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamtbidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Sammafunktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar.Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och återtillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet.Traditionellt har tångtäkten vid varit en uppskattadjordförbättring. har jordbrukarna i stället för att bärga ochkompostera tången och knyta det ekologiska kretsloppet samman föredragithandelsgödsel. i län bör aktivt verka för att Skåneskustboende lantbrukare tar till vara den tång som annars i tiotals meter bredastinkande mattor ruttnar bort på . Någon positiv effekt för atthindra sandflykt kan inte konstateras genom tångbältet i strandlinjen.Däremot har den ruttna tången stor olägenhet för turister och badande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot tång och alger vid Skånes kust.Stockholm den 28 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)
mot · GM02MJ773 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ773av ()Program för miljön i och kring ÖstersjönMiljöproblemen i och övriga Öst- och är mycketstora. Utsläppen kring och till kräver gemensamma lösningaroch samarbete över gränserna.Östersjön har ett unikt ekosystem, men det är också ett av de mest förore-nade havsområdena i världen. Många viktiga projekt pågår, inte minst genommiljöorganisationerna, för att minska utsläppen av miljöföroreningar och föratt bevara den biologiska mångfalden. Det återstår emellertid mycket attgöra. Det långsiktiga arbetet måste ha som syfte att förbättra naturmiljön,kulturmiljön och de sociala förhållandena runt . Från sidagörs f.n. - och också planeras - en hel del insatser. Vad som dock saknas ären långsiktig plan för bevarandet av den biologiska mångfalden i och kringÖstersjön och för hur vi kan utnyttja för att knyta samman de om-givande länderna i fråga om t.ex. handel och kommunikationer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en långsiktig plan för att åstadkommaminskning av utsläpp av miljöföroreningar i och för bevarande avden biologiska mångfalden.Stockholm den 28 oktober 1998Harald ()
mot · GM02MJ775 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ775av ()AllemansrättenAllemansrätten ger den enskilde rätt att vistas i skog och mark, en frihetunder ansvar, en frihet att nyttja naturen men inte att utnyttja den. Dennasedvanerätt är unik för och den måste värnas.Allemansrätten kan dock missbrukas. Skador och olägenheter kan uppståsom följd av allmänhetens vistelse i naturen.Konsekvenserna för markägare och andra brukare har fått ökad upp-märksamhet . Ridning och motorfordonstrafik i naturenär exempel på aktiviteter som kan medföra skador och olägenheter för jord-och skogsägare.Kommersiell verksamhet på annans mark har varit föremål för rättsligprövning, det s k forsränningsfallet. avgjorde målet tillmarkägarens fördel, men uttalade att det inte föreligger hinder motatt allemansrätten utnyttjas kommersiellt. Detta uttalande innebär att rätts-läget endast kan ändras genom lagstiftning.Naturvårdsverket fick i uppdrag att redovisa praktiska åtgärder för attkomma till rätta med problemen med kommersialiseringen av allemansrätten.Något konkret förslag presenterades inte. Inte heller i finnsskydd mot att allemansrätten utnyttjas på detta sätt. Markägarens rätt är härnärmast försvagad.Det kommersiella missbruket av allemansrätten är en äganderättslig frågaav stor principiell betydelse. Den berör alla markägare. Kommersiell verk-samhet på annans mark med åberopande av allemansrätten bör inte varatillåten utan tillstånd av och avtal med markägaren. Detta bör tillgodosesgenom ändring i lagstiftningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till kompletteringar avlagstiftningen om allemansrätten i enlighet med vad som i motionen anförts.Stockholm den 27 oktober 1998Inger Strömbom (kd)
