mot · GL02Fi21 · 1998-04-29 00:00:00 — Minskade kostn för socialbidrag o arb.markn. Därav till resultatförbättring, procent Högre finansiellt sparande, mkr Konsumtion (ökning alt. lägre minskning) motsvarar % av konsumtion Regeringen föreslår nu att det tidigare beslutet att minska statsbidragen till de kommuner som höjer sin utdebitering ska förlängas. de gröna har motsatt sig denna bestämmelse av såväl principiella som ekonomiska skäl. Det innebär i praktiken ett allvarligt ingrepp i kommunernas självbestämmande. Sådana ingrepp bör bara ses som en yttersta nödfallsåtgärd om det föreligger reella hot att kommunerna genom okontrollerade skattehöjningar riskerar att allvarligt skada den totala samhällsekonomin. Några sådana hot föreligger enligt vår mening inte . Vi föreslår därför att avslår regeringens förslag och omgående avskaffar straffbestämmelsen. 12 Antaganden och beräkningar Som vi mer utförligt motiverat i avsnitt 3 anser vi att regeringens grundläggande antaganden om ekonomisk tillväxt och arbetsmarknad är politiskt betingade glädjekalkyler, som man inte bör basera en budget på. Detta skulle nämligen bidra till att dölja de problem som fortfarande finns i ekonomin och kunna förhindra att nödvändiga åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemen. budgetförslag baseras i stället på de, som vi anser, mer realistiska antaganden och prognoser som gjordes av () före vårbudgeten. Dessa prognoser betyder en lägre ekonomisk tillväxt än i regeringens kalkyler och en högre arbetslöshet. Våra tillväxtantaganden framgår av tabell 6. Av denna framgår också den överskattning av den offentliga sektorns skatteinkomster vi anser ligger i regeringens kalkyl (baserat på en skattekvot strax ). Tabell 6 Antaganden om BNP och skatteinkomster BNP-tillväxt, procent: - (=KI) Överskattning av BNP i regeringens kalkyl (mdkr resp år) Överskattning av offentliga skatteinkomster i regeringens kalkyl (mdkr avrundat resp år) Våra antaganden om arbetslösheten framgår av tabell 7. Av denna framgår dels den arbetslöshet som vi prognosticerar om inga ytterligare åtgärder vidtas utöver regeringens förslag (=KI:s beräkning), dels den arbetslöshetsnivå som kan nås med en arbetstidsförkortning enligt förslag. Av tabellen framgår också den underskattning av kostnaderna för arbetslösheten vi anser ligger i regeringens kalkyl (beräknad utifrån skillnaden i arbetslöshetstal mellan KI:s och regeringens kalkyler). Tabell 7 Antaganden om arbetslöshet Underskattning av kostnader för arbetslösheten i regeringens kalkyl (mdkr resp år) 12.2 Offentligt sparande och balansmål Den offentliga sektorns sparande i relation till uppsatta balansmål enligt regeringens resp förslag framgår av tabell 8. Tabell 8 Offentligt sparande och balansmål Miljarder kronor resp procent av BNP -3,8 -11,6 -24,0 -1,5 -11,8 -23,0 -0,1 -3,4 -7,8 -0,7 -1,4 -0,1 -16,5 -32,3 -3,9 -11,1 -13,7 -5,7 -12,1 -13,2 -0,3 -0,6 D:o mål: genomsnitt för konjunktur- cykel budgetmål är, som diskuterats i tidigare avsnitt, att den offentliga sektorn i genomsnitt över en konjunkturcykel skall uppvisa ett överskott på av BNP. Detta mål skall nås . skall målet vara av BNP. med god konjunktur skall överskottet överstiga dessa värden, för att kunna möjliggöra lägre överskott eller underskott under konjunkturnedgångar. budgetförslag leder till ett finansiellt överskott som överstiger det genomsnittliga budgetmålet av BNP. Detta överstigande ökar av BNP. Detta är naturligt med hänsyn till den goda ekonomiska tillväxten dessa år med /KI:s bedömning. 12.3 Effekter av sänkt arbetstid För att tydligare illustrera effekterna av vissa väsentliga delar i ekonomiska politik visas i detta och följande avsnitt sammanställningar över de poster som ingår i våra paket Sänkt arbetstid och Skatteväxling. Samtliga poster i paketen ingår i någon av tabellerna Inkomster (tabell 2, fyrsiffriga littera anges) eller Utgiftsområden (tabell 3, en- eller tvåsiffriga nummer på utgiftsområden anges). Tabell 9 Ekonomiska effekter för staten av förslag till sänkt arbetstid Avvikelse från regeringens förslag1. Ackumulerad andel av totala effekter som uppnåtts Totalt minskar kostnader för arbetslöshet med 32 mdkr (lönenivå) Direkta effekter för staten Andel av total minskning som faller på öppen arbetslöshet: 1999 , 2000 , 2001 Minskad kostnad arbetsmarknadspolitiska åtgärder Andel av total minskning som faller på åtgärder: 1999 , 2000 , 2001 0,1999, ytterligare 1,2000 och 1,2001 Regleringar mot kommunerna, p.g.a. att kommunerna får Skattebortfall p.g.a. minskad utbetalning av arbetslöshetsförsäkring, m.m. Ökade inkomster pga sänkta egenavg. SÄNKT ARBETSTID, netto Vi har räknat med att de ekonomiska effekterna av arbetstidsförkortningen till /vecka har slagit igenom helt . På den första raden i tabellen anges hur stor del av besparingarna i form av minskad arbetslöshet, respektive hur stor del av skattebortfallet som hinner slå igenom till resp år. Den stora vinsten för staten med en arbetstidsförkortning ligger i minskade kostnader för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder när den totala arbetslösheten minskar med . En del av besparingen äts upp av skattebortfall för kommunsektorn, som staten måste kompensera denna för. Återstoden av besparingen, ca , används till sänkta egenavgifter och höjt grundavdrag för att minska inkomstbortfallet vid arbetstidsförkortning för dem som arbetar heltid. 