ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ798 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ798av m.fl. (c)VätternVättern är i vår förorenade värld en alldeles unik tillgång. Trots den yttrepåverkan som alla vatten utsätts för har lyckatsbibehålla sin förstklassiga vattenkvalitet och intressanta fauna och utgören omistligt värdefull och skyddsvärd naturmiljö.För ungefär 280 miljoner år sedan bildades genom förkastningsrörelser iberggrunden den gravsänka i vilken sjön ligger. Bildningssättet har skapat enmycket djup sjö, som på sitt djupaste ställe söder om uppmätts till128 m. Den höga vattenkvaliteten kan illustreras av att siktdjupet uppgår tillca 12 m, men har när det var som störst uppmätts till över17 m.Den höga vattenkvaliteten och det kalla vattnet har skapat förutsättningarför en mycket krävande fauna med inslag av s k glacialmarina relikter. I sjönfinns minst 28 fiskarter, varav vätterrödingen är den mest kända. Där finnsockså öring, sik, siklöja, nors, hornsimpa, fem arter kräftdjur och en fisk-parasit. och dess utflöde genom ström är dessutom dricks-vattentäkt för flera hundratusen människor. Det sammanlagda uttaget förkommunal och industriell vattenförsörjning har beräknats att vid sekelskiftetuppgå till minst 180 m3.Det råder således inget tvivel om att är av ett oskattbart nationelltintresse och därför i avvaktan på generella förbättringar av vår miljö, genomradikala selektiva skyddsåtgärder måste räddas undan förstörelse.De tecken på försämringar av den fortfarande höga vattenkvaliteten somkan förmärkas talar för att detta måste ske , eftersom erfarenhetenvisat att förstörelsen ofta går mycket fort när den väl börjat märkas. Vättern-vattnet är utsatt för en rad olika föroreningskällor. Från industrier, frånluftutsläpp från bl a förbränningsanläggningar i omgivningarna, från jord-bruket och kommunernas reningsverk etc.För att man skall kunna sätta in konkreta åtgärder behöver ytterligareundersökningar göras. Man bör kartlägga tillförseln av olika föroreningaroch vilka källor som kan finnas utöver de redan kända. Det är också viktigtatt få klarlagt hur olika föroreningar transporteras och lagras i sjön. För detbehövs resurser för kontinuerlig mätning och provtagning.Med den kännedom som finns om vilka föroreningskällor ärutsatt för är det angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in mot dessa omgående.Det finns enligt vår mening inte någon tid att förlora, därför bör det som kangöras, göras redan nu.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för skydd av vatten.Stockholm den 28 oktober 1998Birgitta ()()()()
mot · GM02MJ799 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ799av m.fl. (s)som nationalparkRidö-Sundbyholmsarkipelagen är största samlade ögrupp,totalt 160 öar, och är belägen mellan och . Områdetavsattes som naturreservat 1984 och omfattar totalt iSödermanlands och . Ögruppen är riksintressant försåväl naturvård som friluftsliv.Ridön och större delen av arkipelagen har varit i kronans ägo (sedermeraDomänverket) sedan medeltiden. På och Aggarön bedrivs jordbrukmed köttdjur. Enskilda gamla torp finns på dessa större öar och på ytterligarenågra mindre öar. Ingen ny bebyggelse har etablerats de senaste 50 åren.Området har påverkats av olika mänskliga aktiviteterfrämst relaterade till jord- och skogsbruk. Under detta århundrade har dennaverksamhet varit koncentrerad till och Aggarön.