mot · GM02So377 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So377av och ()En rökfri barndomSedan 1987 har lagstiftningen mot tobak skärpts men detfinns fortfarande luckor, innan den kan anses svara mot debehov som finns av minskad tillgänglighet för ungdom,rökfria miljöer, förbud för all direkt och indirekt reklam.Sjukvården har i flera landsting förklarats för rökfritt område och vad vorenaturligare än att barnomsorg, förskola, fritidshem och skolan blev heltrökfria zoner. Det är en signal som skulle utgöra en bra grund för denundervisning om rökfrihetens betydelse för hälsan, som lärare men också allannan personal som har med barn och ungdom att göra förväntas stå för.Enligt tobakslagen (1993:581) får rökning inte äga rum i skollokaler eller iandra lokaler avsedda för barn och ungdom. Rökning får heller inte före-komma på skolgårdar eller liknande utrymmen på förskolor och fritidshem,enligt en skärpning av lagen 1994. Detta innebär att rökrutorna inte längre fårfinnas på skolgårdar.I en undersökning (, Svenska tonåringars tobaksvanor,kunskaper och attityder 1987 och 1994) som gjordes 1994, då förbudet motrökning på skolgården var relativt nytt, framgår det att av högstadie-eleverna kände till förbudet men av gymnasieeleverna (17-åringarna). Samma skillnad finns i svaret på en fråga som gällde efterlevna-den av förbudet. av dessa gymnasieelever säger att många ändå rökerpå skolgården medan av högstadieeleverna anser samma sak.Det finns också en skillnad mellan högstadie- och gymnasieelever i hurofta de röker på skolgården. av de rökande högstadieeleverna säger attde alltid röker på skolgården, medan motsvarande andel bland gymnasie-eleverna är . Lärare på högstadiet tycks också enligt elevernas svar varamer aktiva än på gymnasiet när det gäller att se till att lagen efterlevs. 35 %av gymnasieeleverna säger att ingen lärare ingriper, medan motsvarandesiffra för högstadieeleverna är 16 %.Undersökningen visar hur viktigt det är att lagstiftning på tobaksområdetåtföljs av intensiv information och undervisning till de direkt berörda menockså till de grupper som har till uppgift att se till att lagen efterlevs.Förbudet mot all direktreklam i annonser och utomhus, utom där mansäljer tobak, var ett steg framåt men utanför tobaksaffärerna byggs ofta enansenlig reklamflora sponsrad av olika tobaksbolag upp. Den indirektareklamen gör sig allt bredare i form av kläder och olika prylar som bär dekända tobaksmärkenas namn. Man försöker förknippa sitt tobaksmärke meden viss livsstil, t.ex. äventyr, fest, lyx eller kultur. Det finns exempel påhelaskidorter, som gör reklam för ett tobaksvarumärke på stolpar, liftkort,restauranger, där flickor, klädda i varumärkets färger med cigarettmärketsnamn på sina chica overaller, delar ut gratis cigaretter även till minderårigapå restaurangens solveranda. Detta är ett exempel från men i Sverigeförsöker nu ett tobaksbolag placera sitt varumärke i vår svenska fjällnatur.Utdelning av gratis cigaretter av vissa märken förekommer också i Sverigepå t.ex. pubar. Undersökningar visar att ungdomar påverkas av smyg-reklamen och den bör därför bli föremål för lagstiftning.Riksdagen begärde redan med anledning av betänkande 1993/94:SoU17 attregeringen skyndsamt skulle utreda frågan om indirekt reklam och därefteråterkomma till . Vi som varit pådrivande i denna frågabeklagar att det dragit ut . Vi väntar fortfarande på att regeringenskall lägga fram ett förslag om förbud mot indirekt reklam eller s.k.smygreklam.Den nya lagen om18-årsgräns för tobaksinköp som trädde i kraft i januari1997 är ytterligare ett steg framåt. Den bör upp med tydlig informa-tion om syftet med lagen och om vikten av att den respekteras av både vuxnaoch barn.Den undersökning vi tidigare refererat till säger en del om ungdomarsattityder till olika åtgärder som försvårar tobaksbruk. Naturligt nog är rökaremer negativa än icke-rökare.20 % av dem som röker på skolgården är ändå för ett rökförbud medan33 % av dem som röker ibland och av dem som aldrig gör det ärpositiva till ett förbud. Även de flesta rökare accepterar en åldersgräns och devill ha mer undervisning om tobak i skolan.När det gäller ungdomars inställning till om föräldrarna skall försökapåverka sina barns rökvanor har det skett en utveckling . Såmånga som anser att föräldrar skall försöka