ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02U25 · 1998-03-19 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens försök att slutföra det multilaterala investeringsavtalet () utan dialog och utan diskussion om landspecifika reservationer för del med , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen, inför nästa omgång förhandlingar om fördragsändringar, som svenskt mål sätter upp att det blir möjligt för enskilda stater att införa och upprätthålla högre miljöstandard när det gäller varor inom EU:s inre marknad, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom EU måste försvara sin rätt att utforma en egen regionalpolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen, i händelse av att ansluter sig till , bör agera kraftfullt för att kontrollen av Schengens persondatorregister skärps, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en utredning tillsätts rörande behovet av ett organ med folkvalda för att utöva tillsyn över hur registerverksamheten i hanteras.
mot · GL02U38 · 1998-03-25 00:00:00 — Ett rättssystem som sanktionerar dödsstraff fördömer inte avsiktligt dödande utan bryter snarare mot den egna rättsmoralen genom att utdöma dödsstraff i lagens namn. Det finns alltid en risk att oskyldiga människor döms. Vid utdömande av dödsstraff är beslutet, i jämförelse med fängelsestraff, oåterkalleligt. I har över tjugo oskyldiga personer dömts till döden . Flera länder, bland andra , har fortfarande ett mycket stort antal avrättningar. Men det finns även positiva exempel där länder avskaffat dödsstraffet till exempel . bör i olika internationella sammanhang verka för dödsstraffets avskaffande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att demokratimålet skall vara det överordnade målet bland de sex biståndsmålen, att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att se över de biståndspolitiska målen, att begär att regeringen regelbundet redovisar läget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i mottagarländer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att hålla isär åtgärder som är riktade mot demokratins kärna, dvs. direkt demokratibistånd, och sådana som är mer allmänt demokratifrämjande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen för demokratibiståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt verka mot kvinnlig könsstympning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att varje insats i utvecklingssamarbetet föregås av en konsekvensanalys beträffande kvinnors levnads- och försörjningsvillkor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt måste stötta arbetet för barnens rättigheter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall verka för dödsstraffets avskaffande.
mot · GL02U52 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:73 Nordiskt samarbete 1997 Samarbetet i bygger på den värdegemenskap som finns mellan de nordiska folken och som får sitt främsta uttryck i kulturell och språklig gemenskap och en likartad syn på demokrati och grundläggande sociala rättigheter. Nordiska ministerrådets viktigaste samarbetsområden är kultur, utbildning och forskning samt ekonomi, näring, medborgarpolitik, miljö- och närområdessamarbete. förekommer nordiskt samarbete när det gäller samefrågor. Så finansieras t ex verksamhet via . Flera bilaterala avtal mellan och rör kulturutbyte. Också inom och regionrådet samarbetar regioner i , , och kring frågor som bl a rör kultur, utbildning, forskning och urbefolkningsfrågor. Vi anser att bör verka för ett ökat nordiskt samarbete när det gäller nationella minoriteter i den mån de nordiska länderna erkänner samma nationella minoriteter. Samarbetet bör omfatta samtliga frågor av intresse för de nationella minoriteterna såsom kultur, språk, historia, religion m m. Ytterligare åtgärder behöver vidtas för att uppmuntra utbytet över gränserna mellan romska folk. Samarbetet på nordisk nivå måste naturligtvis utformas tillsammans med representanter från de nationella minoriteterna själva. Förutom att ett sådant samarbete kan stärka och stödja de nationella minoriteterna i , kan det medverka till att de resurser som satsas i de enskilda nordiska länderna bättre kan samordnas och utnyttjas. Vi föreslår också att även bör verka för ett ökat regionalt samarbete över gränserna mellan , och . Ett sådant samarbete skulle för svensk del t ex innebära att samisk och tornedalsk kultur och historia skulle markeras i . Det skulle i sin tur bidra till att på ett tydligt sätt lyfta fram som det flerkulturella och flerspråkiga område det historiskt sett alltid varit och är. Ett sådant samarbete kan ske i olika former. Ett alternativ kan vara att dra upp riktlinjerna för samarbetet inom . Ett annat tänkbart alternativ är att inleda ett språk- och kultursamarbete med inriktning på samiska, tornedalsfinska och finska inom ramen för det pågående . Ett annat sätt att stödja utbytet över gränserna är att regeringen från svensk sida stöder och uppmuntrar det samarbete som förekommer på lokal nivå. Sådant samarbete förekommer t ex över den svensk-finska gränsen i när det gäller utbildning och tornedalsk kultur och över den svensk-norska gränsen när det gäller samisk kultur och språk. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nordiskt samarbete inriktat på nationella minoriteter.
