mot · GL02A20 · 1998-03-25 00:00:00 — Vi tar hrupp ngra av de viktigaste politiska tgrderna fr att skapa rimligarearbetsfrhllanden fr turistverksamhet.Turistnringen r den nring som sysselstter flest mnniskor i vrlden.Man berknar att turismen omstter om ret, vilketmotsvarar ungefr av vrldens samlade bruttonationalprodukt.Tillvxttakten bedms medfra en frdubbling p 10 r. kan antas haen stor tillvxtpotential i form av outnyttjade resurser.1996 hade den svenska turistbranschen, s som Turistdelegationendefinierar den, ett produktionsvrde p ver och ett fr-dlingsvrde p . Turismens andel av BNP uppskattadestill . Det innebr att den r jmfrbar med mnga stora industri-branscher.Inom den rena turistnringen sysselstts 139.000 personer. Turismensarbetstillfllen r spridda ver hela landet. I vissa delar av landet r rese-ochturistindustrin den dominerande nringsverksamheten. Detta gller t.ex. ivissa glesbygder.Samtidigt som turistbranschen r en betydande bransch med mjligheteratt vxa ytterligare r den relativt ung som nring i . I mngasammanhang har inte dess potential fr ekonomisk utveckling beaktats.Tillverkningsindustrin och den offentliga sektorn har genererat de arbets-tillfllen som efterfrgats och det r frst p senare tid som ett mera nrings-mssigt perspektiv lagts p turismen. Nr regler och frhllningssttkonsekvent utgr frn tillverkningsindustrin och de stora fretagens frutstt-ningar fr turistnringen srskilda problem i sin utveckling.Ngra av de hinder som str i vgen fr turistbranschens tillvxt r dethga skattetrycket, den reglerade arbetsmarknaden, regleringsivern i vrigtsamt den snedvridna konkurrenssituationen gentemot offentliga bolag.5.3.2 Skatter och arbetsmarknadNr ven personer med mycket sm inkomster drabbas av en beskattningp mer n av den totala lnekostnaden sls mnga jobb ut,drfr att de blir s dyra att ingen har rd att betala dem. Vra frslag omgenerella snkningar av skatten p arbete, framfr allt fr lg- ochmedelinkomsttagare, skulle leda till lgre lneansprk och drmed strremjligheter fr turistbranschen att expandera.Arbetstiderna inom rese- och turistindustrin mste med ndvndighetanpassas till de behov som freligger. Hr r regelsystemet ett stort hinder.Mer flexibla arbetstider och rtt att teckna individuella anstllningsavtal kange kade mjligheter till varaktiga anstllningar. Vi har tidigare freslagitsdana frndringar.ven om det r viktigt att sl fast att inte alla regler och bestmmelser somomgrdar fretagandet i turistnringen uppfattas som hinder, finns det iregelverket inslag som verkligen inte underlttar nyetableringar ochutveckling. Dessutom r de avgifter som r frknippade med de olikatillstnden sammantaget betungande.5.3.3 Snedvriden konkurrensDet kommunala engagemanget p turismens omrde medfr oftasvrigheter svl fr redan etablerade fretag som fr fretag som villkomma in p omrden dr kommunen engagerat sig. Den kommunalaturistverksamhetens uppbyggnad kan finansieras med skattemedel ochden fortsatta driften ske med kontinuerliga kommunala driftbidrag. Detr inte acceptabelt.Kommunerna skall inte engagera sig i sdana aktiviteter som p marknads-ekonomiska villkor baserade fretag kan skta bttre. Inga sysselsttnings-aspekter fr utgra alibi fr sdan nringsverksamhet.5.4 () arbetar med regional utveckling i glesbygder. Iprincip innebr det ocks nringslivsutveckling men med de speciellaproblem och lsningar som r kopplade till de srskilda frhllanden somdet glesa boendet, avstnd och sm marknader innebr.NUTEK hanterar en rad sakfrgor med anknytning till nringslivs-utveckling och tcker drmed en stor del av det nringspolitiska fltet:teknikfrgor, smfretagskunskap, finansiering, energi, regionala utveck-lingsfrgor. Det finns vidare en analysavdelning inom som tar framkvalificerat underlag inom alla dessa omrden.Frutom dessa bgge myndigheter finns det s kallade Folkrrelserdet,med ste i , som bedriver verksamhet inom fljande omrden:- Bevakar frgor av betydelse fr landsbygden- Sprider erfarenheter av och kunskaper om lokalt