övertala sina barn att interöka. anser att de skall föregå med gott exempel. anser attföräldrarna inte skall låta dem röka hemma. Däremot är uppslutningen intehögre än för ett totalförbud att röka från föräldrarnas sida.Tobaksbruket har blivit ett mindre problem än tidigare i vissa kretsar. Det harminskat bland mogna män men bland pojkar och unga män är det en lika storandel tobaksanvändare som under tidigare topperioder.Bland flickor och unga kvinnor röker fler . Rökningen ökarspeciellt bland unga lågutbildade kvinnor. Andelen rökare bland gravidakvinnor har lyckligtvis gått ned, vilket visar att information lönar sig. Blandensamstående mödrar röker ända . Det är viktigt att det arbetesom läggs ned på mödravårdscentralerna följs upp så att rökstoppet blirpermanent.Det är att vi får en sammanhängande tobakspolitik, där de lagar vistiftar får stöd genom en väl genomtänkt information och undervisning,riktad till barn och ungdom. Den bör också ta sikte på de nyckelgrupper, somär viktiga som förebilder för barn och ungdom och förmedlare av de attitydersom är en förutsättning för att aldrig börja röka.Det är väl belagt att tobaksbruket är vårt största hot mot folkhälsan. Detbör därför vara ett prioriterat mål att unga aldrig börjar röka. Ändå måste vikonstatera att minst 600 unga börjar röka . Det blir 30 000 omåret. Av dessa är det som aldrig lyckas sluta. Detta kommer att orsakahögre sjuklighet långt in och en mycket stor dödlighet. Vi vet nuatt lungcancer ökar inte minst bland unga kvinnor. Vi måste använda allamedel för att vända den trenden.Luften från tobak innehåller 40 000-80 000 ppm. koloxid och enligtarbetsmiljöreglerna i får toppvärdet uppgå till högst 100 ppm. underen period av . En mängd cancerframkallande ämnen finns itobaksröken, i halter som ofta är 100-200 gånger högre än vad som tillåtsfrån någon annan källa i arbetsmiljön.Vi har en lagstiftning som syftar till att ingen mot sin vilja skall behövautsättas för rök i sin arbetsmiljö. På många arbetsplatser har det blivit endramatisk förbättring men fortfarande finns det brister i praktiken pååtskilliga arbetsplatser. Det upplevs av många som obehagligt att självabehöva kräva rökfrihet från sin omgivning. Efterlevnaden av lagen om enrökfri arbetsmiljö bör utvärderas. Om resultatet inte är tillfredsställande,måste arbetsgivares och arbetsplatsledares ansvar för lagens efterlevnadstärkas.Med tanke på vår kunskap om betydelsen av en rökfri miljö, ter det sigmärkligt, att inte alla tänkbara insatser görs för att alla barn skall få växauppi en rökfri miljö. Vi har ansett oss kunna förbjuda aga och det med all rätt. Viaccepterar inte att barn utsätts för vanvård. Vi reagerar starkt om miljöfarligautsläpp eller luftföroreningar kan tänkas drabba våra barn. Att många barndag efter dag i sin egen hemmiljö är utsatta för tobaksrök, talas det däremotganska tyst om. För barn som växer upp i ett hem där någon röker ökarrisken för bronkit, lunginflammation, astma och allergier. Vad en del avdessa barn kan tänkas drabbas av som vuxna är inte svårt att föreställa sig,när vi känner till vilka risker för t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar passivrökning innebär.Det är knappast tänkbart att lagstifta om vad människor får göra eller integöra i sina egna hem. Däremot är det oförsvarligt, om inte samhället tar allamöjligheter att upplysa och informera föräldrar om vikten av att ge sina barnen rökfri uppväxt.Det har länge varit känt att barn, vilkas mödrar rökt under graviditeten, ärnegativt påverkade av detta. De har lägre födelsevikt, föds oftare för tidigtoch får i genomsnitt sämre hälsa. Forskningsresultat talar för att rökning ären av de faktorer som förorsakar plötslig spädbarnsdöd. Med tanke på allaunga flickor som börjar röka och som är presumtiva mödrar är detta djuptoroväckande.Under graviditeten bör därför intensiv utbildning med noggrannresultatinriktad uppföljning ges till de blivande föräldrarna för att visaviktenav rökfrihet under graviditeten och av att sedan ge sitt barn en rökfriuppväxt. De som är rökare måste få all upptänklig hjälp med att sluta röka.De flesta blivande föräldrar är inställda på att ge sina barn en så brauppväxtmiljö som möjligt och därför förhoppningsvis mottagliga för sakligaargument och motiverade för rökavvänjning. De positiva förändringar