mot · GL02U54 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U54av de () med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik var fram till en brittiskkronkoloni. Under de senare ren av brittiskt styre infrdesflera demokratiska reformer som vsentligamnskliga fri- och rttigheter strktes. Redan tiden precisfre vertagande och direkt efterinskrnktes genom lagndringar en del av dessa rttigheter.Det r svrt att f en helt sker bild av hur lget r nr det gllersikts- och yttrandefrihet, freningsfrihet och vriga medborgerliga fri- ochrttigheter.Mnga invnare i litar till att vrldssamfundet skall bevaka attinga inskrnkningar av deras fri- och rttigheter sker och att de avtal kringHongkongs srskilda status som trffades infr det kinesiska vertagandetfullfljs.Sverige har precis som alla andra demokratiska lnder ett stort ansvar fratt tillfrskras den av utlovade formeln "Ettland - tv system". Formeln innebr att bland annat skall fbehlla ett demokratiskt system med allt vad det innebr. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om vikten av att noga fljer utvecklingen betrffandemedborgarnas demokratiska fri- och rttigheter i .
mot · GL02Ub15 · 1998-03-06 00:00:00 — med anledning av redog. 1997/98:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. I de allmänna riktlinjer för forskningspolitiken som regeringen i prop. 1996/97:5 förelade lyder den sjunde punkten: Jämställdheten inom forskningen skall öka liksom forskning med ett genusperspektiv. Vi anser att möjligheterna att främja jämställdhet inom ramen för RJ:s verksamhet inte utnyttjas fullt ut. Underlag och analyser av verksamheten ur ett könsperspektiv är önskvärt. anser att den forskning som bedrivs med offentliga medel på samtliga nivåer skall arbeta systematiskt med konkreta insatser för att uppnå jämställdhet. Jämställdhet handlar inte i första hand om att uppnå könsneutral millimeterrättvisa. Tyngdpunkten ligger på att få en jämn balans mellan könen. Könsperspektiv i redovisningen av verksamheten RJ redovisar noggrant och utförligt sin verksamhet. noterar med intresse fördelningen av anslag till den samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterade forskningen. Men vi saknar ett könsperspektiv i redovisningen av Jubileumsfonds verksamhet. Vi anser att ett led i att i grunden förändra maktrelationen mellan könen är att få fram underlag om de faktiska förhållandena. Ett könsperspektiv behövs på alla förslag och beslut inom alla politikområden. Under rubriken i förra årets redovisning 1996/97:RJ1 finns följande att läsa: Med anledning av 1994 och berättelser över fondens verksamhet och förvaltning har en motion väckts om att kvinnliga forskare är starkt underrepresenterade vid fördelningen av anslag. har till utbildningsutskott framfört att man med "uppmärksamhet, intresse och engagemang" skall följa denna fråga. Vår statistik har lagts om så att det ska bli lättare att följa utvecklingen. Vi har därtill gett anvisningarna till anslagssökande och till beredningsgrupperna angivit att RJ vid granskningsarbetet särskilt skall uppmärksamma ansökningar från kvinnliga forskare. Jag nödgas dock konstatera att andelen beviljade projekt med kvinnliga projektledare ännu ligger på en alltför låg nivå. Det kommer att behövas stimulansåtgärder innan man kan avläsa påtagliga förändringar. saknar en redogörelse för om dessa stimulansåtgärder lett till några påtagliga förändringar. Vanliga invändningar vid påpekanden att analys ur ett könsperspektiv bör redovisas är att den sakansvarige inte bedömer att det har ett värde. Det må vara att en könsuppdelad redovisning och analys i varje sammanhang inte kan förstås, men argument för att ändå göra den väger över. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om behovet av ett könsperspektiv i redovisningen av Jubileumsfonds verksamhet.
