mot · GM02Bo509 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo509av m.fl. (v)Ekologiskt hållbart boendeUtgångspunktSverige har undertecknat Riodokumentet om en hållbarutveckling, . Här har ålagt sig självt attomställa samhället till ett ekologiskt hållbart samhälle. Dettaställer stora, men berättigade, krav på alla samhällssektorer. ISverige har vi länge haft en bostadspolitik som har haft somuppgift att tillse att alla invånare har rätt till och ekonomiskamöjligheter att efterfråga en god bostad. Med de kunskapervi har om jordens ändliga resurser och byggmaterialensinverkan på miljön är det nödvändigt att starkare betona deekologiska värdena i nybyggnation och renoverings- ochombyggnationsarbete.I dag är lagstiftningen på de här områdena alldeles för svag och kraven påekologiskt byggande är inte tillräckligt tydliga i de regelsystem som gäller.Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnader styr till stor del byggandet. lagen saknas fortfarande ett tydligt uttryck som motsvarar de högtidligautfästelserna om ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är viktigt att vid alltbyggande använda sig av en ekologisk kretsloppstillämpning och resurshus-hållning i sin helhet. föreslår att BVL 2 § punkt 9kompletteras med krav på resurshushållning och en hållbar kretslopps-tillämpning. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Detta bör gesregeringen till känna.Att införa dessa krav i lagen om tekniska egenskapskrav innebär storaförändringar när det gäller att ta till vara de växtnäringsämnen somproduceras i våra bostäder. Urinseparering, kompostering, tillvaratagande avgråvatten från tvätt och disk och ett utnyttjande av dagvattnet är exempel pådetta. finns redan en rad projekt och reguljär verksamhet, som vi kan talärdom av och erfarenheter från, och där man använder redan känd teknikoch utvecklar nya metoder för ett ekologiskt hållbart boende med höga kraväven på energieffektivitet och goda inomhusmiljöer. Som exempel kannämnas urinsepareringen i i samarbete med Luleås högskola ellermiljöhuset på i som är ett höghusområde där man byggtupp ett helt system för kompostering och utnyttjande av värmeöverskottet ikompostanläggningen. Även Ekoporten i har en rad erfarenheteratt ge. För att nå framgång så krävs att lagar och tillämpningsföreskrifterinförs, både för nyproduktion och för större renoveringar, t.ex. vid byte avavloppsrör.KvalitetskontrollKvalitetskontrollen styrs enligt PBL, kap 9. Kravendokumenteras i en plan som skall ange vad som skallkontrolleras, men inte vilka kvaliteter som skall finnas. Denkontrollansvarige ansvarar bara för att en plan upprättas ochföljs och inte för vad som står i den. Följaktligen börantingen benämningen kvalitetsansvarig bytas motkontrollansvarig eller så måste uppdraget förkvalitetsansvarig förändras på ett sådant sätt att nuvarandebenämning motsvaras av arbetsuppgifter i linje medbenämningen. Det bör bli regeringens uppgift att se till attdetta sker.Utvärderingen av kvalitetskontrollen sker i samråd med . Kvalitetsbestämningen sker däremot endast genom byggherrensförsorg. Det finns inget formellt krav på byggherren att kontaktakommunen under projekteringen av byggnationen. Krav på bästa möjligakvalitet när det gäller tillgänglighet, materialval m.m. bestäms av byggherrenutifrån de egenskaper som PBL föreskriver. Kommunen eller andraintresseorganisationer har därför ingen möjlighet att bevaka kvalitets-intressen under kvalitetsbestämningsskedet. Detta borde kunna intresse-regleras mellan allmänna och enskilda intressen och beslutas t.ex. i detaljplanoch/eller områdesbestämmelser. Att tillse att största möjliga hänsyn tas vidbestämmandet av tillgänglighet och bästa möjliga kvalitet enligt de krav somlagen föreskriver är ett sätt att undvika framtida merkostnad. Regeringen böråterkomma till med förslag på hur kvalitetsbestämmelserna skallsäkras, så att samhällets mål och riktlinjer för den framtida boendeplane-ringen på bästa sätt skall uppfyllas. Detta bör ges regeringen till känna.Miljö- och energideklarationerEn miljö- och energideklaration för boendet är nödvändigutifrån en rad olika aspekter. Den energi som förbrukasi boendet motsvarar en fjärdedel av landets totalaenergiproduktion. En femtedel av utsläppen av koloxid ochen fjärdedel av utsläppen av flyktiga organiska ämnen ochkväveoxider kommer från boendet. Som konsument är detsvårt att göra bedömningar av en bostads miljöegenskaperoch energiförbrukning när man väljer bostad. En tydligenergi- och miljödeklaration skulle antagligen, precis somnär det gällt annan miljömärkning, leda till attkonsumenterna efterfrågade miljöanpassade och energisnålabostäder. Regeringen har gett i uppdrag attundersöka möjligheterna att utforma ett system förkvalitetsdeklaration av bostäder. Det bör ges regeringen tillkänna att stöder en sådan utredning och att vivill se högsta prioritet på utredningen så