utvecklingsarbete plandsbygden- Anordnar konferenser, seminarier och utbildningar samt stimulerar tillstudiecirkelverksamhet- Arrangerar landsbygdsriksdag- Bedriver informationsverksamhet.Lnsstyrelserna, som r en naturlig samarbetspartner mellan de centralamyndigheterna och regionerna, finner ibland uppdelningen i tvmyndigheter ologisk. Den skapar fr dem ondigt dubbelarbete.Vi anser att det vore naturligt att GBV:s verksamhet knts till NUTEK.Genom en integrering mellan GBV och kan den verksamhet somriktar sig till gles- och landsbygden bli starkare och effektivare. Naturligtvore att ven Folkrrelserdets verksamhet blir en del av denna funktion.Verksamheten inom GBV kan som bedrivas i stersund med denskillnaden att r huvudman. Det skulle betyda att GBV:s arbete fren starkare stllning. En ny organisation i stersund skulle ocks kunnagenerera fler arbetstillfllen d fler verksamheter inom omrdeskulle kunna knytas dit, t.ex. Glesbygd.5.5 EU:s strukturfonderGenom medlemskap i unionen (EU) har vrt landtillgng till unionens gemensamma strukturfonder. Det innebr ettvsentligt resurstillskott, bl.a. till regionala utvecklingsinsatser. Bidragfrn strukturfonderna mste matchas med i princip motsvarande resurserfrn stat, landsting eller kommuner.Detta medfr ett tillskott frn EU fr varje satsad svensk krona inomramen fr strukturfondsprogrammen. r det, som Riksdagensrevisorer ppekat, inte ndvndigtvis s att medfinansiering av projekt r enoptimal anvndning av de nationella offentliga medlen. Saknas projektidersom bedms kunna omvandlas till bra projekt r det enligt revisorernasuppfattning bttre att anvnda de offentliga medlen till reguljra verk-samheter.Riksdagens revisorer har vidare konstaterat att hanteringen av nationellamedel och strukturfondsmedel inte har integrerats i nmnvrd utstrckning.P till exempel regional niv har detta lett till att flera olika dokument harutformats med samma vergripande syften. Det har lett till dubbelarbete samttill att planeringen blivit ondigt dyr.Stdet frn har, som antytts, starka selektiva drag.Karaktren p EU-stdet strider drmed mot de principer vi frordar fr enpolitik som kan frmja en allsidig utveckling i alla delar av Sverige.Starka skl talar naturligtvis fr att skall ta emot resurser som vrtland har rtt till. Det r betydelsefullt att resurserna anvnds petts generellt stt som mjligt. P lngre sikt r det angelget att genom ettmlmedvetet arbete inom EU vxla ut stdet mot en motsvarande lgresvensk EU-avgift.De ambitioner att vidga samarbetet regionalt i som prglar EUfinns det skl att vlkomna. Dremot br inte sdant samarbete tilltasgenerera nya politiska beslutsniver med egen beskattningsrtt. Det regionalasamarbetet blir mest effektivt om det sker i varierade former och i enlighetmed de specifika behov samarbetet avser att tillgodose.Riksdagen br fr regeringen klargra betydelsen av den inriktning avarbetet med som hr frordats.6 Missriktad regeringspolitik6.1 Ostrukturerad trafikpolitikI det fljande kommenterar vi vissa delar av regeringens proposition sominte indirekt berrts i den tidigare redovisningen av vr egen politik frregional utveckling.Propositionen innehller frslag till vissa insatser inom trafikomrdet. Vadsom vglett regeringen framgr dessvrre inte av redovisningen.Regeringen tar ingen hnsyn till fretagens behov i sitt frslag tilltransportpolitik. I stllet fr att driva en politik som hjlper fretagandetochdrmed sysselsttningen fr andra ml g fre. Den valda inriktningen renligt vr uppfattning omjlig att frena med ekonomisk terhmtning, godsysselsttning och kande levnadsstandard.Det finns flera oklarheter kring regeringens politik. Regeringens frslagom en utvidgning av transportbidraget till att ven omfatta sjfart gr tillexempel att den redan svaga lnsamhetskalkylen fr frsmrasd fretagen i ett sdant lge rimligen inte kommer att g ver frn sjfarttilljrnvgstransport i den utstrckning som antagits. Det finns dock ingenredovisning om vad sjtransportbidraget betyder fr kalkyler.Hotet om hjd