mot · GM02MJ783 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ783av och ()Tåkern-OmbergsområdetTåkern-Ombergsområdet med den angränsande slätten och är ettområde som rymmer en unik samling av både kultur- och naturhistorisktnationellt intressanta miljöer.Ombergsbygden bär spår av många historiska kulturer från stenåldergenom bronsålder och järnålder. Vid Alvastra anlades en pålbyggnad i kärr-markerna vid dåvarande utflöde mot . Uppe på minner i första hand tre fornborgar omfolkvandringstidens oro. Från vikingatiden finns den mest betydelsefullaruninskriptionen på Rökstenen. Med kristendomens intåg byggdes kyrkoroch den rika bygden medförde att kyrkorna kom att ligga tätt. I området finnsett stort antal kyrkor . Bygden ingick som encentral del i kungamakten med den regerande Sverkerska ätten.Under denna tid anlades flera kloster som kom att betyda mycket för landetsutveckling bl.a. Alvastra kloster.Vid reformationen drogs klostrens tillgångar in tillkronan och de revs delvis, fortfarande finns delar av klostren kvar i Alvastraoch . Byggnadsmaterial från klostren användes till att byggaVadstena slott som är en kulturhistoriskt viktig plats.När det gäller naturvärdena är de unika med , en av Nordeuropasfinaste fågelsjöar, med många olika naturtyper samlade på en litenyta och med en unik flora och fauna. med sitt rena vatten och möjlig-heterna till fiske och andra aktiviteter. Slättlandet ger bygden en alldelesspeciell karaktär. Stora möjligheter till friluftsliv finns bl.a. genomvandringslederna på Omberg.Området rymmer stora möjligheter till utveckling av besöksnäring ochturism framför allt för den ökande gruppen aktiva människor med intresse förnatur och kultur.En besöksanläggning där den ovan beskrivna helheten visades tillsammansmed de olika möjligheterna till natur- och kulturupplevelser skulle kunnavara en motor i utvecklingen av besöksnäringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Tåkern-Ombergsområdet.Stockholm den 23 oktober 1998Berndt ()()
mot · GM02MJ784 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ784av ()PolenkabelnRegeringen har godkänt att en elkabel mellan och fårangöras i i . Trots många protester frånoroliga människor, organisationer samt flera partier i harregeringen gett sitt tillstånd. Den största oron gäller om vandringsfiskenstörs av magnetfälten, om fisketrålarna kommer att fastna i kabelneftersom den ej kan spolas ned på långa sträckor, men även risken att deförsurande nedsläppen kommer att öka på grund av att importav s.k. brunkols-el kan öka. som är en tung remissinstans sadenej till kabeln med skälet att projektet strider mot naturresurslagen. Trotsatt vattendom ej finns, har man börjat med anläggningsarbeten.Den tekniska lösningen av den senast föreslagna kabeln torde vara bättreän den första men ännu återstår ovissheter om hur fiske- och växtlivetkommer att påverkas i den känsliga skärgårdsmiljön. I Skärgårdsutredningenkan läsas: "De svenska havs- och insjöskärgårdarna är unika. Bara på någrafå andra ställen på jorden, t.ex. i och utanför finns detskärgård." i har inte godkänt den nya kabeln medhänsyn till "försiktighetsprincipen". Jag bedömer deras beslut vara helt iAgenda 21:s anda. Just nu pågår också arbete i skärgårdslänen, bl.a. iBlekinge, att på regeringens uppdrag ta fram miljöprogram för skärgårdarna.I direktiven skriver miljöministern följande:"Programmen bör redovisa:? viktiga skyddsvärda miljöer för skärgårdsfisket?? behov av fiskevårdsåtgärder?? åtgärder som kan vidtas för att bibehålla eller utveckla skärgårdsfisketslönsamhet som kust- och turistfiske"?Jag kan bara konstatera att miljöarbetet går i otakt med regeringenspåskyndan av arbetet med att förlägga Polenkabeln till Blekingeskärgård. Detta riskerar bli ett experiment både med naturen och meddemokratin som insats.Om det inte nu går att stoppa kabelns förläggning, så måste i alla fallriksdagen se till att miljöhänsynen blir den största möjliga i detta projekt.Demokratifrågorna i sammanhanget behöver också på olika sätt belysas efterdenna för smärtsamma process.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen noggrant skall följa miljökonsekvenserna ianledning av beslutet om Polenkabeln.Stockholm den 28 oktober 1998Johnny (kd)