Ädellövskogsinslaget är påtagligt och senare tids forskning har påvisat attingenstans i finns så stor artstock av träd och buskar som i dettaområde. Det är ett av landets största ädellövskogsområden. Den sällsyntamisteln är en karaktärsart. En mängd hotade växt- och djurarter, unika förlandet, har påträffats. Särskilt gäller detta insekter och svampar, och flera avde ädla lövskogsbestånden kan närmast beskrivas som urskog.Naturvårdsverket är ägare av en mindre del av reservatet och äger övrig mark. I samband med reservatsbildningen löstesskogsmarken in i hela reservatet med undantag av där traditionelltskogsbruk bedrivits. Även jordbruket har bedrivits rationellt och påmarknadsmässiga grunder. Torpen har arrenderats ut. Under de år som gåttsedan reservatsbildandet har många konflikter uppkommit. Inte minst hardetta gällt brister i skötsel av de värdefulla ängs- och hagmarker som finns påRidön. Konflikterna har förstärkts genom bolagisering och omorganiseringav Domänverket.Det senaste inslaget i denna utveckling är det förslag om försäljning tillprivatpersoner av torpen som framförts från AB:s sida. Frånnuvarande läge med ett sammanhållet ägande skulle försäljning innebära att30-talet olika privata fastighetsägare får intressen i reservatet. Det skullesjälvfallet försvåra en ändamålsenlig rationell förvaltning och skötsel. Förförsta gången skulle detta unika område frånhändas kronan.Ridö-Sundbyholmsarkipelagen är ett unikt naturområde omgivet av ett avSveriges mest tätbefolkade och exploaterade områden. Dess betydelse förflora och fauna samt för människors möjlighet att bedriva extensivt friluftslivökar . Förvaltning och skötsel av området måste inriktas på atttillvarata dessa värden varför skogs- och jordbruk inte ska bedrivas på ett sättsom hotar dem, dvs. traditionellt med höga krav på avkastning. bör därför överföras i Naturvårds- alter-nativt ägo i samband med att en ny ändamålsenlig skötselplan antas.På sikt bör reservatet omvandlas till nationalpark.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör inrättas somnationalpark.Stockholm den 28 oktober 1998Göran ()()()()()
mot · GM02MJ901 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ901av och ()Skyddsjakt på sälDet snabbt växande beståndet av sälar längs Sveriges kuster utgör ett alltstörre problem för yrkesfisket. Sälarnas härjningar i redskapen orsakarförluster i form av söndertrasade redskap, förstörd eller av sälarnauppäten fångst samt utebliven fångst till följd av trasiga redskap.Förlusterna uppgår till mycket stora belopp och i vissa områdenhar det t.o.m. gått så långt att fiskare kan tvingas upphöra med sin verksam-het. Speciellt kännbart är detta naturligtvis i sådana områden vid kusten, därmöjligheterna till andra arbeten är få och fisket koncentrerat till en eller tvåarter. Detta är bl.a. fallet på långa sträckor av med ett fiskeefter lax och sik med fasta redskap.På råder likartade problem, där speciellt ålfisket med ryssjordrabbas.Beståndet av säl på har återhämtat sig efter den s.k. säldödenför och är i kraftig tillväxt. Samma är förhållandet i Östersjön.I och med fridlysningen av sälarna har dessa blivit så orädda ochnärgångna, att de går in i fiskeredskapen och tar fångst som finns i dessa ochdessutom förstör redskapen och skrämmer bort fisken. Vissa djur harutvecklats till specialister på denna typ av plundring av redskap. Någonverksam metod att skrämma bort dessa sälar finns inte . Inteheller existerar några sälsäkra redskap även om arbete pågår medatt försöka ta fram sådana.Läget är emellertid nu så prekärt för yrkesfisket att någon form av skydds-jakt på säl måste inrättas. Därmed skulle två effekter nås, dels avlivas s.k.specialister som gör återkommande skador på fångst och redskap, delsskräms andra sälar bort från redskapen.Bestånden av säl är för övrigt nu så starka, att det bör övervägas om intesälstammen kan förvaltas som en nationell angelägenhet och inordnas i densvenska jaktlagstiftningen på samma sätt som t.ex. älg och annat vilt. När detgäller och faller förvaltningen av sälbeståndet inomarbetsområdet för Helsingforskommissionen.Den statliga ersättningen för viltskador förorsakade av säl bör dessutom bliföremål för en snar översyn. Med nuvarande system erhåller de värstdrabbade fiskarna den lägsta ersättningen, eftersom denna baseras