bensin- och dieselskatt efter valet - om Socialdemokraternafr sitta kvar - r ocks mycket ptagligt. En rad skattefrslag som denstatliga utredningen lade fram r under beredning och har drmedskjutits upp till efter hstens val. De ml att minska trafiken som regeringenvill uppn i propositionen har allts i dagslget inga medel att tillg. Vi kanallts vnta oss en skattechock efter valet. Det r en oansvarig transport-politik.De principer vi frordar terfinns i den motion angende transportpolitikensom vi vcker denna dag. I sammanfattning innebr det fljande:Transportpolitiken mste inriktas p att:- skapa ett kundorienterat snabbt och effektivt transportsystem som geren klar konkurrensfrdel fr svenskt nringsliv och svensk syssel-sttning,- miljanpassa transportslagen stegvis och mlmedvetet i takt med denallt snabbare teknikutvecklingen. Hjda reala skatter p diesel, bensinoch el avvisas som metod fr bttre milj. Satellitvervakade bil-avgifter i stderna avvisas ocks,- lsa mnniskors berttigade efterfrgan p arbets- och rekreations-transporter till rimliga kostnader,- varje transportslag skall behandlas likvrdigt i frhllande till sinakostnader och intkter. Hnsyn mste tas till att varje transportslagskall ha likvrdiga villkor i frhllande till den internationellakonkurrensen p transportomrdet.Som nring r transportsektorn i sig sjlv betydelsefull fr svenskekonomi. Omkring 250.000 personer arbetar i sektorn som i stor utstrckningbestr av egna fretagare, ofta sm kerifretag men ocks stora, med vittskilda marknader. Transportpolitiken mste bidra till att nringen kanutvecklas och att fretagen kan gra investeringar i ny teknik. Drigenomkan transportarbetets miljpverkan minska. Skerhet och framkomlighet randra positiva effekter av att ny teknik kan anvndas.Nr marknadsstyrningen kar frstrks ocks konsumenternas inflytandever transportsystemet. Betalningsviljan blir avgrande fr en inve-steringslnsamhet. I konsekvens med detta, givet dagens skatter, mste infra-strukturen finansieras p ett annat stt. Sambandet mellan statens intkter ochutgifter fr de olika trafikslagen mste bli tydligare. Ett tydligare sambandger kade mjligheter att avgra var framtida investeringar skall gras. Enversyn av frhllandet mellan statens intkter och utgifter fr de olikatrafikslagen br genomfras.Den offentliga sektorns ansvar mste koncentreras till planering, upp-handling, finansiering och myndighetsutvning. En affrsmodell fr trafik-verken br prvas. Annan verksamhet br s lngt mjligt vara konkur-rensutsatt och drivas privat. Regeltillmpningen mste utformas s att den tarhnsyn till konkurrensfrhllanden fr svensk transportnring.I frga om de konkreta frslag som framfrs i den regionalpolitiskapropositionen vill vi anfra fljande:Regeringen har valt att presentera tgrder fr att bl.a. lsa vad som kallasflaskhalsproblem. Vid ett nrmare studium visar det sig att frslagen i storutstrckning redan r tillgodosedda i vgplan och Banverketsstomntsplan. Vidare visar det sig att det som kallas tgrder ofta i realitetenr tandlsa ofinansierade frslag. De konkreta frslag som lagts r tvek-samma av en rad anledningar. I ngot fall kommer investeringsmedelNorrland till del, men i mnga fall handlar det om insatser sder om Dal-lven. Det r drfr omjligt att avgra vilka satsningar som r transport-politiska och vilka satsningar som har regionalpolitiska motiv.Regeringen har redan nu tagit tillfllet i akt att utnyttja mjligheten att framedel mellan anslagen fr vgar och jrnvgar utan hrande. Vivarnade hsten 1997 fr att en sammanslagning av anslagen skulle leda tillatt kontrollmakt skulle minska. Vi kan nu konstatera att s ocksblivit fallet.Innebrden av frslaget om upprustning av vg 45 mellan Gteborg ochKaresuando r oklar. I vgplan framgr det att investeringarna priksvg 45 har tveksam lnsamhet och dessutom frekommer i vgplaneninga insatser norr om . De srskilda brighetssatsningarna i vgntetbehvs, men regeringen har inte heller i denna del anvisat ngon finansering.Snabbtgsanpassningen mellan