mot · GM02MJ788 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ788av m.fl. (c)Strandskydd och permanent boendeCenterpartiet värnar om de fast bosatta i den svenska skärgården och villge dem möjligheter att bo kvar och utveckla eget företagande där. Deskärgårdar som omger svenska kusten är värdefulla både på grund avsina naturvärden och sin unika kulturmiljö. Naturvärden skyddas genomolika uppbyggda system för skydd av växter, fåglar och olika biotoper.Skärgårdens kulturmiljöer har skapats av mänskligtboende och varsamt utnyttjande av de naturresurser som finns i havet ochpå land. Den skärgårdsnatur vi vant oss vid har skapats av människan ochbetande boskap.För att behålla dessa miljöer och ge människor möjlighet att leva och bopermanent krävs mer än miljöstöd och transportstöd. Naturliga näringar ochandra företag bör ges utvecklingsmöjligheter som skapar arbetstillfällen avegen kraft. Några av de branscher som i olika utredningar från EU, NUTEKoch pekas ut som tillväxtbranscher är informationsteknikenoch turismen. Tillgången till infrastruktur för telefoni och informationsöver-föring samt distansutbildning behandlas i motionen om regionalpolitik.Frågan om ersättning till markägaren vid kommersiellt utnyttjande av alle-mansrätten behandlas i andra motioner från Centerpartiet.För att kunna bo permanent i skärgården eller för att driva rörelse där krävstillgången till bostadshus och näringslokaler. Möjligheten att bygga om ellerbygga nya bostadshus för bofasta skärgårdsbor hindras av de strand-skyddsbestämmelser som finns. Den företagare som driver näring i skär-gården har mycket svårt att få tillstånd att uppföra lokaler för sin verksamhet.Ett system med för allmänheten enklare regler måste införas. Det borde gå attkombinera ett naturligt fastighetsbestånd i vissa strandskyddsområden medde skyddshänsyn som natur- och miljöskydd kräver. Det finns i såmycket obebyggd tillgänglig strandmark att det borde gå att i vissa områdenlätta på de restriktioner för byggande som finns. Med ett system innebärandeatt strandmark klassas som skyddsvärd enligt tre olika nivåer skulle byggna-tion för permanentboende och företagande efter miljöprövning kunna tillåtaspå vissa sträckor och vara absolut förbjuden på andra. Om klassningen skerenligt flera nivåer skulle dessutom kommuner kunna ges möjlighet att medgedispens på de sträckor som anses minst skyddsvärda.Det är också viktigt att frågan om taxeringsvärden för permanenthus ochnäringsfastigheter löses i attraktiva skärgårdsområden. har före-slagit att reglerna rörande belägenhetsfaktorn ändras. Detta bör ske snarasteftersom det är viktigt för all framtidsplanering både för företagare ochenskilda att det finns stabila och långsiktiga förutsättningar för utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i reglernaom strandskydd att byggnation för permanent boende och företagande kanmedges.Stockholm den 27 oktober 1998Lena Ek (c)()()
mot · GM02MJ789 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ789av och ()Avvecklingen av ftalaterRegeringen har i sin miljöproposition tagit upp frågan om frivilligavveckling av ftalater och andra mjukgörare i PVC. Här bortser mandock från policyn att riskbedömningen givetvis bör vara grunden fördenna typ av miljöpolitiska beslut. Att fatta beslut mer på känsla än påvetenskaplig bas kan resultera i att man börjar använda produkter som iframtiden kan visa sig vara mer miljöovänliga än dagens produkter.Att den svenska PVC-industrin har ett intensivt miljöarbete, gott samarbetemed tillsynsmyndigheter och kontinuerligt arbetar för att minimera miljö-påverkan måste givetvis tas med i bedömningen när förslag läggs fram somger negativa konkurrensförhållanden för den nationella PVC-industrin.Miljöproblematiken är global och miljön blir inte bättre av att PVC-produktionen förläggs till länder där man inte ställer så höga miljökrav ochinte satsar i samma omfattning på miljöutvecklingen som i Sverige.I ett läge där man fattar beslut som ger den inhemska industrin en negativkonkurrenssituation måste man titta på vad en produktionsnedläggning skullege för socioekonomiska konsekvenser.I där denna typ av petrokemisk industri finns kan detresultera i en dominoeffekt. Industrierna lever i symbios genom att en fabriksprodukt används som råvara av en annan fabrik. Detta innebär att om mantvingar en fabrik att lägga ner sin produktion är det risk att man slår ut heladen petrokemiska industrin. Detta skulle få oerhört negativa konsekvenserför som är uppbyggt kring denna