ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ733 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ733av ()Bindning av kvicksilver vid kremeringInledningVi människor kan tyvärr orsaka miljöproblem även efter vårdöd. Det handlar bland annat om det kvicksilver som finns iamalgamet i våra tänder.Selenampull kan renaOlika tekniska lösningar för att förhindra kvicksilvret attfölja med rökgaserna ut vid kremering har diskuterats. Förnågra år sedan presenterade en liten firma en såväl genialsom billig lösning - en selenampull. Kvicksilver bildarnämligen en mycket stabil kemisk förening med selen,kvicksilverselenid, en förening som är bland de stabilastemetallföreningar man känner. Även andra metaller somkoppar, zink och kadmium bildar selenider och även de kanplockas upp om man använder selenampullen.Tekniken är mycket enkel. Man placerar selenampullen på kistan vidkremeringen och renar sedan rökgaserna i en rökgasreaktor.Men tekniken används inteDet märkliga är att tekniken inte används. Den ifrågasättsfortfarande, efter lyckade försök och utan att annatbra alternativ finns för små och medelstora krematorier. Manvill istället att krematorierna skall bygga filteranläggningarför , något som är heltogörligt för de små och medelstora anläggningarna.Naturligtvis är det fråga om konkurrens och i ett land därfilter längre ansetts som allt gott är det naturligtvis svårt attslå sig in med en annan lösning, låt vara att ävenselenampullen kombineras med rökgasreaktor.Selenampullen skulle dessutom förbättra reningen även istora anläggningar tillsammans med filter.Selen - en bristvara isvenska jordarMånga människor äter selentillskott eftersom de svenskajordarna är fattiga på det grundämnet. Det är därför mycketförvånande då ett argument mot selenampullen är att man ärrädd för att allt selen inte skall reagera med metaller vidförbränningen. Det finns mätserier även för detta och denoron tycks mig vara helt obefogad. Och som sagt - vi äterselen för att jordarna är selenfattiga...Använd selenampullen!Kvicksilver och andra metaller ska inte ut i kretsloppet. Närdet nu finns en teknik för att förhindra detta i krematorierborde det vara självklart att den används.Det är naturligtvis inte regeringens sak att bestämma vilken reningstekniksom skall användas. Det viktiga är att rening av kvicksilver sker vidkremering. Men det är också viktigt att verken inte stoppar nytänkande ochdet bästa får aldrig bli det godas fiende. Många små och medelstorakrematorier vill ta sitt miljöansvar och använda selenampullen - låt dem göradet!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användning av selenampull vid kremering.Stockholm den 26 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ737 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ737av ()Medel till kalkning av sjöar och vattendragUnder en lång följd av år har kalkning av våra sjöar och vattendrag varitnödvändig för att motverka försurningen och därmed hålla pH-värdenapå en nivå som ger reproduktionsförmåga och livsförutsättningar för vårafiskarter. har regeringen i sin budgetpropositionföreslagit nerdragningar, men har inte bifallit regeringensförslag till bantningar.I undersökningar som publicerats har påmycket länge konstaterats att pH-värdet i våra referenssjöar, d v s de sjöarsom inte kalkats, förbättrats. Det är alltså möjligt att vi nu står inför etttrendbrott och att de försurande nedfallen kan vara på väg att minska. Detkan dock inte tas till intäkt för att "blåsa faran över" och att minskakalkningsambitionerna. Det är snarare så att det nu gäller att "hålla distansenut" och säkerställa så många sjöars överlevnad som möjligt.För 1999 föreslår nu regeringen en minskning av kalkningsanslaget medc:a . Minskningen döljs av att anslaget slås samman medanslag för bl a markförvärv för reservatsbildning. harkalkningsnivån kunnat upprätthållas genom att tidigare reservationer kunnatianspråktas. Dessa är i stort sett uttömda. En minskning av anslagen slåralltså nu direkt i verksamheten.Hallands län tillhör de mest drabbade områdena i landet av försurning. Dethöga vattenflöde som den regniga sommaren och hösten resulterar i kommeratt ytterligare förvärra situationen. Försurat vatten från våra mossmarkertillförs sjöar och vattendrag som genomströmningen ökar. Vattenmed hyggligt pH-värde byts ut mot starkt försurat vatten.Det är av yttersta vikt för länets attraktionskraft för rekreation, för såvälegna medborgare som tillresande, att våra sjöar och vattendrag är i så godkondition som möjligt.Finansiering bör ske genom omfördelning inom anslaget så att medel förinköp av mark minskas i motsvarande mån.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar höja anslagsnivån för kalkningsinsatser i sjöar ochvattendrag så att verksamheten kan bedrivas minst på dagens nivå.Stockholm den 26 oktober 1998Rolf Kenneryd (c)