och stersund har ven dentveksam lnsamhet. Frgan r ocks vilka vriga projekt som trngs ut.Ngot underlag som beskriver konsekvenserna har inte presenterats frriksdagen.tgrder fr att lsa flaskhalsproblem p E 4 mellan och Hapa-randa visar sig inte innehlla ngot annat n en ngot snabbare planprocess.Kommunikationsministern har dessutom i frklarat att inga medelfinns fr att gra ngot annat. Dessutom ifrgastter vi regeringens frslagtill finansiering av . Med vra krav p lnsamhetskriterierkommer svl som snabbtgsbanan till stersund lgre ner pprioriteringslistan. Det br ocks i detta sammanhang understrykas att detfrndrade transportstdet kan pverka lnsamhet. Ngon nykalkyl som tar hnsyn till detta har inte presenterats av regeringen.Regeringen freslr ett utkat std till de regionala flygplatserna. Vi anseratt det r av avgrande betydelse att fretagen har mjlighet till snabbatransporter ver hela landet och med goda internationella anslutningar.Drfr anser vi att det r motiverat med en satsning p de regionalaflygplatserna. Dessa medel skall emellertid anvndas fr att kpa trafik ochinte som subventioner till terminalanlggningar. Nr det gller satsningarnap Kallax och Lule flygplatser menar vi i likhet med regeringen att det kanvara vrdefullt att satsa p en utredning om dessa.Vi menar sammanfattningsvis att det underlag som har att fattabeslut p r s svagt att de flesta av de frslag som regeringen presenterat iden regionalpolitiska propositionen drmed br avsls i avvaktan p attregeringen presenterar vilka konsekvenser frslagen fr fr andra verksam-heter.I ett antal lnder, bl.a. , har investeringar mjliggjorts genom att ettbolag bildats som finansierar investeringar p den privata kapitalmarknaden.I ett avtal mellan staten och bolaget faststlls sedan vilka avgifter som skallbetalas av den trafik som anvnder vgen. I har Vgtrafikfreningenlagt liknande frslag. Vi menar att modellen r intressant och att den branvndas p frsk. Den kan kallas fr funktionsentreprenad. Frutsttningarfr att pbrja strckan Bors-Jnkping med funktionsentreprenad brprvas. Samma sak skall glla fr strckan av genom Sundsvall.6.2 Tillvxtavtal och regionalt inflytandeRegeringen freslr att lnen skall erbjudas mjligheter att utarbeta skallade tillvxtavtal. Tanken kan synas sympatisk genom att olika lokalaoch regionala intressenter ges en ny mjlighet att medverka i denregionala utvecklingen.En nrmare analys av regeringsfrslaget leder emellertid till slutsatsen atttanken p tillvxtavtal br avvisas. Redan den process under vilken avtalenskall utarbetas leder till oskerhet och drmed risker fr den som villinvestera. I vrsta fall leder den tvriga diskussion regeringen vill initieratill att en dd hand lggs ver mjliga nysatsningar.Vr allvarligaste invndning r emellertid att den frhandlingsprocessmellan ln och centralstat som r det sista steget i tillvxtavtaletstillblivelser s selektiv att den hotar sjlva grundvalen fr en ekonomi med frutsebaravillkor. I stllet fr en generell stimulanspolitik riskerar tillvxtavtalen attleda till att sjunker nnu djupare ner i planeringskulturen.6.3 Norrlandsfonden m.m.Regeringen freslr inga tgrder som leder till en bttre fungeranderiskkapitalmarknad. Vad som frmst behvs r ett avskaffande avdubbelbeskattningen p avkastningen av riskkapital. Om godafrutsttningar ges fr utvecklande av effektiva riskkapitalmarknaderbehver inte en statlig myndighet som agera mklare av kapital.Regeringen anser det nskvrt att under de nrmaste renintensifierar sitt arbete med att lmna lnegarantier till sdana som lnar utpengar till fretag. Bakgrunden till detta r att ALMI:s likvida medel brjarta slut. Garantiln r i grunden en tveksam lsning. Risken r stor att dettaleder till att drar p sig problem genom att man ger garantier frprojekt man har dlig kunskap om. Vid garantiln frsvinner med fretagen, eftersom garantin ges till en finansir som i sintur lnar ut till fretagen. fr t.ex. inga tidiga signaler om att ettbolagbrjar slpa efter med betalningarna. br drfr inte