mot · GM02N228 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N228av m.fl. (m)Energipolitik för sysselsättning och välstånd1 SammanfattningModerata samlingspartiet föreslår en ny inriktning av energipolitiken såatt denna bidrar till att öka sysselsättningen och främja välståndet. Statenskall inte detaljplanera och detaljreglera energisystemets utveckling, utanfastställa långsiktigt hållbara ramar och villkor. Ansvaret för denfortlöpande omställningen, miljöanpassningen och förnyelsen avenergiproduktionen skall vila på producenterna.Energipolitiken är ett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Kärnkraften är därmed inte någotsjälvändamål, lika lite som dess avskaffande borde vara det. Alla slag avenergiproduktion har sina fördelar och nackdelar. Kärnkraftens nackdelarkan med stor marginal bemästras. Om så inte var fallet skulle vi förespråkanedläggning, inte av en, utan av tolv reaktorer.Beslutet om en förtida kärnkraftsavveckling är illa underbyggt. Varkensvenska folket eller dess representanter i har fått kännedom omavvecklingens konsekvenser i olika avseenden. Klart är dock att av-vecklingen innebär en gigantisk kapitalförstöring, som hotar jobben, miljönoch vår levnadsstandard. Riksdagsbeslutet att inleda en förtida kärn-kraftsavveckling bör upphävas, liksom lagen om kärnkraftens avveckling,som kränker väsentliga rättsgrundsatser.Moderata samlingspartiet anser att effektiviseringen och hushållningenmed energiresurser skall fortsätta på de villkor som en fri energimarknadanger. Staten bör kraftigt minska bidragsgivningen på energiområdet ochskall inte subventionera investeringar i ny kraftproduktion. I stället skalllångsiktig forskning och utveckling prioriteras. Det s.k. tankeförbudet ikärntekniklagen skall upphävas.Ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraften skall subventioneras av statenoch skyddet av älvar och vattendrag skall värnas. En storskalig introduktionav fossilgas i bör avvisas och en grundlig miljökonse-kvensbeskrivning bör göras innan en storskaligt ökad biobränsleanvändninggenomförs.Moderata samlingspartiet anser att energibeskattningen skall reformerasoch göras konkurrensneutral. Fiskala skatter bör endast tas ut ikonsumtionsledet medan miljöstyrande skatter och avgifter bör tas ut iproduktionsledet. Energiskatterna bör i ökad utsträckning harmoniseras medvåra grannländer. Utsläppen av växthusgaser måste begränsas.Svensk kärnkraftsteknologi håller hög standard. Kärnsäkerhetsarbetet börinriktas på säkerhetshöjande åtgärder i vårt närområde, både genom bilateraltsamarbete och genom samordnade internationella insatser i syfte att brytaberoendet av miljö- och säkerhetsmässigt undermålig energiproduktion.Det statliga riskerar att skadas till följd av densocialdemokratiska regeringens partitaktiskt betingade avvecklingspolitik.Moderata samlingspartiet anser att bolagets oberoende ställning skallåterupprättas och ägandet i bolaget breddas.2 Moderata utgångspunkterDe senaste tre decennierna har halkat ner från en tätposition ivälfärdsligan till ett land som ligger under genomsnittet i och ogynnsamma utvecklingen för tillväxt och sysselsättningunderstryker betydelsen av en långsiktigt hållbar energipolitik. Sverigesförmåga att hävda sig industriellt och ekonomiskt blir i ännu högre gradän tidigare beroende av säker tillgång på energi till konkurrenskraftigapriser. En god ekonomisk och social utveckling blir omöjlig om inteenergiförsörjningen är långsiktigt tryggad på detta sätt tillkonkurrenskraftiga priser. Ett misslyckande härvidlag omöjliggör ocksåen utveckling som är skonsam mot miljön.Energipolitiken är inte ett självändamål utan en avgörande och strategiskfaktor för möjligheter att få till stånd fler arbeten och ökad välfärd.Den tillväxt och industriella utveckling som krävs kommer att leda till ökadefterfrågan på el. Energipolitiken får då inte lägga hinder i vägen, utan måstetvärtom garantera att denna efterfrågan kan mötas på ett ekonomiskt ochmiljömässigt godtagbart sätt.Moderata samlingspartiet anser att energipolitiken skall ha följandeutgångspunkter:- skall dra nytta av alla de resurser som står till folkhushålletsförfogande. energibeslut är mot den bakgrundendjupt olyckligt. De energipolitiska riktlinjer som antogs skadar Sverigesom industrination. Särskilt allvarligt är beslutet om att påbörja en förtidaavveckling av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring som saknarmotstycke i historien och som kommer att medföra välfärdsförluster.Miljön skadas och det blir svårare att bekämpa arbetslösheten.