attkvalitetsdeklarationen avseende miljö och energi kananvändas . I uppdraget bör man också tillse attallergi- och överkänslighetsaspekterna vägs in ikvalitetsdeklarationen. Kostnaderna för allergi ochöverkänslighet ligger på mellan 5 och 6 miljarderkronor. Detta bör ges regeringen till känna.Sjuka husEn miljö- och energideklaration räcker inte för att komma tillrätta med byggfel som har begåtts och kommer att begås.Inte heller täcker miljö- och energideklarationen effekternaav t.ex. fuktangrepp som frigör ämnen i byggmaterialet.Både byggfel och fuktangrepp leder ofta förr eller senare tillmiljöproblem i form av dålig inomhusmiljö ochmögelangrepp. Byggnader bör konstrueras, projekteras,uppföras och ändras på ett sådant sätt att det ger den boendeett skydd mot den yttre miljön och en riskfri ochhälsosam inomhusmiljö. Byggprodukter borde inte fåinnehålla ämnen som är cancerframkallande om produktenutsätts för fukt eller oönskad temperatur. Inte heller bordebyggprodukter innehålla ämnen som är klassade somallergiframkallande om produkten utsätts för fukt elleroönskad temperatur. Krav måste ställas på leverantörer attgarantera att deras produkter inte avger vare sig cancer- ellerallergiframkallande ämnen vid kombination av andranormalt ingående byggprodukter.Inomhusmiljön är en av våra viktigaste miljöfrågor inte minst med tankepå att vi tillbringar av vår tid inomhus. Allergi och överkänslighet harfördubblats varje decennium , och en del av denna ökning kantillskrivas våra allt sämre inomhusmiljöer. Forskning har visat att barn ärbetydligt känsligare för miljöföroreningar än vuxna och att barn reagerartidigare på dålig miljö. är vart tredje barn drabbat avallergi/överkänslighet. Mellan 600 000 och en miljon människor bor i dåligainomhusmiljöer. Dessutom dör cirka 1 200 människor medastma/allergi som direkt eller indirekt orsak.Det är både en folkhälsofråga och en utmaning för byggsektorn att byggasunda hus, dvs. miljöer där människor inte blir sjuka. Att i det framtidabyggandet skapa tydliga regler torde inte vara svårt utifrån den samladekunskap som finns. Problemet är snarare hur man kan komma till rättamed problemet i redan byggda och sjuka hus. Det är klarlagt att stor delav problemen är förknippade med fukt i husen. Hälsoproblemen kan oftasthärledas till kombinationen av mögel, ammoniakgaser och organiska ämnen iinomhusluften. Dessa problem kan sättas i samband med dålig byggteknik,fukt i betongbjälklager som stängts inne under golvmattor av plast ochlinoleum, flytspackel med egen fukt och vattenbaserat lim. Utöver dettatillkommer emissioner från målarfärg, lim och spackel. Dåliga ochkomplicerade ventilationssystem gör att de flyktiga organiska ämnena iinomhusluften, som har tre till fyra gånger så höga halter av föroreningsgradän normalt, innebär att den enklaste åtgärden, nämligen att ventilera, intefungerar tillfredsställande. Om inte ventilationen fungerar blir man inte avmed fukten. Lagen om ventilationskontroll fungerar inte tillfredsställandeoch regeringen borde se över hur denna lag kan skärpas så att syftet medlagen motsvaras av åtgärder och kontrollmöjligheter. Detta bör gesregeringen till känna.De människor som drabbats av överkänslighet är inte hjälpta av de normersom finns, vilket för övrigt bara omfattar radon och formaldehyd, utan förden här gruppen krävs ett starkt skydd. handlar det om nollnivåer. Denhär gruppen tvingas ofta flytta från bostad till bostad för att hitta ett boendesom fungerar. Det är naturligtvis svårt att bygga och renovera utifrån ennollnivå, men strävan att komma dit måste finnas och att se till att inte flermänniskor drabbas av sjuka-hus-syndrom genom att kraftigt reducerahalterna av allergiframkallande ämnen i ny- och ombyggnation. Regeringenbör utreda förutsättningarna för ett lagstiftat krav om produktansvar förlokaluthyrare och bostadsvärdar, vad gäller lägenheters och lokalershälsoeffekt.Sjuka inomhusmiljöer tycks framför allt förekomma på arbetsplatser, ochdär kvinnors arbetsmiljöer ofta är sämre än mäns. Skolor och förskolor tycksvara särskilt drabbade. Med tanke på både personalen, och att dessainstitutioner riktar sin verksamhet mot barn och ungdom är det väsentligt attåtgärderna i första hand riktas mot just dessa verksamheter.EnergieffektiviseringKärnkraften skall avvecklas och inleds med en stängning avBarsebäck, enligt den partiöverenskommelse somVänsterpartiet medverkat till. En stor del av denenergiförbrukning som finns kan ersättas genombesparingar. av all elenergi används för uppvärmningav inomhusluft och varmvatten. Energin används somdirektverkande el i småhus och flerbostadshus, i lokaler avskilda slag samt för att producera fjärrvärme. Det är fulltmöjligt att minska elanvändningen i svenska hus och på siktminska det totala energianvändandet. Den elspecifikaanvändningen (t ex ljus, TV, arbetsmaskiner) kan tillgodosesmed i huvudsak befintlig vattenkraft och ny miljövänlig ochsmåskalig elproduktion och genom besparingar ikonsumentledet med upphandling av energisnålareprodukter. Elvärmen ersätts billigast med fjärrvärme där delokala förutsättningarna finns. Bränslevalet varierar efteromständigheter, ekonomi och tillgång. Det kan handla omved- och fliseldning, biogas, naturgas under ettövergångsskede, solpaneler och värmepumpar. Allasystemen har sina fördelar och nackdelar.