mot · GM02A256 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A256av m.fl. (s)Storstadens möjligheterMålen för regionalpolitiken ska enligt riksdagsbeslut vara attskapa hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Dessamål gäller självfallet också för storstadsregionerna. ISveriges tre storstadsregioner bor av landetsbefolkning. Det är viktigt att inse att utvecklingen i dessaområden är av helt avgörande betydelse för hela Sverigesutveckling framöver. Vi lever i en allt merinternationaliserad ekonomi, där det är avgörande för landetsekonomi att kunna dra till sig och behålla företag som ärframgångsrika på den internationella marknaden. Faktorersom avancerad kunskapsproduktion och högre utbildning,väl fungerande kommunikationer regionalt ochinternationellt, samt välutbildad arbetskraft har därvid enavgörande betydelse. Det är främst storstadsområdena somhar möjlighet att tillgodose de krav den internationellamarknaden ställer. De svenska storstadsområdena måstehävda sig i en hård konkurrens med andra europiskastorstadsområden och det är därför av stor betydelse för helalandet att storstadsområdena har den konkurrenskraft somerfordras. Områden utanför storstadsregionerna är ofta ingetalternativ för företagens strategiska etableringar. Däremotkan etableringar i storstadsområdena generera verksamhet iandra delar av landet. Storstäderna har därför en särskild rollsom "tillväxtmotorer" för hela landet.En verkningsfull storstadspolitik måste inbegripa aktiva medverkan frånstatsmakterna i att undanröja hinder för den ekonomiska utvecklingen istorstäderna. har viktiga beslut tagits i den riktningen. Destora infrastruktursatsningarna, utbyggnaden av högskoleutbildningen,skatte- och kostnadsutjämningen samt regionreformerna är exempel pådetta. För utveckling har , ,högskolan, och skatte- och kostnadsutjämningen avgörandebetydelse.Storstäderna har haft en relativt stark befolkningsökning.Utvecklingen är bl.a. en följd av internationaliseringen, den etniska mång-falden och de ökade kunskapskraven i arbetslivet. Befolkningsökningenställer stora krav på storstäderna. Grupper med stora behov av insatser ochservice, som nyanlända invandrare, varav många är barnfamiljer, utgör ettstort inslag i inflyttningen. Många av de inflyttade är ungdomar utan fastförankring på arbetsmarknaden. Inflyttningen har stora effekter på social-bidragskostnaderna, men ställer också krav på resurstillskott inom skola,barnomsorg och arbetsmarknadsåtgärder.Den pågående utvecklingen i storstäderna är en utmaning för den svenskavälfärdspolitiken och de principer den vilar på. Det gäller att ta tillvarastorstädernas tillväxtpotential och den sociala och kulturella dynamik demöjliggör, utan att stora grupper i storstäderna lämnas utanför utvecklingenoch den sociala gemenskapen.Internationell erfarenhet visar att en extremt hög arbetslöshet kan bli ettbestående problem i delar av storstäderna, med tendenser till att arbets-lösheten blir ett socialt arv som förs vidare mellan generationerna. En sådanutveckling skapar en grogrund för en social struktur som präglas av om-fattande och alltmer organiserad kriminalitet, etniska motsättningar, våld ochmissbruk av alkohol och narkotika. Befolkningen i de negativt segregeradeområdena kommer att riskera att leva utanför samhällsgemenskapen och utanhopp om förändring. Barns uppväxtförhållanden i de segregerade områdenager dem inga reella möjligheter att utbilda sig och utvecklas på likvärdigavillkor och problemen cementeras efterhand.Utvecklingen i de svenska storstadsområdena har inte gått lika långt somden som kan iakttagas i många storstadsområden i västvärlden men ten-denserna finns där. En genomtänkt, sammanhållen politik måste därförformas för att häva den negativa segregationen och skapa förutsättningar förutveckling och social gemenskap för hela befolkningen i storstäderna.Situationen i MalmöSituationen i storstadsområdena är i många avseende likartadvad avser segregationen. har dock en särskilt utsattsituation. har befolkningen i ökat med 21000 personer varav 14 000 den senaste4-årsperioden. Befolkningsökningen består nästan enbart avpersoner med utländsk bakgrund, som uppgår till avMalmös befolkning. Under den kommande tioårsperiodenväntas den