- Klimatfrågan är det största miljöproblemet och är en global över-levnadsfråga för mänskligheten. Därför måste bedriva enoffensiv klimatpolitik och fullgöra sina internationella åtaganden på om-rådet.- Staten skall inte detaljreglera och detaljplanera energisystemetsutveckling. Statens uppgift är i stället att fastställa ramar och villkor sommedför att hushåll och företag ges långsiktigt hållbara spelregler.- Energipolitiken skall vara förenlig med en återgång till full syssel-sättning. Energianvändningen i allmänhet och elförbrukningen isynnerhet är nära kopplad till den ekonomiska tillväxten.I dessa olika hänseenden medförde energipolitiskariksdagsbeslut steg i fel riktning. Moderata samlingspartiet anser därföratt skyndsamt skall anta nya energipolitiska riktlinjer i enlighetmed vad som anförs i denna motion.3 Hushållning och effektivisering3.1 Ett gott utgångslägeSverige har ett av världens bäst fungerande system för produktionoch överföring av elenergi. Nästan all el som förbrukas produceras av osssjälva. Andelen fossila bränslen är än så länge liten, vilket görutsläppen små jämfört med nästan alla andra länder.El är en överlägsen energibärare och det är kärnkraften som harmöjliggjort den ökade elanvändningen i kombination med en offensiv miljö-och klimatpolitik. kunde 1985 besluta att bevara de fyra storaorörda älvarna. Därefter har skyddet förstärkts också för andra vattendrag. År1988 kunde på förslag från Moderata samlingspartiet införa ett takför koldioxidutsläppen. Vattenkraften och kärnkraften har tillsammans gjortdet svenska elsystemet effektivt, konkurrenskraftigt och miljövänligt.3.2 EnergieffektiviseringFortlöpande sker det en betydande energieffektivisering. hardenna effektivisering gått hand i hand med en ökad elanvändning.Övergången till el har varit särskilt påtaglig inom industrin, där el ersattanvändning av bränslen med lägre verkningsgrad. Mellan 1970 och 1994ökade andelen el av den totala energianvändningen i industrin från 20 . Hög elanvändning i näringslivet sammanhänger med högspecialisering och med en stark ställning på den internationellamarknaden.Nya industriprocesser kräver elkraft i stället för fossila bränslen. I daganvänds el, vilket är mer än en Barsebäcksreaktor, enbart till olikarenings- och miljöprocesser. Nya tekniker och styrprocesser är baserade påelanvändning och även framgent kommer industriell tillväxt och förnyelse attinnebära att energieffektivisering paras med en ökad elanvändning.Hushållning med energi kan definieras som en minskad energianvändning,utan uppoffringar i form av sänkt standard. Om effektivare teknik kananvändas så att standarden/kvaliteten ökar erhåller vi en energi-effektivisering. Det är alltså ingen självklarhet att effektivisering leder tilltotalt sett lägre energianvändning.I samband med åtgärder för energihushållning och effektivisering måsteockså beaktas förbrukningen av andra resurser. En i verklig mening effektivenergianvändning måste innebära att företag och hushåll använder så mycketav energi och andra resurser att den totala resursåtgången blir så liten sommöjligt. En minskad energianvändning som sker till priset av ett ökatresursslöseri i stort är inte eftersträvansvärd. Den är dessutom förenad medsamhällsekonomiska kostnader.3.3 Möjligheter till energihushållningPotentialer för energihushållning och effektivisering måste bedömasutifrån vad som är en effektiv