mot · GM02Ub421 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub421av och ()RiskforskningFrån ett samlat samhällsperspektiv utgör en förbättrad och utökadriskforskning en strategisk faktor för välståndsutveckling och ekonomisktillväxt. Tyvärr saknas oftast detta samlade perspektiv i den nationellaforskningsplaneringen. Av historiska och andra skäl har olika risker förhälsa, miljö och säkerhet behandlats inom enstaka ämnesdiscipliner ochmed ämnesspecifik teoribildning och terminologi. Resultatet har blivit enfragmenterad och ur samhällets totala synpunkt ineffektivforskningsinsats. gäller att ett riskbaserat beslutsfattande liggersom grund för åtgärder och insatser inom ett stort antal betydandesamhällsområden. Som senare tids händelser visat kan dessa åtgärder,eller brist på sådana, leda till katastrofer med oerhörda konsekvenser.Estoniakatastrofen utgör ett kännbart och fruktansvärt bevis på att risk-forskningen inte haft möjlighet att fylla den roll som samhället kräver.Statens har i flera utredningar av inträffade stora olyckorde påpekat att genomförda riskanalyser hade kunnat leda till attantingen olyckan (storbranden) förhindrats eller konsekvenserna mildrats.Industriföreträdare har påpekat att otillräckliga kunskaper omriskhantering lett till felaktiga planeringslösningar eller åtgärder.Exempel: Säkerhetsavstånd på båda sidor av väg eller järnväg för transportav farligt gods i tät bebyggelse varierar i kommunerna från 25 till 250 meter.Bedömningen av sannolikheter för en olycka sker ytterst sällan.En utredning om risker i samband med transport av farligt gods på norraälvstranden i ledde till bristfälliga slutsatser på grund avokvalificerad bedömning. Än allvarligare är att denna bedömning utan analysöverflyttas till motsvarande planeringsproblem i andra delar av landet.Ett stort antal katastrofer, nationella och internationella, illustrerar att entilltagande komplexitet i de teknologiska systemen sannolikt innebär enkraftig ökning av samhällets sårbarhet och riskpotential. Sett ur ett annatperspektiv kan konstateras att de totala samhällskostnaderna till följd avriskreducerande bestämmelser och regelverk ligger i storleksordningentiotals miljarder utan att det rationella i resursfördelningen närmarestuderas. Den enstaka åtgärd som långsiktigt kan förbättra samhälletsriskhantering är ökad utbildning och förbättrad kunskapsöverföring iallmänhet, baserad på forskning.Riskutredning vid LTH/LUUnder 1994 genomfördes en utredning angående förutsättningarna för attvid bilda en tvärsektoriell organisation för forskning,utvecklingsarbeten och utbildning inom riskhantering, riskanalys ochsäkerhetsskydd.I utredningen genomfördes bl a en inventering av dels pågående egentligriskforskning vid , dels ett urval av ämnesinriktad forskningmed väsentlig riskanknytning. Sammanlagt berörs verksamheter hos ett 30-tal institutioner, täckande ett flertal fakulteter. Genomgången kansammanfattas i ett antal punkter.1. Totalt sett är riskforskningen vid LU/LTH av en synnerligen betydandevolym med en även internationellt sett hög kvalitetsnivå.2. Forskningen är emellertid splittrad på ett antal ämnesområden -områden med ibland bristfällig kommunikation. I grunden likartade problembehandlas i olika discipliner, men ofta med en för respektive disciplinspecialiserad terminologi och analysmetodik med dåligt resursutnyttjandesom följd.3. Tvärvetenskaplig forskning med inriktning mot integrationen riskanalys(naturvetenskaplig/teknisk del) - riskupplevelse (psykologi/sociologi) -beslutsanalys (inklusive ekonomi) är knappast påbörjad, varken nationellteller internationellt.4. Samma tillstånd karakteriserar forskning om riskhanteringens organisa-tionssociologi, dvs. frågan om hur managementstrukturer skall skapas för attsäkerställa en rationell och långsiktigt tillförlitlig praktisk riskhantering.5. En rationell metodik att jämföra risker från olika områden och prioriterariskreducerande åtgärder saknas.6. Forskning inom ovannämnda områden är av nationellt strategisk bety-delse.7. Större delen av den nödvändiga forskarkompetensen finns tillgängligredan nu vid LU/LTH. Vad som saknas är resurser att bygga upp en organi-sation för systematisk samverkan och integration.Prioritering av stora olyckor - teknologiska systemFör att kraftsamla resurserna, fokusera forskningen till det område som ärhögprioriterat ur samhällets perspektiv samt för att utnyttja den nationelltsett unika utbildnings- och forskningspotentialen föreslås i ett första stegatt en riskforskningsorganisation vid LTH/LU koncentreras till områdetstora olyckor-teknologiska system.Motiv för förläggning till LTH/LUDen kritiska åtgärden för