mot · GL02Ub20 · 1998-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:93 Läroplan för förskolan I propositionen för regeringen fram ytterligare förslag till som förstärker bilden av den förda politiken, innebärande likformighet inom skola, förskola och barnomsorg. Med förslagen att införa en läroplan för förskolan, att läroplanen skall vara vägledande även för enskilda förskolor samt att allmänna råd bör utfärdas för familjedaghemmen och för öppen förskola befäster regeringen min uppfattning att regeringens politik syftar till ökad planering, ensidighet och ökad politisk styrning. Denna utveckling kan framstå som eftersträvansvärd för socialdemokrater men riskerar att hämma den positiva utveckling som pågår. Med förslaget förnekar regeringen den positiva utveckling som pågår inom barnomsorg, förskola och skola. Där pågår en utveckling som mer handlar om att lämna utrymme för alternativ, olika lösningar och mångfald. Tyvärr begränsas utvecklingsmöjligheterna av kommunpolitikernas möjligheter att styra och ställa samt göra ekonomiska felprioriteringar. I vissa kommuner finns dessutom en allmän motvilja mot pluralism inom dessa områden. Trots dessa hinder fortsätter verksamheter, anställda, föräldrar och andra att driva utvecklingen vidare. Med propositionen om läroplan för förskolan försöker regeringen att åter ta kontrollen över utvecklingen. Insikten om betydelsen av tidig inlärning växer sig allt starkare. Enligt min mening får detta inte tas som intäkt för att barnomsorgen anpassas till skolans former med dess stela strukturer. I propositionen poängterar regeringen att avsikten inte är att förskolan i och med förslaget skall förändras till sin funktion. Jag anser att regeringen underskattar konsekvenserna av sina förslag. Pedagogisk utveckling behövs inom förskoleområdet. En fråga infinner sig efter att ha tagit del av regeringens proposition. Behövs det en läroplan för förskolan för att åstadkomma detta? Jag tillåter mig tvivla på denna regeringens sanning. Regeringens förslag bör därför avslås. Jag anser att det räcker med att uttalar att verksamheterna ska ha mål av pedagogiska och verksamhetsmässiga slag. Regeringen undantar i propositionen förskolor som drivs av enskilda. Regeringens förslag är under denna punkt kryptiska och leder mig till slutsatsen att detta är ett steg i en utveckling som leder till nya regelverk och ökat inflytande framför allt för kommunerna på bekostnad av möjligheterna för enskilt drivna förskolor. Undantaget är egentligen inget undantag utan är istället en regel som kommer att få konsekvenser för alternativen inom barnomsorgen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till läroplan för förskolan i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Ub26 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. I två olika propositioner har regeringen nu redovisat utgångspunkterna för dels en läroplan för förskolan, dels läroplan för , förskoleklass och fritidshem. Det finns givetvis en hel del synpunkter kring detta. Den moderata inställningen i dessa frågor redovisas i kommittémotioner. Jag vill i denna motion aktualisera frågan om vilken inverkan på ett , runt om i landet pågående, omfattande utvecklingsarbete vad avser samverkan mellan förskola och skola som förslaget kan riskera att få. I många av landets kommuner är barnperspektivet och den pedagogiska grunden för en ökad grad av samverkan mellan förskolan och skolan i fokus för ett omfattande utvecklingsarbete. Det har på sina håll lett till verksamheter med småbarnsskolor, samlad verksamhet för fem- och sexåringar, en tydligare definition av skolförberedelsen m m. På många håll har en spännande utveckling tagit fart en utveckling som enligt min mening borde stimuleras att fortsätta. Det finns en mycket stor risk för att effekten blir att nu föreslagna läroplaner skapar en gräns mellan fem- och sexåringar och att nya skarpa verksamhets-, huvudmannaskaps- och lokalgränser skapas dem emellan. Signalen till kommunerna kan uppfattas vara att utöka skolans verksamhet med sexåringarna i förskoleklassform, medan de yngre barnen skall omfattas av en för dem och från skolan helt skild verksamhet. Slutresultatet blir i så fall att lagstiftningsvägen permanentar den sorts särskilt skolförberedande verksamhet som bedrivits i en del kommuner (till exempel ), medan man försvårar förutsättningarna för de kommuner som valt andra sätt att gå vidare i samverkansarbetet mellan förskola och skola, till exempel med integrerad fem- och sexårsverksamhet eller med modeller för småbarnsskola. Det känns således angeläget att för sin