påbruttointäkterna från fisket och inte på de faktiska skadorna. Det är därförangeläget att reglerna ses över så snart som möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsjakt på säl,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av ersättningsreglerna för viltskador.Stockholm den 15 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02MJ905 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ905av och ()Skyddsjakt på storskarvStorskarven har sedan den inplanterades på egendomen Värnanäs söderom tillvuxit oerhört i antal. Efterhand har skarvkolonieretablerats på alltflera platser, numera även i insjöar. Antalet häckandeskarvpar har mera än tiodubblats . I helaSverige uppgick antalet häckande par till ca 18.000 år 1996.Det karaktäristiska för skarvkolonierna är att fåglarna genom sin spillningförstör sin egen livsmiljö. Träden avlövas och dör. Spillningen gör att vissagrynnor och skär blir omöjliga att leva på för den övriga faunan och mycketsvåra att gå iland på för människor. När ett område förstörts drarskarvflocken vidare till nästa. Ofta övertar skarvarna hägerkolonier. Man kanmed fog hävda att den alltför stora skarvexpansionen hotar den biologiskamångfalden inom många områden.För yrkesfisket, särskilt ålfisket, innebär skarvarna, som gemenligenbenämns ålakråkor, ett stort avbräck. Detta talar för utökad skyddsjakt ochmöjligheter att skatta beståndet genom prickning.I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv(Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax c. carbo) behandlats som enenhet. var det tillåtet att jaga skarv . Med tankepå att antalet skarvar ständigt ökar bör allmän jakttid återinföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyddsjakten på storskarv börutvidgas,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att allmän jakttid på storskarv böråterinföras..11FStockholm den 22 oktober 1998Nils ()()
mot · GM02MJ907 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ907av och ()Jakt har allt flera yrkesfiskare tvingats ge upp sinyrkesverksamhet och ansluta sig till den redan rekordstora arbetslöshetsom råder i . Det största och mest akuta problemet föryrkesfiskarna har kommit som en direkt följd av fridlysningen av sälarna.Regering och berörda myndigheter har visat en total likgiltighet inför derop på hjälp som yrkesfiskarna framfört. Beståndet av gråsäl harökat rekordartat och uppgår till omkring 8 000 iÖstersjön och . Genom sin stora numerär har sälarnasbeteende förändrats gentemot människor. De ligger nu i stora flockar utevid fiskeplatserna och väntar på att fiskeredskapen skall sättas ut och närfiskarna åker hem vittjas näten på i stort sett all fisk. Och som lök pålaxen sliter sälarna sönder fiskeredskapen. Samma händelse inträffar nattefter natt. Den ene fiskaren efter den andre går i konkurs eller ger uppfisket.Den viltskadeersättning som utgår är alldeles för låg och kommer oftast försent. Det finns exempel på att ersättning beviljats efter att konkursen redan ärett faktum.Så här kan det bara inte få fortsätta. Jakt på gråsäl måste snaraståterinföras, i första hand för yrkesfiskare. Jakten skall naturligtvis bedrivasså att en livskraftig sälstam finns kvar.EU har fisket som en prioriterad sektor. kan bli bättre på attutnyttja det stöd som finns. Behovet av upprustning och omstrukturering avkustfisket är stort. Det kan gälla investeringar i byggnader, kyl- ochfrysanläggningar, kajer, bryggor och fiskeredskap. En ökad individuellinformation och rådgivning till dessa fåtaliga familjeföretag borde kunnagenomföras. Förutsättningarna är i övrigt goda för att yrkesfisket längsNorrlandskusten skall kunna bevaras och utvecklas. Men då brådskar detmed att lösa de problem vi här påtalat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snara åtgärder för att rädda det kustnära fisket längs Gästrike- ochHälsingekusterna.Stockholm den 23 oktober 1998Patrik ()()