helt g ver tillgarantilnsverksamhet.Norrlandsfonden har till uppgift att stdja sm och medelstora fretagsutveckling och har som verksamhetsomrde de fyra nordligaste lnen samtGvleborgs ln. Regeringen freslr att Norrlandsfonden som lnefinansir inorra skall frstrkas genom ett kapitaltillskott, samt att stdformenregionalt utvecklingsln skall upphra och kreditbehovet tillgodoses frmstgenom ln frn Norrlandsfonden och utbud av riskkapital innebr en bttre garanti fr att deekonomiska mjligheter som regionen rymmer gnas uppmrksamhet. Inorra r utbudet av riskkapital och riskvilligt lnekapital mindre n ivriga delar av . Nringslivet i norra , och d frmst iinlandskommunerna, har lgesnackdelen att fretagens fysiska tillgngar harett smre belningsvrde n i mer befolkningstta delar av Sverige.Norrlandsfonden r fr fretagen i norra framfr allt i inlandet dendominerande finansiren. Fonden fyller enligt vr sikt en viktig roll frnringslivsutvecklingen i norr.Vi har tidigare avvisat regeringens frslag om att disponera 500 miljonerkronor inom ramen fr anslaget A 1. Vi vidhller att arbetsmarknadsmedelinte skall anvndas p detta stt. Regeringen avser att terkomma till riks-dagen, dels i tillggsbudget till statsbudgeten fr 1998 med frslag omytterligare bemyndigande om hgst fr ren 1999, 2000och 2001, dels i budgetpropositionen fr 1999 med frslag om att infra ettfullstndigt bemyndigandesystem fr anslaget A 1 Regionalpolitiska t-grder.6.4 ArbetsmarknadspolitikenRegeringen freslr att Vrmland, , Gvleborg och Jmtlandskall gra Skne sllskap och bli arbetsmarknadspolitiska friln.Den huvudsakliga frndringen r att arbetsfrmedlingen slipper det skallade volymkravet som reglerar hur mnga mnniskor som skall placeras iarbetsmarknadspolitiska tgrder. Drigenom ges friare mjligheter attdisponera de arbetsmarknadspolitiska medlen.Vi r motstndare till det s.k. volymkravet. ver huvudtaget r regeringens frsk med friln inget annat n ett underknnande avden egna politiken som den frs p nationell niv.Regeringens frslag om en utkad frsksverksamhet med friln inomarbetsmarknadspolitiken kan emellertid f andra negativa konsekvenser.Syftet anges vara att lokala erfarenheter drigenom bttre skall kunna tastillvara. Argumentet kan synas frledande riktigt, i synnerhet som funnit flera frdelar i den hittillsvarande frsksverksam-heten.Enligt vr mening kan emellertid en arbetsmarknadspolitik styrd av lokalaintressen ltt utvecklas till en utvxt p den kommunala socialtjnsten. Detskulle kunna innebra att vad som ibland kallats fr en tredje arbetsmarknad,prglad av stndigt bidragsberoende, etableras.Vi freslr i annat sammanhang en total reformering av arbetsmarknads-politiken med f och effektiva tgrder. Genom en sdan reformering undan-rjs svl dagens olgenheter som riskerna fr den tredje arbetsmarknaden.Mlen br i stllet fr volymtgrder anges som framgngsrik frmedling avriktiga jobb.6.5 Resurscentra fr kvinnorEnligt propositionen skall kvinnors kompetens tas tillvara i samhllet ochmnniskors insatser vrderas lika oavsett kn. Fr oss r dettasjlvklarheter. Vi delar drfr inte regeringens bedmning att det ven ifortsttningen krvs srskilda insatser fr kvinnor inomregionalpolitiken. Vi tror tvrtom att detta r gnat att konservera gamlafrestllningar om att kvinnor skulle krva srskilda stdtgrder.Erfarenheten visar att effekterna av den typ av projekt som ryms inomfrslaget om resurscentra fr kvinnor ofta r tmligen ytliga och kortvariga.Nr projekttiden och projektpengarna r slut avklingar ofta ocksverksamheten. Kosmetiska tgrder kommer inte i lngden att avhllakvinnorna frn att ska sig frn landsbygden.Det r inte stor mening med att frska strka kvinnors situation p enarbetsmarknad som inte finns. Anstrngningarna br drfr i stllet inriktasp att terskapa frutsttningarna fr en arbetsmarknad vrd namnet att vxafram. Vi r frvissade om att de generella strukturfrndringar som vi fre-slr vad gller frbttringar av fretagsklimatet, den informationstekniskainfrastrukturen och satsningarna p kvalificerad