del klargör att det fortsatta kommunala utvecklingsarbetet med olika andra former för samverkan mellan förskola och skola och organisatorisk lösning av dessa former självfallet skall uppmuntras. bör också klargöra att dess avsikt är att den nya lagstiftningen om förskoleklasser och de kommande läroplanerna för förskola respektive grundskola, förskoleklass och fritidshem inte skall syfta till att hindra fortsatt positivt utvecklingsarbete mellan förskola och skola, till exempel för att tillförsäkra de femåringar som skall börja skolan som sexåringar en god skolförberedelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans av fortsatt kommunalt utvecklingsarbete vad gäller samarbetet mellan förskola och skola.
mot · GL02Ub30 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. Regeringen anför i sin proposition 1997/98:94 att elever med läs- och skrivsvårigheter framför allt bör få pedagogiskt stöd att utveckla sin språkliga förmåga. När man läser propositionen får man ett intryck av att regeringen anser att läs- och skrivsvårigheter i första hand är ett språkligt problem. Jag delar inte den uppfattningen, utan menar att det symptom som utvecklas kan blir språkligt, men att orsaken inte nödvändigtvis är en språklig störning. Jag vill betona att det kan finnas flera orsaker till att en elev kan få läs- och skrivsvårigheter. Det räcker alltså inte med att analysera elevens språkliga situation, som det står på sid. 12 i propositionen. Det är elevens inlärningssituation, elevens behov och förutsättningar, som skall kartläggas. Bakom symptomet läs- och skrivsvårigheter kan dölja sig allvarligare svårigheter. Eleverna har rätt att få adekvata stödinsatser. Kvaliteten i skolan måste handla om att rätt insatser skall göras och då på rätt sätt. En grundlig utredning är därför viktig för diagnostik av dyslexi. Den skall innefatta en psykologutredning för bedömning av begåvning och kognitiva funktioner, utredning av eventuellt emotionella störningar och bakomliggande DAMP-problematik. En pedagogisk utredning bör komplettera psykologutredningen och om det finns behov kan också en språklig utredning, en syn- och hörselundersökning och en neurologisk undersökning behöva göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av psykologutredning för bedömning av orsakerna till dyslexi som komplement till den pedagogiska utredningen.
mot · GL02Ub31 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. Kunskaper om nationella minoriteter som kunskapskrav i läroplanen för Regeringen anser att utbildningen i den svenska skolan ska ta sin utgångspunkt i alla elevers bakgrund, kultur, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper samt främja deras fortsatta lärande och kunskapsutveckling. Regeringen anser också att det är viktigt att alla som arbetar i skolan har ett medvetet förhållningssätt till kulturell mångfald, där varje individ uppmärksammas. Vi delar regeringens uppfattning. Kunskaper om att inte blivit ett mångkulturellt land utan varit flerkulturellt och flerspråkigt under hela rikets existens är mycket viktig för att inse värdet av att skydda de nationella minoriteterna i och den kultur och historia som hör samman med dem. Vi föreslår att kunskap om dessa och den kultur, historia och språk som hör samman med dem förs in som ett kunskapskrav i läroplanen för samtliga elever i och att den ska ingå som en del av kursplanerna, bl a i ämnena historia, samhällskunskap och svenska. På så sätt kan kunskapen om som ett historiskt sett mångkulturellt land spridas på bred front, också bland majoritetsbefolkningen. Vi föreslår också att lärarutbildningen och fortbildning av lärare ska innehålla undervisning om de svenska historiska minoriteterna och deras kultur och historia. Kunskaper om hur barns tvåspråkighet påverkar inlärningen bör också ingå som ett moment i utbildningen för alla blivande lärare, inte bara i utbildningen för modersmålslärare. Ökad kunskap om de nationella minoriteterna och deras del i vår historia och vårt kulturarv tror vi är nödvändig om de nationella minoriteterna i ska få respekt, förståelse och stöd för sina strävanden att bevara sin kultur, sitt språk, sin religion m.m. Det är också enligt vår uppfattning en förutsättning för ett ökat utbyte mellan minoriteter och den svenska majoritetsbefolkningen. Bara om ett tolerant klimat, öppet för dialog, skapas kan den kulturella mångfalden bli en källa och en faktor inte till söndring men till berikande för det svenska samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskaper om nationella minoriteter som kunskapskrav i läroplanen för .