resursanvändning i stort.Det finns 590 000 småhus som uteslutande värms med el, varav440 000 med s.k. direktverkande elvärme. Konvertering av ett sådant hus tillannan uppvärmningsform kostar 80 . En storskaligkonvertering skulle ianspråkta betydande resurser, som i stället kan användastill samhällsekonomiskt mer lönsamma investeringar.Regeringens förslag att hindra användningen av avkopplingsbara elpannori fjärrvärmesystemen leder inte heller till en ökad hushållning med el.Snarare blir fallet det motsatta, eftersom elpannorna är viktiga från justresurshushållningssynpunkt. De utnyttjas för att ta vara på det överskottav vattenkraft som alltid kommer att finnas under vissa år och perioder,främst vår och sommar. Hindras användningen av elpannorna blir resultatetett ökat resursslöseri genom att överskottsvatten tappas förbi vatten-kraftverken, utan att energin tas till vara. Om elpannorna, genom ett formelltbeslut eller genom straffbeskattning, fasas ut ur fjärrvärmesystemen blirdessutom alternativet att i stället producera motsvarande energimängd genomförbränning av främst olja. Därmed får åtgärden också negativa konse-kvenser för vår miljö.4 Energipolitiska program4.1 ErfarenheterDe energipolitiska program som har gällt fram till nu har utvärderats vidett flertal tillfällen, senast av (SOU 1995:139),(RRV 1996:44) och näringsutskottsarbetsgrupp för uppföljnings- och utvärderingsfrågor (1996/97:URD1).Dessa utvärderingar har alla påvisat allvarliga brister. Programmensstruktur har i utvärderingarna ansetts vara svåröverskådlig och resultat-uppföljningen bristfällig. Programmen har gripit in i varandra på ettosystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna att utvärderakostnadseffektiviteten i de enskilda programmen. Det har t.o.m. varit svårtatt följa vad som har satsats på olika energikällor och vad som har blivitresultatet därav.Särskilt investeringsstöden till biokraftvärme, vindkraft och solvärme harblivit föremål för allvarlig kritik. ansåg om detförstnämnda att "den direkta effekten av stödet, i form av nybiobränsleanvändning som inte skulle ha tillkommit utan stöd, är svår attuppskatta då biobränslen även till följd av rådande beskattning har enmycket stark ställning i värmeproduktionen. Investeringsstödet kan intebedömas ha haft någon större effekt på den tekniska utvecklingen. "Beträffande vindkraften konstaterade kommissionen att "investeringsstödettycks inte ha bidragit positivt till den tekniska utvecklingen" och försolvärmestödet konstaterades att det "inte bidragit till någon minskning avproduktionskostnaden".4.2 De nya programmenI samband med energibeslutet godkände ett nyttfemårigt program med bidrag om för minskadelanvändning och investeringar i ny elproduktion och ett sjuårigtprogram med bidrag om ca till forskning ochutveckling av ny teknik. Med kostnader för bl.a. inrättande av en nyenergimyndighet kom de föreslagna utgifterna att uppgå till över 9miljarder kronor.De nya programmen har beskrivits i närmast dramatiska ordalag. Genom"en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstrationav ny energiteknik" säger sig Socialdemokraterna vilja manifestera sinambition att ställa om till ett ekologiskt föregångsland. I självaverket är bristen på nytänkande påtaglig. De nya programmen utgörväsentligen en upprepning av de program som infördes vid 1991 årsenergipolitiska uppgörelse och som har gällt fram till . I ekonomiskatermer innebär den "kraftfulla" politiken en marginell ökning av statensårliga insatser från ca 1,2 till ca 1,4 miljarder kronor.4.3 InvesteringsstödDe nya programmen medför ingen förbättring i de avseenden där tidigareenergipolitiska stödprogram har kritiserats i de nämnda utvärderingarna.Energikommissionen kunde konstatera att investeringsstöden riskerar attmotverka en naturlig prispress på marknaden och att de därför endast börges . Trots detta vill Socialdemokraternautsträcka programmen till att gälla , låt vara medförsämrade villkor. Dessutom