produktion och en del kring-liggande kommuner. Många arbeten skulle gå förlorade inte bara direkt iindustrin utan även indirekt hos underleverantörer och serviceföretag imellersta Bohuslän.Det är viktigt att är pådrivande i dessa frågor inom Europeiskaunionen. Men att gå mycket längre i den nationella lagstiftningen än vad deneuropeiska lagstiftningen gör riskerar att leda till minskade satsningar påutvecklingen av miljövänliga alternativ.Först och främst bör man avvakta en riskbedömning och därefter arbeta föratt genomföra beslut på EU-nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskbedömning i fråga om ftalater och mjukgörare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likartade konkurrensförhållanden för europeisk PVC-industri,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om PVC-industrins betydelse för arbetsmarknaden i Västsverige.Stockholm den 28 oktober 1998Rosita Runegrund (kd)()
mot · GM02MJ790 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ790av och ()Miljöstationer för fritidsbåtarUtplacering av s.k. miljöstationer för fritidsbåtar förväntas öka i sambandmed att nya lösningar för båttvätt och omhändertagande av avfallkommer fram. Uppenbart saknas övergripande regler för hur sådanaanläggningar kan placeras och vilka krav och hänsyn som bör tas tillomgivning och miljö i sådana sammanhang. Problem inför placeringenav den första miljöstationen för fritidsbåtar i haruppkommit. Det fanns tydligen olika uppfattning om betydelsen ochnyttan av sådana stationer. Det är anmärkningsvärt och alarmerande attdå "tunga" myndigheter, som Kemikalieinspektionen, Naturvårdsverketoch varit beredda att godkänna etablering, så harlokalpolitiker inte kommit till samma positiva ställningstagande utanvarit splittrade i sina beslut. Vi finner det därför angeläget att oantastligaoch enhetliga regler, råd och anvisningar utarbetas, gällande för helalandet, vad beträffar miljöstationer för fritidsbåtar. Detta som hjälp ochvägledning inför lokala ställningstaganden.Av KemI:s nya regler för antifoulingfärger och regeringsbeslut 17december 1997 framgår att båtbottenfärger är det alternativ till antifouling-färger som staten tror på. Dessa skall dessutom vara allmänt tillgängliga ochfinnas i ett tillräckligt antal.Under tiden som utbyggnad sker på ostkusten skall båtbottentvättar ut-värderas på . Befinns dessa vara tillfyllest, behövs inte någonytterligare förlängning av tillstånd för antifoulingfärger på efterår2001.Då dessa nya regler och direktiv medför att den privata marknaden inte harnågon möjlighet att få någon lönsamhet i dessa båttvättar inom rimligavskrivningstid, måste staten stimulera utbyggnaden av båttvättar. Utvärde-ring av tvättarna måste också ske.Dagens bidragsregler medger 30 procents bidrag på investeringskostna-derna. Vi anser detta vara för dåligt när det gäller detta nya område sombåttvättarna utgör. Skall de vara allmänt tillgängliga, måste staten vara gene-rösare. En del tvättstationer kommer aldrig att löna sig, medan andra lönarsig bra. Därför föreslår vi att ovan beskrivna program får gälla hela kustenfr.o.m. 1998.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöstationer för fritidsbåtar,2. att av regeringen begär förslag om ytterligare stimulanser avbåttvättanläggningar.Stockholm den 28 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02MJ793 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ793av ()Katalysatorer på äldre bilarMonteringen av katalysatorer på bilar har inneburit en väsentligmiljövinst sedan de första katalysatorerna kom 1987. harluften blivit renare i , enligt ochLuftvård, en förbättring som katalysatorerna har en väsentlig del i. Sedanlagen om krav på katalysatorer kom 1989 har inga bensindrivna bilarsålts utan katalysator. En katalysator renar av bilens giftiga utsläpp;när motorn är varm vid landsvägskörning renas avutsläppen.Men tyvärr är nästan hälften av alla svenska bilar . Om dessabilar utrustades med katalysatorer skulle bilarnas giftiga utsläpp minskasmed . Utvecklingen dithän går tyvärr alltför långsamt. Med dagensförsäljningstakt av nya katalysatorförsedda bilar kan man beräkna att detkommer att ta innan alla icke-katalysatorrenade bilar är utbytta.Tiden är nu