mot · GM02MJ738 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ738av ()HalmbränningHalmbränning är ett ganska sentida fenomen som började praktiserasförst i samband med skördetröskornas intåg på de svenska jordbruken.Efter hand har halmbränningen vunnit ökad utbredning och då främst i deskånska jordbruksbygderna. började klagomål påolägenheter från halmbränningen inkomma till flera lokalahälsovårdsmyndigheter i . Efter hand tilltog kritiken i omfattningvilket fick andra myndigheter som länsstyrelser och att engagera sig i frågan. 1983 påtalade stadsläkarna iLund och problemen med halmbränning och i sammanhangettillskrevs bl.a. styrelsen för hälsovårdsförbund.På initiativ av miljö- och hälsoskyddscheferna i hemställdeKommunförbundet 1991 att ett tillägg till hälsoskyddsförord-ningen (§ 11) skulle göras så att förbud mot halmbränning kunde införas.Naturvårdsverket tillstyrkte kommunförbundets begäran.Myndigheterna ställer långtgående krav i fråga om eldning i förbrännings-anläggningar. Dessa måste bl.a. förses med effektiv stoftrening för att bligodkända. Vid öppen eldning med halm är förbränningen helt okontrolleradoch leder till höga halter av stoft och luktande ämnen som innebär klarahälsorisker. Föroreningarna transporteras ofta in över bostadsområden somett koncentrerat rökmoln. Bostadsområden som ligger i vindriktningendrabbas ofta av mycket höga halter av stoft, även i de fall de är belägna påganska stora avstånd.Naturvårdsverket har efter ingående undersökningar slagit fast att sanitärolägenhet föreligger vid halmbränning. Halmbränning medför också utsläppav cancerframkallande ämnen som medför en ökad cancerrisk samt ökadebesvär för allergiker och astmatiker.Mikrolivet i marken minskar genom halmbränning och då störs också denför odling nödvändiga omsättningen av näringsämnen. Andra påtagligaolägenheter vid halmbränning är att jordens vattenhållande förmåga minskaroch risken för jordflykt ökar.I stället för att brännas upp kan den resurs som halm utgör användas i formav biobränsle eller hackas sönder och plöjas ner för att förbättra jordensmullhalt.Berörda myndigheter har under en lång följd av år förlitat sig på attproblemen med halmbränning skulle kunna undvikas genom ökad informa-tion till lantbrukarna. erfarenhet visar nu att detta varit en fromoch ogrundad förhoppning. Dessa erfarenheter och starka miljö- ochhälsomässiga sakskäl talar för att halmbränning nu måste förhindras för attskydda vår livsmiljö och människors hälsa. Enligt 9 kap. 12 § miljöbalkenkan regeringen, myndighet eller kommun numera meddela föreskrifter avinnebörden att halmbränning på åkrarna förbjuds. I är halm-bränning generellt förbjuden. För att ett förbud mot halmbränning även i vårtland skall kunna få nödvändig generell verkan erfordras ett uttalande frånriksdagens sida.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot halmbränning.Stockholm den 21 oktober 1998Bengt Silfverstrand (s)
mot · GM02MJ740 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ740av ()Sanering av BT-Kemi-tomten i TeckomatorpPå uppdagades största miljöskandal. Ett företag somtillverkade gift för besprutning av livsmedel grävde ner sitt avfall inärliggande marker och vattendragen runt om blev recipient till denurlakning som skedde. Närliggande trädgårdsnäringar som användevattendragen till bevattning fick lägga ner. Människorna i samhället blevdåliga och lukten från tillverkningen spred sig i hela omgivningen.När skandalen uppdagades gjordes de åtgärder som man då trodde skullevara de bästa. Man har på ett effektivt sätt stoppat urlakningen från dekontaminerade områdena och samlat upp dagvatten som sen, via avlopps-ledningar, forslats till reningsverket i Landskrona.I år, 1998, har man från gjort en analys av vad som häntpå de kontaminerade områdena och konstaterat att giftet inte har läckt ut menatt det heller inte har försvunnit. Det betyder att det inte skett någonnedbrytning alls av kemikalierna/gifterna.Till dags dato har man från statens sida lagt ner cirka 65 miljoner kronorpå de åtgärder som är gjorda men som inte har gett någon långsiktig lösningpå problemet. I analys finns det olika förslag på olikaåtgärder som man kan göra för att komma till rätta med problemen med olikaförmodade resultat till olika höga kostnader.Det är nu dags att detta löses en gång för alla och att kemikalierna/gifternatas bort från områdena och att marken saneras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att de marker som fortfarande innehåller gift från BT-kemi skall totalsaneras.Stockholm den 20 oktober 1998Anders ()