mot · GM02MJ908 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ908av ()Ekonomisk ersättning vid skada orsakad av björnSverige har en växande björnstam. Ett exempel på detta är att åretsbjörnjakt avlystes efter endast en kort jaktperiod. Efter att ha varit starkthotad har björnstammen ökat och i vissa områden i har mångamänniksor fått möjliget att se björn i vilt tillstånd, även om den ärnaturligt skygg och normalt undviker människor. I takt med attbjörnstammen växer ökar också risken för konfrontation mellanmänniska och björn.Tidigare har i svensk lagstiftning funnits ett samhällsansvar för människorsom skadats och invalidiserats av björn. Trots att den samlade forskningen ärtämligen ense i uppfattningen att björnen inte oprovocerad går till anfall motmänniska vet man också att en björn som är skadad eller känner sig trängdkan vara mycket farlig. finns människor som blivit skadade ochinvalidiserade för livet efter närkontakt med björn. Gängse försäkringar harinte täckt det inkomstbortfall som sjukpension innebär. Det betyder attförutom invaliditet raseras den privata ekonomin. Exempel finns där dendisponibla inkomsten halverats.I normalfallet skall det svenska socialförsäkringssystemet träda in vidinvaliditet. Det är arbetsförmågans nedsättning som avgör hur storersättningen blir. När det gäller skador orsakade av björn har det emellertidtidigare i 16 § jaktstadgan funnits en bestämmelse om rätt till ersättning vidskada. Bestämmelsen upphävdes av regeringen . Eftersom bestämmel-sen införts av regeringen utan medverkan finns inga förarbetensom kan ge en förklaring till att bestämmelsen togs bort.Det finns därför anledning att ifrågasätta om avsikten varit att en enskildperson skulle kunna drabbas så allvarligt att en skälig levnadsnivå inte kangaranteras. Regeringen bör därför, mot bakgrund av en växande björnstam,utreda om det finns anledning att åter införa en bestämmelse i jaktstadganom rätt till ersättning vid skada.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av om det finnsanledning att återinföra en bestämmelse i jaktstadgan om rätt till ersättningvid skada orsakad av björn.Stockholm den 21 oktober 1998Maggi ()
mot · GM02MJ911 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ911av och ()Småviltsjakt i fjällen1993 införde jakträtt i fjällvärlden, innebärande att alla nu harrätt att jaga småvilt i fjällen under förutsättning att man löser jaktkort.Flera miljöorganisationer har uttalat oro för att denna jakt kan utgöra etthot mot fjällvärldens känsliga ekosystem samt att oseriösa jaktarrangörerskall exploatera fjälljakten.Framför allt har dessa farhågor uttalats vad gäller ripjakten.I april 1996 överlämnades en utvärdering av den fria småviltsjakten, vilkenvisade på negativa konsekvenser för ekosystemet. En översyn av regel-systemet för att minska skadeverkningarna bör därför göras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskning av skadeverkningarna av den fria småviltsjakten.Stockholm den 20 oktober 1998Majléne ()()
mot · GM02MJ912 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ912av och ()Allmän jakt på mellanskarvAllmän jakt på mellanskarv bör införas. Återigen har det hänt. En nyskärgårdsö har blivit helt ödelagd och steril av skarvar. 5 000 skarvar harinvaderat Jungfruholmen i . Holmen tillhörfågelskyddsområdet inom ett naturreservat och står där nu som ett steriltpinnlandskap utan någon som helst grönska kvar. Skarvarna tar intehänsyn till att området är naturreservat. De tar inte hänsyn till något.Det innebär att skarvproblemet breder ut sig. Bit för bit och undan förundan tillåts skarven breda ut sig, ödelägga skärgårdsöar och utradera detkustnära fisket. Så kan det inte få fortsätta.Såväl i vårt land som i övriga har utbredningen av mellanskarvökat explosionsartat. I har ökningen varit störst i län menden geografiska expansionen är nu stor även i övriga delar av landet.I beräknades antalet mellanskarvar 1992 uppgå till 30 000fåglar. 