mot · GL02Ub32 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. Behörighet till gymnasieskolans nationella program Enligt 5 kap. 5 och 13 b §§ skollagen gäller fr.om /99 nya behörighetsvillkor för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan. De nya behörighetsreglerna skall tillämpas första gången vid intagning . Reglerna innebär att endast elever som i uppnått lägst godkända betyg i ämnena svenska, alternativt svenska som andra språk, engelska och matematik är behöriga till ett nationellt eller specialutformat program. Övriga elever kan tas in på det individuella programmet och under vissa förutsättningar gå om sista året i . Regeringen kompletterar i denna proposition sitt förslag med att de kunskapsrelaterade behörighetsvillkoren i vissa fall skall anses vara uppfyllda om sökanden på annat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga med godkända betyg i de aktuella ämnena. Man slår även fast en föreskrift som innebär att äldre bestämmelser skall gälla för den som åberopar sifferbetyg vid ansökan till gymnasieskolan. Vi delar regeringens ambition att slå vakt om kvalitet och likvärdighet i gymnasieutbildningen. Vi välkomnar därför den kraftiga skärpningen av behörighetskraven till nationella och specialutformade program. Vi anser dock att undantag från denna regel är motiverade för elever med invandrarbakgrund. Många av dessa elever har kommit sent till , i mellan- eller högstadieåldern, de flesta från länder där engelska språket inte är ett naturligt inslag i samhället. I gengäld talar de ett annat världsspråk, t ex arabiska. Dessa elever startar vid ITK-kurser på sfi-nivå. Att också kunna lära sig ett nytt språk, engelska, upp till grundskolenivå är ett orimligt krav. har några elever efter individuell prövning via fri kvot kommit in på gymnasieskolan på olika nationella program. Med gällande bestämmelser kommer denna väg att vara stängd . Skolan i vårt land strävar mot internationalisering, låt oss inte utestänga elever från andra kulturer! Låt oss ta till vara det som de har att dela med sig av, dels andra språkkunskaper, dels kulturkunskap. Främlingsfientlighet och rasism bemöts bäst i det personliga mötet, inte minst i klassrummet. I ett mångkulturellt med många internationella kontakter bör dessa elever, förutsatt att de har godkänt i matematik och svenska som andra språk, vara behöriga att studera vid alla nationella program. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighet till gymnasieskolans nationella program.
mot · GL02Ub36 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:114 Nya högskolor m.m. I propositionen föreslås att skall godkänna att medel ställs till förfogande för att tillsammans med skall inrätta en kommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i . Kommitténs uppgifter sammanfattas i fyra punkter. Jag anser att ytterligare en uppgift bör tillföras, nämligen: utreda förutsättningarna för en högskolesatsning i /(HH-området). Tyngdpunkten i existerande universitet och högskolor tillsammans tolv stycken med närmare 115 000 studenter ligger i södra delen av regionen. Den fortsatta tillväxten bör därför förläggas i regionens norra delar. Kommittén är det lämpligaste organet för att förbereda en sådan utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall utreda förutsättningarna för en högskolesatsning i HelsingörHelsingborg-området.