mot · GM02N263 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N263av m.fl. (c)Konkurrenslagen och svensk lantbruks- och livsmedelsnäringSvensk jordbruks- och livsmedelsnäring är en bransch med storaframtidsmöjligheter. Jordens minskande jordbruksarealer, den globalabefolkningsökningen och en allt högre efterfrågan på förnybara råvarorökar betydelsen av en livskraftig och ekologiskt hållbar jordbruksnäring iSverige.Även om antalet direkt sysselsatta inom jordbruket minskat kraftigt underde har livsmedelsnäringen som helhet en mycket storbetydelse för många människor och företagandet i . Totalt settgenererar livsmedelssektorn sysselsättning för 340 000 personer i Sverige.Det gör livsmedelsindustrin till den tredje största industrigrenen vad gällerantalet sysselsatta. Mätt i produktionsvärde är livsmedelsindustrin Sverigesnäst största industrigren.Lantbrukskooperationen spelar en central roll både i råvaru- ochförädlingsledet. Genom samverkan i ekonomiska föreningar kan produ-centerna ta vara på fördelarna av liten eller medelstor skala i primär-produktionen och storskaligheten inom förädling och marknadsföring.Kooperation är inget unikt för . Samverkan mellan lantbrukare ärvanlig, både i (i synnerhet i de stora jordbruksländerna ochNederländerna) och USA.Både livsmedels- och skogsindustrin inom EU går mot ökad koncentrationgenom sammanslagningar. De svenska lantbrukskooperativa företagen ärförhållandevis små vid en internationell jämförelse. Arla omsätter 13miljarder kronor medan omsätter enbartinom mejerisektorn. kommer först på 12:e plats bland deeuropeiska skogsföretagen. De stora livsmedelskedjorna på kontinentenkräver inte bara bra produkter utan även stor leveranskapacitet.Importen av livsmedel har ökat kraftigt efter EU-inträde. Dettager ett större och mer varierat varuutbud åt konsumenterna. Importen av köttökade . För mejerivaror var ökningen57 %. Detta är exempel på varor som tidigare omfattades av jordbruks-regleringen och som efter EU-inträdet kan importeras och exporteras utangränshinder. Priserna på dessa varor har sjunkit realt sedanSverige gick med i EU (exklusive momssänkningen).Om den svenska livsmedelssektorn ska ha en chans att utvecklas ochmotsvara kundernas krav i och på den internationella arenan måsteden få samma spelregler som sina konkurrenter. Så är inte fallet idag.Den nuvarande konkurrenslagens begränsningarDe svenska lantbrukarägda företagen inom livsmedelssektorn behöversatsa ännu mer kraft på att bygga upp sin kompetens för att hålla jämnasteg med konkurrenterna, vilka ofta har lång erfarenhet av internationellmarknadsföring. lägger dock konkurrenslagen hinder i vägen fördetta.De lantbrukarägda företagen har sin tyngdpunkt i livsmedelsbranscher somföre det svenska EU-inträdet var reglerade. Detta medförde att företagen blevhemmamarknadsorienterade vad gäller företagsstruktur, kapacitet, produkter,kundrelationer och kompetens.Den 1 juli 1993, före det svenska medlemskapet i EU,trädde en ny svensk konkurrenslag (KL) i kraft, en lag som är avsevärtsträngare sett ur företagens synvinkel än den tidigare. Den svenskakonkurrenslagen särbehandlar de lantbrukskooperativa företagen negativtjämfört med EG-rätten och andra EU-länders lagar/tillämpning.Erfarenheterna av den nya konkurrenslagen är sådana att man kan tala omett missgynnande av den svenska lantbrukskooperationen. Därmed hämmarlagen utvecklingen inom stora delar av livsmedelssektorn och delvis inomskogsindustrin. Företagen får svårare att utnyttja de möjligheter som EU-marknaden erbjuder och deras konkurrenskraft på hemmamarknadenförsvagas.Federationer kan skapas genom att primärföreningar blir medlemmar i ochöverför vissa uppgifter/funktioner till en ny förening, som blir centralorgan ifederationen. Federationens syfte är att nå effektivitetsvinster. Federationer,som anses innehålla konkurrensbegränsningar måste, bortsett från bagatell-fall, uppfylla mycket strikta krav enligt KL och kan endast få ett