1994 uppskattades fåglarnas antal till 40 000. Ornitologer har vidräkning av mellanskarv på skarvö i kommit fram till att antaletbon fördubblas . I kommun har på ön , somär skyddad som naturvårdsområde, en ny koloni med mer än2 000 bon, där varje bo som regel härbärgerar fyra stycken ungar, etablerats.Mellanskarven förekommer även i vikar och insjöar. uppskattasantalet mellanskarvar enbart i till 50 000. De beräknaskonsumera fisk.Den explosionsartade utbredningen av skarvbeståndet medför storakonflikter med det kustnära fisket och utgör nu också ett miljöproblem motett stort antal skärgårdsöar. I visar en färsk forskningsrapport,framtagen på uppdrag av skogs- och naturstyrelse, att skarvarnadär enbart satte i sig fisk. Vissafiskarter håller på att reduceras, vilket givetvis får effekter ocksåpåannat liv i naturen. Balansen rubbas.Den tidsbegränsade skyddsjakten och äggprickningen som länsstyrelsenfår ge tillstånd till är inte tillräckligt för att begränsa och balanseraskarvbeståndet. En återgång till förutvarande allmänna jakt är därför en nödvändighet om inte det kustnära fisket och en störredel av skärgården helt ska utraderas. Regeringen bör kraftfullt agera inomEU för att allmän jakt på mellanskarv kan införas under begränsade tids-perioder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allmän jakt på mellanskarv i Kalmarsund.Stockholm den 21 oktober 1998Agne ()()
mot · GM02MJ913 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ913av ()Jakt av sjöfågel under vårenInledningFrågan om jakt på hanfågel av ejder och andra arter undervårsträcket har diskuterats . Från jägarhållhar man föreslagit att sådan jakt skall vara tillåten för fastboende i skärgården . Förslagethar väckt protester från såväl ,som månganaturintresserade och heller aldrig genomförts.Fågeldirektivet förbjuderjakt på vårsträckande fågelI EG:s fågeldirektiv slås fast, att ingen jakt får förekommaunder häckningsperioden och för flyttande fågel undervårsträcket till häckplatserna. Enda undantag för dessa reglerär om det finns problem som inte kan lösas på annat sätt.Några sådana problem finns inte för ejder eller andrasträckande sjöfåglar.De här bestämmelserna är viktiga. På sträck kan antalet individer av en artverka stort, men det kan vara stora delar av den samlade populationen manser. I det perspektivet blir individrikedomen liten och förbudet mot jaktmycket angeläget.Internationellt arbeteDen svenska synen på fågelskydd har gjort, att svenskaornitologer i internationella sammanhang kunnat arbetamycket aktivt för att stärka fågelskyddet i länder, där t.ex.jakt bedrivs under vårsträcket till . Det arbetetskulle kraftigt försvåras och synen på somföregångsland få sig en allvarlig knäck, om vi här tillät jaktpå vårsträckande fågel.Att jakten traditionellt var tillåten , som anförs i utredningen, kaninte anses som ett skäl. På samma sätt skulle länder i i så fallkunna hävda, att kramsfågeljakten har traditioner. Som tur är ökar iblandkunskapen och det som förr var naturligt ses med skepsis och förvåning.Även ejdern påverkas avproblem i ÖstersjönEjderns möjligheter att få ut flygga ungar varierar mycketfrån år . Under goda år kan ungefär hälften av ungarnaöverleva medan dödligheten under dåliga år kan vara nästantotal.Östersjön, det ekosystem där ejdern lever, är hotad av flera skäl. M74 hoslaxyngel pekar på något miljögift. Utsläpp av kväve och fosfor får havet attblomma med giftiga blå-gröna alger . Att i en sådan biotopsom uppenbarligen är utsatt och under negativ miljöpåverkan öka jakttrycketpå en fågelart som ejder måste vara fel.Tillåt inte jakt av sjöfågel under vårsträcket!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt av ejder och andra sjöfåglar under vårsträcket.