12.4 Effekter av skatteväxling Tabell 10 visar en sammanställning av förslag till skatteväxling åren 19992001. Tabell 10 Ekonomiska effekter för staten av förslag till skatteväxling Avvikelser från regeringens förslag. Skatt på el från kärnkraftverk Höjs /kWh 1/1 99, därefter /KWh Skatten höjs till 4,99 i st.f. sänkning till 0,. Därefter årlig inkomstökning pga höjda elpriser Höjs /kg från 1/1 99. Nedsättningen för industri minskar. Höjs /kWh från 1/1 99. Nedsättningen för industri minskar. Minskad bilåkning pga högre skatt Sänkta andra skatter m.m. -D:o reglering kommuner Sänkning från 1,7 till 1, Energiintensiv industri, glesbygdstrafik m.m. Summa uteblivna inkomster/ökade kostnader Skatteväxlingen genomförs i en takt av inledningsvis , därefter något långsammare, så att den uppgår till ca . Skatteväxlingen skall vara inkomstmässigt neutral, dvs ökade skatter på energi kompenseras av sänkta andra skatter, främst på arbete. Vid beräkning av inkomsterna från de höjda energiskatterna har hänsyn tagits till att skattebasen successivt sjunker och förskjuts mellan energislagen, vilket är avsedda effekter av skatteväxlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en miljöanpassning av ekonomin, att hos regeringen begär redovisning av miljöjusterad bruttonationalprodukt och förändring av miljöskuld i anslutning till den budgetproposition som skall lämnas , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer aktiv miljöpolitik som drivkraft för en positiv ekonomisk utveckling, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den ekonomiska utvecklingen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens glädjekalkyler av ekonomisk tillväxt och arbetslöshet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kontrakt om sänkt arbetstid till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt beskattning av arbete, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reformering av arbetsmarknadspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre spelregler för företagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en grön skatteväxling, att för budgetåren 19992000 godkänner de i motionen (tabell 2) föreslagna beräkningarna av budgeteffekter av förändrade skatter och avgifter som riktlinjer för regeringens budgetarbete, att hos regeringen begär förslag till en extra uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt 1999 som kompensation för den uteblivna uppräkningen 1997, att hos regeringen begär förslag till en återgång till tidigare nivå på värderingen av bilförmån, att , med avslag på regeringens förslag, beslutar att gränsen för det högre skiktet statlig skatt skall utgöras av taxerad inkomst som motsvarar taket i ålderspensionsavgiften, 7,5 basbelopp, att beslutar att gränsen för avdragsgilla resekostnader sänks till fr.o.m. , att hos regeringen begär förslag till att reseavdraget görs om till en skattereduktion på , att hos regeringen begär förslag till förhöjt grundavdrag för låginkomsttagare i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att avskaffa sambeskattningen av förmögenheter fr.o.m. , att , vid bifall till yrkande 19, beslutar att höja inkomstskatten för juridiska personer (bolagsskatten) från , att beslutar att sänka fastighetsskatten på bostäder från 1,7 till fr.o.m. , att beslutar att hyreshus med värdeår 19891993 inte skall betala fastighetsskatt för inkomståren 19981999 (taxeringsåren 1999-2000), att , vid bifall till yrkande 22, beslutar att en långsammare upptrappning av räntebidrag enligt regeringens förslag i den bostadspolitiska propositionen inte skall ske i enlighet med vad som anförts i motionen (utg.omr. att beslutar att avskaffa avdraget för representation fr.o.m. , att beslutar att aktier som förmögenhetsbeskattas skall värderas till av marknadsvärdet i stället för fr.o.m. , att hos regeringen begär förslag till höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 2), att hos regeringen begär förslag till höjda landningsavgifter på flyg i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 2), att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt (sänkning av fastighetsskatten för vattenkraftverk), att beslutar att höja fastighetsskatten för vattenkraftverk från nuvarande 2,21 till från , att hos regeringen i övrigt begär förslag till höjda skatter på energi och sänkta skatter på arbete för åren 19992001 i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 10), att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt i den del som avser sänkt skatt på cigaretter (2 §), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det socialt hållbara samhället, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål för den ekonomiska politiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om penningpolitiken, att hos regeringen begär förslag till utvidgade mål för i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valutapolitiken och rörlig växelkurs, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte skall ansluta sig till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en grön finanspolitik, att beslutar att målet för överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall vara 1999 och därefter av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel, att godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen, att fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren 19992001 som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 3), att godkänner den i motionen beskrivna inriktningen av politiken inom utgiftsområdena som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att resursarbeten inte får beviljas (utg.omr. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utträde ur EU , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de ekonomiska ramarna för kommunsektorn, att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting . Avvikelsen för utgiftsområdena 13 och 14 är beräknad utifrån regeringens förslag i propositionen med tillägg av det belopp, med vilket vi bedömer att regeringen underskattar kostnaderna för arbetslösheten. Se tabell 7.