mot · GM02MJ741 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ741av ()Återvinning av lampor1998 fick 42 kommuner av staten för miljöarbete.Nu bygger man runt om i om bostadsområden, går över tilltygblöjor i förskolor, organiserar tjänstebilpooler och sätter uppenergisnålare belysning och mycket mera, med välkommen hjälp avdessa gröna miljarder. Och engagemanget ute i kommunerna för miljönfortsätter, med nya idéer. Vi vill bygga vidare på arbetet medenergisnålare belysning, för om alla glödlampor i svenska hem byttes uttill lågenergilampor skulle vi enligt uppgift spara energi i en omfattningsom kan motsvara en halv kärnkraftsreaktor eller vattenkraften frånKlarälven och älv.Om förbrukningen i kommun är lika stor som riksgenomsnittetförbrukas 235 200 glödlampor, med ett blyinnehåll av cirka 118 kg.Kommuner, då inte minst kommun, har, mot denna bakgrund, enuttalad ambition att samtlig belysning byts ut till mindre energikrävandebelysning. Men tyvärr innehåller de lågenergilampor som är konstruerademed den mer traditionella fattningen också en del kvicksilver. Kvicksilver-fria lågenergilampor kommer mer och mer på marknaden men där krävs enannan typ av armatur. samlas lysrör och annan belysning, sominnehåller kvicksilver, in vid såväl återvinningsstationer som belysnings-företag. vet vi att långt ifrån all uttjänt belysning som innehållerkvicksilver verkligen tas om hand i särskild ordning.För vanliga traditionella glödlampor finns däremot ingen struktur allsför återvinning, utan de uttjänta glödlamporna läggs tillsammans medvanliga sopor. Detta är inget bra förhållningssätt till uttjänta glödlampor, dådessa bland annat innehåller bly. Huvudansvaret ligger inte på konsumentenutan på producenten. Och för att åstadkomma ett fungerande återvinnings-system för hushållen måste en lagringsdel tillkomma och lagringen skavidare ske på lämpligt ställe samt med tillgång till miljövänlig teknik.Att fortsätta belasta våra soptippar med bly genom deponering av uttjäntaglödlampor är inte en lämplig ordning. Att belasta våra deponier med bly ärinte försvarbart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insamling av glödlampor som innehåller bly.Stockholm den 20 oktober 1998Carina ()
mot · GM02MJ742 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ742av ()Barn och strålningDet finns inga forskningsresultat som visar hur barn påverkas avstrålning. Forskarna vet fortfarande mycket litet om hur barn under sinakänsliga första år påverkas av olika faktorer. Vill man då ta med iberäkningen hur barn kan komma att påverkas genom att de utsätts förstrålning under hela sin livstid vet man om möjligt än mindre. Dengeneration som oroas av larm om att cancerfrekvensen påverkas avmobiltelefoner har ändå utsatts för denna risk av sitt liv.De barn som föds och växer upp blir den första generation som i dettahänseende utsätts för ett fullskaleförsök. är för testeroch gränsvärden inte ett barn utan en vuxen man.I dagens samhälle finns en uppsjö på anordningar som utstrålar radiovågor.Gemensamt för strålningen från dessa anordningar är att den inte ärjoniserande som till exempel röntgenstrålning och strålning från sönder-fallande radioaktiva ämnen.De tekniska anordningar som vi har tillgång till, exempelvis datorer,telefoner, elektroniska bilnycklar eller elektroniska barnvakter ger i allmän-het en exponering som ligger under de gränsvärden som rekommenderas avinternationella expertorgan. Inom EU pågår också ett arbete med gränser förallmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Även Rådet förarbetslivsforskning skall på regeringens uppdrag redovisa en forsknings-översikt och utvärderingar av såväl svenska som internationella forsknings-resultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska ochmagnetiska fält. Att man på olika sätt och nivåer arbetar aktivt med frågan ärbra, då mer fakta kan medverka till att riskerna minimeras för att människorkommer till skada. Men barns särskilda utsatthet måste sättas i fokus förforskning och vid fastställande av gränsvärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barns särskilda utsatthet för strålning.