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ915 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ915av och ()Skyddsjakt på sälBeståndet av sälar runt Sveriges kuster är det största . Påvästkusten har forskningsuppgifter publicerats om ett sälbestånd,som är det största . I beräknas antalet sälar uppgå tillca. 15 000 stycken och beståndet ökar årligen.De stora bestånden och avsaknaden av naturliga fiender har gjort attsälarna i stora mängder finns nära land och i princip fritt tillåts härja iyrkesfiskarnas redskap, vilket medför stora förluster i form av förstörd ochförlorad fångst samt förstörda fiskeredskap.Det finns vissa möjligheter till statlig viltskadeersättning, men dessa ärbegränsade och kan inte tillnärmelsevis täcka de verkliga förlusterna, som ivissa fall innebär ett helt förstört yrkesfiske. Särskilt utsatt är fisket medfastaredskap vid , t.ex. efter lax, men även på andra kuststräckorvållar sälskadorna mycket stora ekonomiska förluster bl.a. i fisket efter ål påvästkusten.Någon verksam metod att skämma bort sälarna från fiskeredskapen elleratt på annat sätt skydda sig mot dessa finns ej. Vissa av sälarna har utvecklatett beteende som gjort dem till specialister på att ta fångster ur fiskeredskap.Vårt förslag är att en skyddsjakt på säl måste införas . En tillåtenskyddsjakt på säl skulle sannolikt inte medföra att fler djur avlivas än som nudör genom drunkning i fiskeredskap, men däremot skulle den effekten kunnauppnås, att sälarna skräms bort från redskapen.En sak är säker, om ingenting görs kommer det kustnära fisket längsSveriges kuster att slås ut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att införa skyddsjakt på säl längs våra kuster.Stockholm den 27 oktober 1998Claes-Göran ()()
mot · GM02N202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N202av ()Brozonen i MalmöInget område i torde vara så värdefullt att exploateraför högteknologi som Brozonen i Malmö.Området vid fäste kan jämföras med - mitt emellantvå universitet och vid en storflygplats. Men Brozonen ligger - när bron ärfärdig - mitt emellan fyra universitet (det i i vardande) och vid enännu mera betydelsefull flygplats. Potentialen är således mycket stor och inteminst för en stad som - med sysselsättning - måste den tastill vara.Den socialdemokratiska planeringen i ägnade sig mest åt ekostråk,våtmarker, nygjorda groddammar och strövområden - alltmedan danskarnaplanerade och iordningställde mark för 50 000 arbetsplatser, mycket redanfärdigt att sälja till hugade investerare. På svensk sida finns ingafastställda planer alls i anslutning till brofästet, vilket exempelvis läke-medelsjätten nödgades erfara - dess nya fabrik med 250 jobbfick förläggas till den danska sidan.Den har ändrat gränsgångaravtalet. skallskatten inte betalas där man bor och utnyttjar servicen - skola, vård ochomsorg - utan istället skall skatten betalas där inkomsten intjänas. Alla deskåningar som därför kommer att nödgas bli pendlare till de danskaindustriområdena (i brist på svenska sådana), kommer att skatta i ,men kräva sin service i Sverige.Denna brist på framsynthet från svensk sida riskerar att helt lokalisera destora vinsterna av Öresundsbrosatsningen till den danska sidan. Självfallet ärdetta inte alls bra. Integrationen i borde kunna gemarkanta fördelar åt båda sidor av Sundet, både vad gäller utveckling, till-växt och livskvalitet. Det senare både i form av stimulerande jobb, attraktivabostäder och ett rikt kultur- och fritidsutbud.Nu behövs en snar utredning av hur vi även på svensk sida skall kunna dranytta av de möjligheter som Brozonen faktiskt innebär.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en omedelbar utredning av hur den stora potential somÖresundsbron och Brozonen innebär bäst skall kunna tas till vara för att ökautveckling, livskvalitet och tillväxt i Sydsverige.Stockholm den 9 oktober 1998Bertil ()