yrkesutbildning kommer attkomma alla mnniskor p landsbygden och i glesbygden tillgodo - kvinnorsom mn. Detta ligger i linje med den allmnt vedertagna principen ommainstreaming.Vi avvisar drfr regeringens frslag till fortsatta satsningar p ettnationellt resurscentrum fr kvinnor. Denna form av central styrning har ipraktiken visat sig inte tillfra arbetet inom de regionala resurscentra mycketpositivt. Till dessa br i stllet verlmnas att, utifrn de speciellafrutsttningar och behov som finns i varje region, utveckla verksamhetenefter egna bedmningar. Utvecklingen br ske med en strre inriktning pfretagen n som r mjligt med de av regeringen faststllda delmlen frprojektet.7 Politik fr riktiga jobbSverige befinner sig mitt uppe i en sysselsttningskris. De som arbetar rfr f, de som tvingas g p bidrag fr mnga. Den verkligaarbetslsheten frefaller att ha fastnat p helt oacceptabla niver.Lg sysselsttning och hg arbetslshet drabbar enskilda mnniskor socialtoch ekonomiskt. Skatteintkterna till staten,landstingen och kommunerna sinar. Hrdast drabbas regioner och orter somredan frn brjan har sm marginaler.Vi har i denna motion presenterat en politik som gr det mjligt fr helaSverige att utvecklas igen. Den str i stark motsttning till den social-demokratiska politik som bara under de senaste tre ren kostat vrt landtminstone 150.000 mjliga jobb. 150.000 missade jobb innebr 50 miljarderi uteblivit vlstnd och 27 miljarder i smre offentliga finanser. Vad dettainneburit, ln fr ln, framgr av fljande sammanstllning:Tabell 3: (Frlorat vlstnd (miljarder kr) Frlorade jobb (antal)Frsmradeoffentliga finanser (miljarder kr) )De frslag vi har presenterat i denna motion skall ses som alternativ tillatt fortstta en politisk linje som givit dessa s negativa konsekvenser.Det r en politik fr hela landet, inte bara delar av det. Frslagenkommer, om de genomfrs, att bidra till att framgngsrikt fra ini morgondagens mera kunskapsintensiva, rrliga och individualiseradesamhlle. Frslagen bryter risken fr att hela regioner skall lsas in i ettpermanent bidragsberoende.Den enda rimliga ambitionen fr regionalpolitiken mste vara att bygderoch regioner som har en svag utveckling skall ges bttre mjligheter att deltai skapandet av morgondagens . De regionala lsningarna kan inteskas i en politik som lser fast dessa omrden i en nringsstruktur frn detgamla industrisamhllet. Mlet att hela skall leva kan barafrverkligas genom en politik som understder en utveckling av fretag-samhet i de framtidsbranscher, dr avstnd och lokalisering i befolkningsttadelar av vrt land frlorar i betydelse.Vr politik syftar till att avveckla arbetslsheten som samhllsproblemgenom fler arbeten. Fr att n detta ml krvs en halv miljon nya jobb netto.Hela denna tillvxt mste ske i fretagen, i frsta hand de sm ochmedelstora. Fr att klara detta mste vxtkraften frstrkas dramatiskt.Storleken av utmaningen illustreras av att , alltjmt netto, inte skapatett enda nytt arbete i fretagen sedan 1950.I motionen har vi redovisat en politik i fem led fr att vnda trenden:lindringar av regionalt negativa frndringar som regeringen genomfrt desenaste ren, t.ex. hjningen av bensinskatten, ett positivt fretagsklimatgenom lgre skatter och mindre krngel, omfattande utbyggnader av deninformationstekniska infrastrukturen, en individualiserad distansutbildningoch en frstrkt, kvalificerad yrkesutbildning. Tillsammans med den politikvi fretrder p andra omrden kommer dessa frslag att leda till att jobbenblir fler.Tillvxten av jobb kommer att intrffa i hela landet. Det r emellertid dehrdast trngda regionerna och orterna som bst kommer att kunnatillgodogra sig de frbttringar p olika omrden vi freslr.Med en ofrndrad befolkningsfrdelning skulle de 500.000 jobb ifretagen som behver i stort komma att frdela sig enligt fljande:Tabell 4: (ln 99.626 ln 15.333 )Vi r medvetna om att det kommer att ta tid innan vr politik ger fulltresultat. P tv omrden finns det emellertid skl att tro att effekterna kankomma fort.