Även när det gäller ny elproduktion finns en rad olika alternativ.Vindkraften kräver fortsatt investeringsstöd, skydd av markägarens rätt attbygga vindkraft, inventering av lokaliseringsalternativ i alla kommuner ochminskad rätt för försvaret att lägga in veto.Kostnaderna för solceller och solvärmesystem är höga och den positivautvecklingen avstannade när staten drog in sitt stöd till solfångarinstalla-tioner. Det här beklagar vi från , inte bara för att solvärme ärperfekt från miljösynpunkt både avseende miljöpåverkan och kretslopps-synpunkt, utan också därför att vi i har en långt gången forskningoch förutsättning för att starta produktion i större skala och därmed ocksåskapa nya arbetsplatser. Kraftvärme (el- och värmeproduktion) kräver ut-byggnad av fjärrvärme både i små och stora kommuner, men är det effekti-vaste sättet att producera el. Här behövs en utveckling av bränslet ochmiljöpåverkan bestäms av bränslevalet. är det biogas ochnaturgas som är möjliga bränslen men måste naturgasen ersättas avförnyelsebar energi som inte bidrar till växthuseffekten.Det är inte politikernas uppgift att söka finna den enda vägen när det gällerenergiutvecklingen, utan krav måste ställas på energibranschen att ta framalternativ som kan underställas politisk prövning.Det är inte bara valet av energisystem som avgör hur vi bäst kan anpassaboendet till ett kretslopp utan också i lika stor utsträckning hur vi bygger ochrenoverar våra bostäder. I de större kommunerna måste man utnyttja tätheteni byggandet. Att nyttja de synergieffekter som man har i de större samhällenaborde vara en självklarhet. Avlopp, sophantering och energi kan användasmer effektivt i flerbostadshus och i tättbebyggda områden än i en utspriddbebyggelse. Det är därför viktigt att se till att städer och andra störresamhällen framför allt växer genom en förtätning som också tar hänsyn tillbehovet av grönområden och lekytor. Det kan handla om att bygga ut genomatt förlägga nya bostäder ovanpå lågbyggda affärcentra och därmed också fåmöjligheter att bygga billiga mindre bostäder, som saknas, framför allttill ungdomar. Det är dessutom vanligt att dessa affärscentra har platta takoch att då se till att bygga sluttande tak skulle från energi- och fuktsynpunktvara en dubbel fördel. Dessutom behöver framför allt storstadsområdenabibehålla sina fria markytor i närområdet både för rekreation och för odlinginom närområdet. Vid större ombyggnader finns en unik chans att vidtaenergihushållningsåtgärder. Ombyggnaderna måste naturligtvis ske medförsiktighet avseende de arkitektoniska värdena och speciellt i K-märkta hus.ByggmaterialAtt i införa krav på ekologiskkretsloppshushållning måste med automatik få en radkonsekvenser för byggandet och boendet. Byggmaterialenskall vara energieffektiva, återvinningsbara och ofarliga förhälsan. Avfallshanteringen skall ingå i det ekologiskakretsloppet, vilket kräver en välfungerande källsortering avsopor och ett bra system för att tillvarata restprodukter. Detställer också krav på alternativa lösningar för vatten ochavlopp och hur vi bäst använder dagvattnet och gråvattnet.När det gäller byggmaterial bör paragraf fem i lagen omkemiska produkter (LKB), den s.k. substitutionsprincipen,användas på ett kraftfullt sätt. Centrala myndigheter har varitobenägna att använda lagen, men även kommuner ärskyldiga att se till att lagen följs. Här bör tillämpningskravenskärpas och få i uppdrag att se till att lagentillämpas vid byggnation och i de samråd som entreprenöreroch byggherrar har med kommunerna inför byggstart.Kommunerna har en möjlighet att utfärda krav lokalt medstöd av utbyteslagen. Praktiskt tillämpad har det visat sigvara en effektiv åtgärd. De boende måste också få enmöjlighet att utforma bl a sopsorteringssystem vid ny- ochombyggnad. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnittet utgångspunkt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetskontroll och den kvalitetsansvarige,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetsbestämmelsernas säkrande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö- och energideklarationer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjuka hus och ventilationskontroll,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nollnivå för utsatta boendegrupper,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energieffektivisering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggmaterial.Stockholm den 25 oktober 1998Sten ()()()()()