föreslås ännu ett investeringsstöd, dennagång till utbyggnad av småskalig vattenkraft.Moderata samlingspartiet anser att det är olyckligt med statliga bidrag somtenderar att bara bli till en löpande subvention av gammal, befintlig teknik.Staten bör särskilt inte subventionera en vattenkraftsutbyggnad somregelmässigt leder till konflikt med viktiga miljöintressen, utan att tillföramer än marginell elproduktion. Av 1 550 vattenkraftverk svarar de1 200 minsta för enbart av vattenkraftsproduktionen. I den månsmåskaliga vattenkraftsprojekt kan realiseras utan påtaglig miljöpåverkan börde komma till stånd utan hjälp från skattebetalarna. bör draslutsatserna av gjorda utvärderingar och slopa de olika investeringsstödenhelt.4.4 Bristande effekter av investeringsprogrammenBoverket har i en rapport ("En lägesrapport om två nyaenergibidrag" B3160-1544/98) kritiserat de energibidrag som regeringeninfört för villaägare. kritiserar främst bidragen till installationav braskaminer i syfte att minska effektuttaget. Enligt lederdessa bidrag inte till ett minskat effektuttag i elsystemet under morgonenoch förmiddagen på vardagar, d.v.s. de tider då effektuttaget är somstörst. Istället används de bidragsstödda braskaminerna under kvällstid,då efterfrågan på elkraft från industrin är låg och effektuttaget ärväsentligt lägre än på morgonen och förmiddagen.4.5 EnergiforskningStatens stöd till utvecklingen på energiområdet bör koncentreras till deområden där få andra aktörer har möjlighet att ta ansvar. Det gällerfrämst finansiering av forskning inom energiområdet, särskilt långsiktigforskning, men också stöd till information och insatser som minskarsökkostnaderna för elkonsumenterna och påskyndar spridningen av nyteknik.Moderata samlingspartiet bejakar således statliga insatser på energi-forskningsområdet. förekommer det i den energipolitiska debattenåtskilligt önsketänkande om forskningens möjligheter på kort sikt. Forskningoch utveckling är ett mycket långsiktigt och tålamodsprövande arbete.Svensk energiforskning utgör en liten bråkdel i en global forsknings-ansträngning. Möjligheterna att åstadkomma de avgörande teknikgenom-brotten kommer därför aldrig att vara en funktion av antalet satsade miljarderi den svenska statsbudgeten.Den socialdemokratiska regeringen har genomförtkraftiga besparingar på anslagen för teknisk och naturvetenskaplig forskning,som länderna i vår omvärld ökar sina satsningar på dessa områden.Moderata samlingspartiet har kraftigt kritiserat regeringens nedrustning avdenna viktiga forskning och föreslår ökade satsningar. Regeringensbesparingar drabbar inte minst internationellt forskningssamarbete som harstor betydelse på energiområdet.I utredningsbetänkandet Besparingar i stort och smått (SOU 1997:69)föreslås kraftiga ingrepp såväl i den nationella fusionsforskningen som iSveriges medverkan i det internationella fusionsforskningsprojektet valde därtill att inte förnya erbjudande om att stå värdför nästa steg i den internationella fusionsforskningen, försöksanläggningenITER om denna skulle komma till stånd.Moderata samlingspartiet anser att regeringen behandlar frågan omfusionsforskningen alltför lättvindigt. Denna forskning präglas av mycketlånga tidsperspektiv och kräver långsiktigt internationellt samarbete för att nåframgång. Det är därför beklagligt om inte tar tydlig ställning ifrågan om fusionsforskningens framtid.I ett mycket långt perspektiv är fusionsenergi en av de få synligamöjligheter som står till mänsklighetens förfogande när det gäller att täckavärldens växande energibehov. Forskningen befinner sig fortfarande i etttidigt och osäkert skede men viktiga framsteg har gjorts under senare år.Fortsatta ansträngningar i samarbete med andra stater är motiverade ochSveriges medverkan inom fusionsforskningen bör därför säkerställas.Slutligen måste upphäva den bestämmelse i kärntekniklagensom förbjuder vissa typer av kärnteknisk forskning den s.k. tanke-förbudslagen. Detta handlar ytterst om att slå vakt om den akademiskafriheten. All lagstiftning måste präglas av de grundläggande principerna omyttrande- och tankefrihet. Tankeförbudslagen kan därtill få skadliga effektergenom att försvåra forskning kring effektivare utnyttjande av kärnbränslet,minimering av avfallsmängder, transmutation av befintligt kärnavfall m.m.Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva ståbredvid och passivt betrakta en utveckling som kan leda till resultat av stortintresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiskaförutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnteknik-området.5 Konsekvenser för hushållen5.1 Dubbla pålagorRyckigheten i den svenska energipolitiken har drabbat hushållen hårt. Deomfattande problemen med s.k. sjuka hus och dålig inomhusluft går atthärleda till de statliga energisparsatsningar som varit ett led i en tidigareenergipolitik. Hushållen har fått bära en dubbel kostnad för detta. De harbåde varit med och finansierat politiken via skattsedeln och själva fåttbetala för att lösa problemen.Med nuvarande energipolitik kommer hushållen återigen att få vidkännasstora kostnader. De investeringar i elvärme som staten har upp-muntrat kommer att stå hushållen dyrt. De elskattehöjningar somgenomfördes , 1997 och 1998 har ökat boendekostnadernaytterligare. har hushållens marginaler krympt till följd av ökadeinkomstskatter och egenavgifter, minskade bidrag och regeringens oförmågaatt minska arbetslösheten.Genomförs en förtida kärnkraftsavveckling leder det till att elpriserna ochboendekostnaderna ökar ytterligare. Skall den elintensiva industrinskonkurrenskraft dessutom skyddas får hushållen bära den största delen avbördan. Trots detta har det aldrig gjorts någon bedömning av vilka socialaeffekter som tidigare energibeslut har fått.Högskattepolitiken motverkar dessutom en utveckling mot elsparandegenom att den minskar hushållens möjligheter att investera i nya, effektivarehushållsmaskiner och vitvaror.5.2 Elvärmda småhusEn stängning av en reaktor i bygger på att hushållenselförbrukning kan minskas genom övergång från eluppvärmning tillannan uppvärmning. Både regeringen och Villaägarnas riksförbunduppskattar kostnaden för en konvertering av ett småhus uppvärmt meddirektverkande el till . Trotsskattefinansierade investeringsbidrag på så kommerkostnaderna alltså att bli mycket stora för de hushåll som väljer att bytavärmesystem för att undkomma höjda elpriser. Varje berörd småhusägaretvingas betala ur egen ficka, underförutsättning att de beviljas bidraget.Vissa kommuner har ett mycket stort inslag av eluppvärmda småhus i sittbostadsbestånd. Främst gäller detta kommuner med många småhus byggdapå , då staten uppmuntrade just denna uppvärmningsform. I mångakommuner som expanderade har betydligt mer än hälften avsmåhusen någon form av eluppvärmning, varav de flesta har direktverkandeelvärme. I dessa kommuner riskerar hushållen att få lägga en väsentligt ökadandel av sina resurser på boendet, vilket får effekter på hushållensefterfrågan och på hushållens marginaler att klara sitt uppehälle på egenhand.Konkurrensverket varnar nu också för höjda fjärrvärmepriser. Enstorskalig konvertering från elvärme till fjärrvärme riskerar att skapa enmonopolsituation eftersom konverteringskostnaden är så hög.5.3 Kärnkraftsavvecklingens inverkanEnbart engångskostnaden för ersättning till ägare blirgigantisk. som tidigare lett flera statligaenergiutredningar uppger att kostnaden kan bli uppemot 30 miljarderkronor. Dessutom tillkommer statliga bidrag på somblir nödvändiga om inte skall ersättas med fossilabränslen. Inrättandet av en ny energimyndighet och nya statligaomställningsprogram kostar ytterligare . Tilldetta kommer bortfallande energiskatteinkomster i den utsträckning detså småningom blir möjligt att ersätta beskattat kol med obeskattadebiobränslen.Skall den elintensiva industrin skyddas mot dessa kostnadseffekter krävsenergiskattehöjningar på i storleksordningen /kWh för hushållen. Omden