mogen att sätta ut en tidsgräns då alla bensin- och dieselbilartillverkade antingen ska ha tagits ur bruk (annat än somveteranfordon) eller ha fått en katalysator eftermonterad. Naturligtvis ärmålet renade avgaser; skulle ännu inte känd teknik visa sig lika effektiv somkatalysator vad gäller avgasrening, är det ett fullgott alternativ.Om såväl bilköpare som biltillverkare visste att det varobligatoriskt med katalysator skulle det innebära dels kraftig efterfrågan påeftermonterade katalysatorer och därmed sjunkande priser, dels en ökadnybilsförsäljning. En förnyelse av skulle innebära storamiljövinster, men också vinster i färre trafikdödade och skadade eftersomnyare bilar är mer trafiksäkra. Dessutom skulle svensk biltillverkninggynnas, arbetstillfällen skapas inom landet och arbetslösheten pressas ned.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för icke-katalysatorrenade bensin- och dieselbilar efter år2009.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02MJ796 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ796av ()Kalkning av sjöar och vattendragVattnet som finns på vår jord befinner sig i en ständig cirkulation. Havetär den stora reservoaren vilket allt vatten lämnar och förr eller senareåterkommer till. Över haven sker den stora avdunstning som ger molnoch nederbörd, men molnen har av vindarna fraktats långa vägar innande kondenseras till regndroppar. På vägen sätter sig allehandaföroreningar på molnens vattendroppar. Vanligast är försurande ämnenfrån förbränning av fossila bränslen, olja och andra oljeprodukter.När regnen faller över mark och jordar är de sura. Detförsurande vattnet rinner antingen ned i bäckar och vattendrag direkt eller viamarken. Därifrån börjar färden tillbaka till havet.Vi har cirka 20 000 sjöar och vattendrag som har för-surats så kraftigt att betydande skador uppstått. I den långsiktiga svenskamiljövården har därför kalkningen varit en av de viktigaste åtgärderna för attmotverka försurningar och återskapa eller bibehålla förutsättningarna för livi sjöar och vattendrag. Genom kalkningen har cirka 7 800 sjöar och 12 000km vattendrag, ofta hela vattensystem, räddats eller fått chansen att repa sigefter försurningens skadeverkan.Men försurningen fortsätter, dag ut och dag in, här hemma och utanförvåra gränser. Därför är kalkning något som måste pågå ständigt eller i varjefall upprepas kontinuerligt. Men kalkning är inte dyrt, få om ens någonannan åtgärd har betytt så mycket för vår natur.Att satsa resurser på en god vattenmiljö är väl använda pengar, men nyttanär ofta omätbar i ekonomiska termer. Hur värderar man t.e.x. skönhetsupp-levelser eller bara vetskapen om att naturvärdena har bevarats till förmån förframtida utnyttjande?Under de senaste åren har kalkningens samhällsnytta enbart för fisketberäknats i ett flertal utredningar och rapporter. Oavsett om dessa utförts avKalkningsutredningen, , och ellerDirektoratet för naturförvaltning i visar de att varje satsad krona påkalkning ger tillbaka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning i sjöar och vattendrag.Stockholm den 27 oktober 1998Krister Örnfjäder (s)
mot · GM02MJ797 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ797av m.fl. (s)Naturlax i /BottenvikenDen vilda naturliga laxstam som inte minst och svenskafiskvårdsintressen lagt ned stor möda och stora pengar för att skydda ärstarkt hotat av det omfattande drivgarnsfisket i . Flera ländersfiskeflottor beskattar lax- och havsöringsbestånden med oerhört effektivafångstmetoder. Alltmedan och svenska fiskeintressen har ålagtsig själv att inte bedriva ett omfattande laxfiske utanför de norrländskalaxförande älvarna.Sverige måste med kraft hävda kravet på regleringar av Östersjöfisket. Ettsådant konkret krav är att förbjuda eller starkt begränsa förekomsten av mils-långa drivgarn som fångstmetod. Andra och berörda länder måste göras upp-märksamma på denna svenska fiskvårdande ståndpunkt. Lax- och örings-stammarnas reproduktionsområde finns i huvudsak på svenskt territorium.Stora värden för hela Östersjöfisket står på spel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för den naturligt reproducerade laxen i ,och Bottenviken.Stockholm den 27 oktober 1998Kenth ()()()