att minska potentialen för katastrofartadeolyckor är säkerligen en förbättrad teknologiöverföring och utbildning,baserad på en fortlöpande forskningsverksamhet. På områdetteknologiska risker och speciellt räddningstjänstteknisk riskanalys finnsvid LTH/LU en unik grundutbildning - brandingenjörsutbildningen på140 p. Inom riskanalysdelen omfattar utbildningen bl.a.byggnadsbränder, utsläpp av kemikalier som leder till brand/explosion,andra typer av olycksartade kemikalieutsläpp, transport av farligt gods,fysisk planering av stora olyckor, olyckor i samhälletsförsörjningssystem. Under genomförandet av den ovannämndautredningen framfördes från näringslivet önskemål om att inomcivilingenjörsutbildningen inrätta en speciell utbildning med särskildkompetens- eller studieinriktning mot industriell riskanalys ochriskhantering. Det kan konstateras att LTH erbjuder en utomordentligoch kostnadseffektiv potential för en sådan utbildning.En utslagsgivande faktor i den nationella kompetensuppbyggnaden gällerforskarutbildningen. Denna kommer att inriktas mot centrala forsknings-områden och planeras som i en forskarskola.Uppläggningen av kurser utförs i görligaste mån så att även intresseradeforskarstuderande från andra områden kan följa utvalda kurser. Vissa kurserläggs också upp på ett sätt som underlättar för forskarstuderande från andrahögskolor att delta. En första start görs med den fakultetsövergripandedoktorandkurs i riskforskning och riskhantering som planeras bli genomfördunder 1995 med Miljövetenskapligt Centrum som ansvarig.Forskningsmässigt gäller att LTH innehåller den nödvändiga kärnan av på-gående riskforskning. Bl.a. bedrivs internationellt högkvalitativ forskninginom områden som räddningstjänstteknisk riskanalys, processteknisk risk-analys, arbetsmiljö och risk; speciellt risker till följd av samverkanmänniska-maskin för komplexa system - transportrisker; speciellt trans-porter av farligt gods och farligt avfall - miljöpåverkan från stora olyckor.Sammanfattningsvis gäller att LTH plus övriga delar av LU erbjuder en förSverige sannolikt unik grogrund och effektivitetspotential genom att samtligabasforskningsområden finns representerade samt genom att en naturlig kärnafinns i brandingenjörsutbildningen och en planerad avslutande studie-inriktning för civilingenjörer.Till detta kommer en rad andra faktorer, bl.a.:Vid räddningsskolan i finns en ettårig påbyggnadsutbildning förbrandingenjörer med inriktning på . - genomför på uppdrag av ÖCB utbildningen "Civilberedskap i ett föränderligt samhälle". Utbildningen är till stor del inriktadpåsamhällets sårbarhet och risker och omfattar totalt 15 högskolepoäng. -Närheten till och övriga . Redan nu samarbetar institutionenför brandteknik med Risö Riskcenter inom forskningsprojekt tillhörande EU"Environment". I projektform sker också ett internationellt samarbete med enrad forskningsinstitutioner. En fördjupning och utvidgning av dettasamarbete ter sig naturligt, speciellt då med danska forskningsinstitutioner.Hot- och riskutredningenAlltfler samhällsorgan, myndigheter och andra intressenter användernumera begrepp som "riskanalys" eller "kvalificerad riskanalys" i sinaföreskrifter, anvisningar eller rekommendationer. Den just avslutade Hot-och riskutredningen har också bl.a. konstaterat att dessa intressenter i höggrad är betjänta av ovannämnda typ av forskning, som ettrationellt utnyttjande av forskningsresultaten ställer stora krav på enkraftsamling och koncentration av resurserna. Det är mot dennabakgrund av väsentlig betydelse att den fortsatta utvecklingen av engemensam resursbas på riskforskningsområdet sker där de mestgynnsamma förutsättningarna föreligger. Frågan har varit föremål för ettomfattande utredningsarbete varför ett allsidigt beslutsunderlag nu ärtillgängligt. 1997/98:FöU1 konstaterar utskottet att "det ärangeläget att forskningsverksamhet som syftar till en ökad säkerhet ochett bättre skydd inför fredstida hot och risker ökar och att resultatet avsådan forskning nyttiggörs". Utskottet meddelar vidare att regeringengivit i uppdrag att i samråd med Överstyrelsen förcivil beredskap och samt andra berörda myndigheter utvecklaett ramprogram för forskning och utveckling inom riskanalysområdet.Eftersom Lunds universitet har särskilt stora förutsättningar att utgöra ensamlad bas för en sådan riskforskning föreslår vi att enriskforskningsorganisation inom området stora olyckor och teknologiskasystem byggs upp vid Lunds tekniska högskola.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en nationell riskforskningsorganisation vid Lundstekniska högskola/Lunds universitet.Stockholm den 20 oktober 1998Bengt Silfverstrand (s)()