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02MJ746 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ746av Skånberg (kd)Det skånska kulturlandskapetDet skånska kulturlandskapet har formats , men föratt ge stordriftsvinster förändras det nu i rask takt. Allt effektivareutdikning har gett färre våtmarker, med större artfattigdom. Bäckar ochåar har rätats ut för att passa in i de stora arealerna och man odlar alltnärmare vattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakare ochsnabbare och transporterar bort kväve och fosfor som övergöderÖstersjön. Även pilevallarna blir färre och färre. Den flacka skånskalandskapsbilden är inte längre så pittoresk med byar med halmtak,frigående gäss, väderkvarnar och pilealléer.Detta kan man inte enkelt avfärda med att utvecklingen är oundviklig.Många av de skånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering, somhåller . Av 1800-talets 1 400 skånska väderkvarnar återstår nu bara475 - men ständigt dyker nya, moderna "väderkvarnar" upp längs denskånska horisonten, de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ettvindomsusat landskap och de som lever med och inte mot naturen kan dranytta av det.På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner.De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan somvindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara.Pilevallarna behövs åter som vindskydd för att skydda mot den omfattandejorderosion som blåser tusentals ton bördig jord i havet, i synnerhetvid höststormar när åkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd förgrödan. En åker i lä har i genomsnitt 1 grad varmare, vilket har stor effekt påtillväxten på åkern och möjligheten att få ännu bättre skördar. Allra mestmärks behovet av lä på med dess fruktodlingar, där en storm i fel tidkan föröda en äppleskörd.Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget tillvattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära storamiljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur ochväxter.Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket god förmågaatt reproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen, så växerpileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlas pilarnaårligen, och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gott tillskott förenergiodling. En sådan energiodling skulle också ge goda arbetstillfällen.Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska, att dengamla, historiska landskapsbilden kan behållas. De estetiska värdena ska inteheller förringas, med de vinster av turismen som har. Ett totalt flacktoch blåsigt monokulturlandskap lockar varken lokalbefolkning eller turister,så som ett ombonat, vindskyddat och varierat landskap med slingrandecykelstigar längs pilevallar gör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att återställa det skånska kulturlandskapet.Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)
mot · GM02MJ752 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ752av och ()Havsöringsförande bäckar och mindre laxåarFiskevårdens övergripande mål och miljömålen på fiskets område är högtsatta och väl motiverade. Dock finns det vissa brister vad gäller skyddetav våra lax- och havsöringsbestånd i bäckar och mindre åar.Förutsättningen för att smoltproduktionen skall lyckas är vattendrag välskyddade av busk- och trädvegetation. Skyddszoner med buskar och trädlängs dessa vattendrag kväver oönskad vattenvegetation, fångar uppkemikalier vid besprutning så att dessa ej hamnar direkt i vattendraget, samtminskar närsaltsflödet till havet.I dag krävs inget tillstånd för att avverka denna typ av vegetation somomger de havsöringsförande vattendragen. En sådan avverkning orsakarstora skador på tillväxten av havsöring.Även vad gäller rensning av dessa vattendrag är skyddet otillfreds-ställande, då rensning kan företas utan tillstånd. Ofta förorsakar rensningenen nära hundraprocentig utslagning av laxsmolten.Det är därför väsentligt att skyddet för dessa vattendrag ses över ochförbättras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av översyn och förbättring av skyddet förhavsöringsförande bäckar och mindre laxåar.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()()