yrkesverksamma befolkningen öka med 25 000personer. Enbart för att upprätthålla dagens lågaförvärvsfrekvens krävs ett tillskott av ca 1500 arbetstillfällenom året. Om förvärvsfrekvensen ska nåupp till riksgenomsnittet krävs ett tillskott av ca 2 500arbetstillfällen per år.Förvärvsfrekvensen uppgår f.n. till mot ca 74 för riket. Antalet öppetarbetslösa uppgick till av befolkningen i åldern . Motsvarande tal för riket var 4,5%.Medelinkomsten är lägre än i riket. Socialbidragsberoendet är dethögsta i landet. Av Malmös befolkning hade socialbidrag någon gångunder 1997 och kostnaderna för socialbidragen uppgick till ca perinvånare jämfört med ett riksgenomsnitt på per invånare. Andelenarbetslösa bland socialbidragstagarna uppgår till . Till detta kommeren stor grupp på ca 4000 personer som är att betrakta som arbetslösa mensom ej är registrerade som arbetslösa.Stöd för utvecklingBeslutet om , och Malmös nyahögskola skapar utan tvekan nya förutsättningar för tillväxtoch utveckling. De möjligheter som öppnar sig måste tastillvara genom offensiva satsningar i regionen. Regeringenbör aktivt stödja det arbete som bedrivs i samverkan mellanMalmö Kommun, regionala organ och näringslivet. Men deträcker inte med näringspolitiska insatser ochinfrastruktursatsningar. Om hela befolkningen ska gesmöjlighet till utveckling så måste den negativa segregationenbrytas. Några av de insatser som behövs för att understödjaen positiv utveckling är följande:Näringspolitiska insatser- I anslutning till bör det tillskapas ett Soft Center därutbildning och företag inom TV/film/video, kommunikation, under-hållning, reklam och design m.m. samlas. Också utbildning ochforskning inom turistområdet bör tillskapas inom ramen för Malmöhögskola.-- bör ges förutsättningar att utvecklas till ettuniversitet.-- I finns en mängd organisationer som på olika sätt stödjer företagoch nyföretagande. I syfte att åstadkomma en bättre samordning bör ettregionalt utvecklingscentrum för nyföretagare inrättas. Ett regionaltriskkapital bör byggas upp och knytas till utvecklingscentrumet.-- Järnvägs- och väganslutningarna till måste få en trafik-och miljömässig god lösning. Beslutet om är ett steg i denriktningen. Regeringen bör medverka till att också godstrafiken gesgynnsamma förutsättningar genom byggandet av det yttre godsspåret.-- Skatte- och regelsystemen på den danska och svenska sidan avÖresund måste samordnas, så att kan fungera som ensammanhållen region när det gäller företagande, arbete och boende.-Arbetsmarknadspolitiska insatser- De lokala arbetsmarknadsmyndigheterna måste ges i uppdrag att isamverkan med kommunerna utveckla insatserna för de segregeradeområdenas befolkning som i stor utsträckning är marginaliserade påarbetsmarknaden. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i dessaområden behöver stöd av tydliga mål.-- Den lokala arbetsförmedlingsorganisationen bör ges i uppdrag och fåresurser för att i segregerade områden samverka med kommunen igemensamma lokala arbetskontor.-- Förslag föreligger nu om att tillskapa utvecklingsavtal som möjliggören friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen.Enytterligare förstärkning av den lokala friheten och inflytandet bör ske.Bidragen till arbetslösa och finansieringen av arbetsmarknadsåtgärderuppgår till i . Dessa medel bör disponeras frittinom ramen för en arbetsmarknadspolitisk frizon.-- Segregation och hög arbetslöshet drabbar invandrare särskilt hårt.Större insatser måste göras bl.a. inom ramen förarbetsmarknadspolitiken för att underlätta för invandrare att etablerasig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiska insatser, utbildningoch språkträning måste kopplas ihop.-- I avvaktan på en större reform, där finansieringsansvaret för social-bidragskostnaderna fördelas på ett rimligare sätt mellan stat och kom-mun, bör en försöksverksamhet inledas i de utsatta bostadsområdenamed inriktning på de arbetslösa socialbidragstagarna. Staten bör ta ettökat ansvar för dessa kostnader som kommunen förbinder sigatt aktivt medverka tillsammans med arbetsmarknadsmyndigheter ilokala arbetskontor.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att främja sysselsättningen i Malmöregionen.Stockholm den 27 oktober 1998Lars-Erik ()()()()