tidsbestämtundantag från förbudet mot samverkan. Federationen lever med nuvarandeKL under hotet av ett beslut om att undantaget återkallas, ändras eller attförlängning vägras. Inom EU är synen på federationer på jordbruksområdetbetydligt mer liberal än i . KL bör ändras i syfte att möjliggöra sam-verkan i federativ form på samma grunder som gäller för primärföreningarinom lantbruket. Detta bör ges regeringen till känna.För lantbrukskooperativa föreningar som handlar med medlemmarnasprodukter, utan vidareförädling, gäller speciella regler. En förening riskeraratt drabbas av förbud om dess andel av marknaden överstiger . Den kanfå ett tidsbegränsat undantag. Föreningen kommer då att leva under hotet avett beslut om att undantaget återkallas, ändras eller att förlängning vägras.Södra Skogsägarna berörs av denna regel och kan tvingas att helt lägga omsin strategi vad avser handel med oförädlade varor. Denna regel drabbar inteföreningarnas konkurrenter i . Varken EG-rätten eller övriga EU-länders lagstiftning innehåller motsvarande restriktioner. KL bör ändras såatt förbudet mot prissamverkan på oförädlade produkter i lantbruks-kooperativa föreningar avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.Producenter av vissa varor, t.ex. vallfrö, är många till antalet och ofta små.De behöver en gemensam organisation för att kunna förhandla om priser ochvillkor med köparna, som ofta är stora industriföretag. De måste normaltsöka undantag från samverkansförbudet och kan då få ett tidsbegränsatundantag om de uppfyller vissa villkor. I har ingripanden skett medstöd av KL. Motsvarande ingripanden hade rimligen inte skett med stöd iEG-rätten eller övriga EU-länders lagstiftning. KL bör därför ändras så attförhandlingskooperation likställs med övrig kooperation. Detta bör gesregeringen till känna.KL:s regler för förhållandet mellan kooperativ förening och medlemmar ärrestriktiva. Föreningarna får svårigheter att etablera stabila relationer medsina leverantörer/ägare. Föreningarnas agerande på marknaden, derasfinansiering och kreditvärdighet försvagas. EG-rätten och andra EU-länderslagstiftning ger föreningar och medlemmar större frihet att utforma reglerna.KL bör därför ändras så att förbudet mot att begränsa medlemmars friarörlighet utgår och ersätts med EG-rättens funktionsskydd för kooperativaföretag. Detta bör ges regeringen till känna.Det är angeläget att den svenska livsmedelsindustrin satsar ökade resurserpå marknadsföring utomlands i syfte att öka den svenska livsmedelsexporten.De svenska livmedelsföretagens strävanden att genom samarbete ochsammanslagningar skapa ökade resurser för detta har i många fall uppfattatsnegativt av de konkurrensvårdande myndigheterna. Det är speciellt delantbrukskooperativa föreningsföretagen inom livsmedelsbranschen, somfram till EU-inträde var hänvisade till hemmamarknaden, somdrabbats. Ett samarbete som bedöms som nödvändigt för att ökakonkurrenskraften på den internationella marknaden kan leda till att dekonkurrensvårdande myndigheterna bedömer att företaget får för högaandelar på hemmamarknaden. Konsumenterna riskerar att drabbas avförsämrad priskonkurrens.Risken för att så skulle bli fallet har avsevärt minskat tack varekonkurrenstrycket från den gemensamma marknaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikonkurrenslagen att samverkan i federativ form bör möjliggöras på sammagrunder som gäller för primärföreningar inom lantbruket,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikonkurrenslagen att förbudet mot prissamverkan på i en förening oförädladeprodukter bör utgå,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikonkurrenslagen att förhandlingskooperation bör likställas med övrigkooperation,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikonkurrenslagen att förbudet mot att begränsa medlemmars fria rörlighet börutgå och ersättas med EG-rättens funktionsskydd för kooperativa företag.Stockholm den 27 oktober 1998Eskil ()()()()()