elprishöjning som följer av minskat utbud på en kortsiktigt givenelmarknad inkluderas, kan Socialdemokraternas energipolitik, uttryckt iengångsbelopp, innebära en merkostnad om ca för ettvillahushåll med elvärme och ca för ett villahushåll med annatuppvärmningssätt.6 Konsekvenser för svensk industri6.1 KonkurrenslägetUtvecklingen av svensk industri har historiskt gynnats av den godatillgången på billig elenergi. Vattenkraftens och senare kärnkraftens lågaproduktionskostnader har givit värdefulla konkurrensfördelar. Svenskelproduktion är alltjämt effektiv och jämförelsevis billig i ettinternationellt perspektiv. Låga produktionskostnader förekommer dockockså i många konkurrentländer som baserar sin elproduktion i huvudsakpå inhemsk fossilproduktion.Avgörande för konkurrenskraften är heller inte produktionskostnaden, utananvändarens slutpris. Svensk industri har fått kraftigt försämradeförutsättningar bl.a. till följd av regeringens våldsamma energiskatte-höjningar. Bara införde Socialdemokraterna nya produktions-skatter på el som för flera av de elintensiva företagen motsvarade enmerkostnad på eller mer räknat per anställd. Höjningarnaledde då till personalminskningar vid bl.a. i ochvid f.d. Aluminium i Sundsvall.Svenska hushåll och icke elintensiv industri har alltjämt ett gynnsamtelkostnadsläge jämfört med utlandet. För den elintensiva industrin ärsituationen emellertid en annan. Här kan bedömningen heller inte grundas påofficiell statistik. Elintensiv industri har regelmässigt speciella kraftavtaldärelpriserna bevaras som affärshemligheter.Energikommissionen lät göra en särskild studie och slutsatsen blev att"den bild som framgår av undersökningen är således att för elintensivindustri ligger de svenska elpriserna varken extremt högt eller lågt. I vissaförden svenska basindustrin viktiga konkurrentländer, såsom , Kanadaoch , är de priser som framkommit i undersökningen väsentligt lägre änpriserna i . "Moderata samlingspartiets bedömning är att många svenska företag inomskogs- och kemiindustrin, gruvorna och stålindustrin ofta har högre elpriserän vad konkurrenterna har i , , , och ,men något lägre priser jämfört med . Om vi även framgent vill slåvakt om svensk basindustri finns det inte något utrymme för en energipolitiksom försämrar konkurrenskraften ytterligare.6.2 Svensk basindustriDet finns en tendens att betrakta den tunga svenska basindustrin somnågon sorts relik från industrialismens barndom, en dödsdömdindustrigren som skall ersättas av kunskapsbaserade tjänsteföretag.Detta är fel.För det första är svensk basindustri högteknologisk. Den är såhögteknologisk att den sannolikt utgör en viktig del av förklaringen till demånga framgångsrika svenska mjukvaruföretagen inom IT-sektorn. För detandra sysselsätter den ett stort antal underleverantörer. Svensk verkstads-industri med 350 000 anställda har i hög grad nått sin position justsom underleverantörer till basindustrierna. För det tredje svarar detraditionella basindustrierna för en betydande del av förädlingsvärdet i densamlade svenska exporten. Bara svensk skogsindustri sysselsätter direkt120 000 människor och svarar för av exporten. Den förbrukarockså ensam elenergi motsvarande produktionen i fem Barsebäckreaktorer.Basindustrin utgör alltjämt en ryggrad i det svenska näringslivet.Olyckligtvis är denna ryggrad elintensiv och för detta kommer den attstraffas om kärnkraften förtidsavvecklas. Socialdemokraterna säger sig viljaskydda industrin från avvecklingens oundvikliga konsekvenser. Det gåremellertid inte att lägga på de svenska hushållen hur stora bördor som helstoch därtill medför restriktioner förmöjligheterna att ge speciella fördelar till utvalda industrier.6.3 Hela måste levaSvensk basindustri är elintensiv och känslig för en energipolitik somhöjer priserna. De elintensiva arbetsställena finns framför allt i fembranscher och delbranscher: pappers- och massaindustri, järn- ochstålindustri, kemisk industri, gruvor samt icke-järnmetallverk.