förden egna hälsan och välbefinnandet som ett rökstopp för med sig börframhållas.Detta arbete bör sedan kontinuerligt följas upp på barnavårdscentralerna,där undervisningen bör fördjupas med barnets behov i centrum men ocksåbetydelsen av föräldrarnas goda hälsa.Nästa viktiga steg bör vara barnomsorgens, förskolans och skolans viktigaarbete för att påverka föräldrarna att hålla hemmet rökfritt. Dessa miljöer börliksom skolan vara helt rökfria. Föräldrarna bör, på föräldramöten och vidandra kontakter med barnomsorg och skola, regelbundet få undervisning omvikten av att barn får en rökfri uppväxt. Här finns utmärkta tillfällen attengagera föräldrar som är läkare och sjuksköterskor att tillsammans medbarnomsorgspersonal och lärare undervisa och samtala om barnens hälsa.Hemmens, barnomsorgens, förskolans, fritidshemmens och skolansförebyggande arbete för att skapa attityder hos barn och ungdomar så att dealdrig börjar röka måste intensifieras och bli mer resultatinriktat. Elevernamåste få en allsidig och kontinuerlig undervisningom den risk för hälsan tobaksbruket innebär.Det bör ses som en självklarhet att ungdomars rökfrihet skall gälla både iskolan och på fritiden.Förutom lärare kan med fördel även läkare, sjuksköterskor och patientermed egen erfarenhet av problemet, och naturligtvis föräldrar engageras iundervisningen. På högstadiet och gymnasiet har man goda erfarenheter avatt elever eller ungdomar, som fått viss utbildning i ämnet undervisar sinakamrater och även hjälper till att inspirera föräldrar att sluta röka. Inteminstnär det gäller att komma åt attityder till rökning är ungdomar ofta mestframgångsrika och bör därför användas i undervisningen.För att göra denna satsning på föräldrar, barn och ungdom möjlig är detnödvändigt med en allsidig utbildning, inriktad speciellt på alla yrkesgruppersom har med föräldrar och barn att göra. Detta bör ingå som en obligatoriskdel såväl i yrkesutbildningen som i fortbildningen inom yrkesverksamheten.Socialutskottet har avslagit de motioner som syftat till dennakontinuerliga information och utbildning för att ge barn en rökfri uppväxtoch få dem att aldrig börja röka, med motiveringen att detta redan pågår.Tyvärr sker detta långt ifrån i tillräcklig utsträckning och utan verklig konti-nuitet och uppföljning. Exempelvis säger en tredjedel av niorna att de intefått någon information alls och en tredjedel bara vid ett tillfälle.Nu är det rätta tillfället att se till att denna undervisning blir obligatorisk,kontinuerlig och heltäckande. De framsteg som gjorts i fråga omlagstiftningen, kommer inte att få avsedd verkan, om den inte upp aven väl genomtänkt information och undervisning. För att upplysningen ochutbildningen av föräldrar, barn och ungdom samt den personal som arbetarmed dessa grupper skall bli så effektiv som möjligt, bör den understödjas aven intensiv information via radio och TV. Denna information bör också riktasig till de vuxna som önskar sluta röka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär lagförslag om förbud mot indirektreklam,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av efterlevnaden av lagen om en rökfri arbetsmiljöoch arbetsgivares och arbetsplatsledares ansvar för en rökfri arbetsmiljö,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en intensifierad information och kontinuerlig undervisning, riktadtill alla föräldrar, om vikten av att alla barn och ungdomar får en rökfriuppväxtmiljö,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en rökfri graviditet för barnets hälsa och av att hjälp attsluta röka erbjuds föräldrarna så att rökstoppet blir permanent,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en allsidig och kontinuerlig undervisning om den riskför hälsan som tobaksbruket innebär så att ungdomar aldrig börjar röka,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även ungdomar bör användas som informatörer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att en allsidig utbildning i tobaksfrågan ingår iyrkesutbildningen och i fortbildningen för alla de yrkesgrupper som har medbarn och föräldrar att göra i sin yrkesutövning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att information och undervisning om tobaksbruk bör stödjas avhälsoinformation i radio och TV.Stockholm den 27 oktober 1998Ingrid ()()1Yrkande 1 hänvisat till KU.