mot · GM02MJ753 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ753av Elisebeht m.fl. (s)/som nationalparkRidö/med sitt läge mellan ochVästerås i har i många avseenden karaktären av en skärgård iinlandet. Området består av 160 öar och omfattande ca 8 700hektar land. Mälarnaturen är i många avseenden speciell och har ett högtbevarandevärde.Här finns flera unika naturkvaliteter, t.ex. ett av landets rikastelövskogsområden där ädellövskogen med ek, al, lind, ask och präglarområdets natur.Ädellövskogen är delvis mycket gammal och har därför karaktär avlövurskog härstammande från den postglaciära värmetidens lövskogar.Hagmarkerna, lundområdena, urskogspartierna och de fina strandängarnaär mycket botaniskt rika med många inslag av sydliga arter och havs-strandsrelikter. Till exempel är den värmekrävande vintergröna mistelnögruppens mest kända växt och har i dessa trakter sin nordligaste utpost iEuropa. På ingen annan plats finns en rikare förekomst.Mångfalden av olika växtarter har också givit upphov till ett rikt djurliv påöar och . Ett trettiotal däggdjursarter och 160 fågelarter har noteratsför ögruppen.Senare tids forskning har också befäst den rika och särprägladeförekomsten av vedinsekter och fjärilar, några har här sin nordligaste utpost ivärlden.Som en första etapp på väg mot en nationalpark avdelade länsstyrelserna iSörmland och området 1984 som naturreservat. ansåg då vid beredningen av ärendet "att det finns skäl somtalar för inrättandet av nationalpark".Platser för sällsynta växter och djur försvinner nu allt snabbare. Det måstetill insatser som gör att dessa värdefulla områden avsätts som nationalpark.I takt med den ökande urbaniseringen såväl i vårt eget land som i vårbefolkningstäta omvärld ökar behovet av skyddade och bevarade områden.Kommande generationer måste också få möjlighet att ta del av de unikavärden som finns i /Sundbyholmsarkipelagen.Ett beslut om inrättande av området som nationalpark skulle medföra attett mera samlat grepp kan tas på de problem som finns. Detta äroundgängligt om de höga naturvärdena skall kunna bevaras för framtiden.I motioner till tidigare riksmöten har vi utförligt redogjort för dettaspeciella naturområde i vårt land.Ett motiv som angetts för att området ej skall klassas som nationalparksägs vara att en stor del av marken är odlad jord. Vår uppfattning är att justdetta förhållande mellan orörd natur och ett etableratkulturlandskap understryker vikten av att området blir föremål för bildandeav nationalpark.Kombinationen av gammal kulturbygd och bevarat varierat naturområdemed sin mycket specifika fauna och flora är enligt vår mening mycket unik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att /i inrättassom nationalpark.Stockholm den 27 oktober 1998Elisebeht ()()()()
mot · GM02MJ754 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ754av ()Skyddsvärda biotoperNyckelbiotoper är skogsområden med höga naturvärden som är av storbetydelse för att bevara och utveckla biologisk mångfald.Familjeskogsbruket har alltid känt ansvar för detta.Nyckelbiotoper innehåller ofta äldre och mycket värdefull skog. Deekonomiska konsekvenserna för den enskilde skogsbrukaren kan därför bliallvarliga när krav ställs på att dessa biotoper skall sparas.Vid en inventering av skyddsvärda biotoper påträffas dessa inte sällan hosenskilda markägare. kräver såväl avverkning sombevarande av skog för att säkerställa de skyddsvärda biotoperna. Markägarenåläggs att åtgärda dessa insatser även utan ekonomisk ersättning.Många lantbrukare har en kombination av skogs- och . De måstefå sin utkomst av den jord de äger.Det är orimligt att kräva att en skogsägare skall avstå mark utan ersättning.I har vi betonat äganderätten mycket starkt och den är därförskyddad i grundlagen.I grundlagen sägs även att markägaren har rätt till ersättning för den skadahan lider när det allmänna tar mark i anspråk.Om intrånget är mindre ges dock ingen ersättning.För den mindre och medelstora företagaren/markägaren kan det som statenbedömer vara ett mindre intrång vara av stor betydelse för markägarensfortsatta verksamhet.Det är av skäl som påtalas i denna motion nödvändigt att staten avsättermedel så att dels nyckelbiotoper kan bevaras på ett sådant sätt så attmarkägare får en rimlig ersättning när de åläggs att vidta åtgärder på sin ägdamark. Detta bör ges regeringen till känna.Det måste till en ömsesidig överenskommelse. I annat fall riskerar man attfå konflikter som ingen är betjänt av.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning till mark/skogsägare.Stockholm den 27 oktober 1998Rigmor ()