mot · GM02So390 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So390av m.fl. (v)() ochförtroendenämnderna, som l980 finns inomlandstingen, är de instanser som patienter och anhöriga kanvända sig till när en felbehandling gjorts eller när samarbetetmellan patient och vårdgivare brister. Om det är aktuellt medskadeersättning till patienten så finns Patient- ochläkemedelsförsäkringen. som prövar ärenden om det uppstårtvist om ett ärende i patientförsäkringen. Det finns ocksåmöjlighet till skiljemannaavgörande enligt paragraf 13 ivillkoren för patientförsäkring.Det framstår som om patienterna är väl tillgodosedda när det gällermöjligheter att få sina ärenden prövade. Trots detta finns det behov avytterligare hjälp och möjlighet att få sin sak prövad. Det handlar bl.a. ompatienter som nekats vård eller behandling. Dessa har ingen möjlighetatt få sin sak prövad. kan bara behandla ärenden efter anmälan, dvs.när en försummelse eller felbehandling inträffat i vården. Inte hellerförtroendenämnderna eller patientskadeförsäkringen är rätt instans för demsom ställts utanför vården.Det handlar också om patienter som får avslag på anmälan om behand-lingsskada med motiveringen att deras skada bedöms som en komplikationsom inte kunnat undvikas eftersom behandlingen i sig var medicinsktmotiverad. Dessa patienter känner sig ofta rättslösa. Med en sådanavslagsmotivering är det inte lönt att gå vidare till ochdet är ytterst få patienter som då orkar driva en civil process. Förtroende-nämndernas uppgift är att hjälpa till att främja kontakterna mellan sjukvårdenoch patienten och att hjälpa dem till rätt instans. Men problemet för vissapatienter som erhållit behandlingsskador är att när de fått avslag frånpatientförsäkringen så finns det ingen instans att gå vidare till. Det somåterstår är bara en civilrättslig process som de varken har råd till eller orkarmed.Det behövs därför ytterligare initiativ för att stärka patienternas rätts-säkerhet. Vi har tidigare vid ett flertal tillfällen påtalat behovet av enpatientombudsman. Med en patientombudsman skulle patienterna t.ex.snabbt och enkelt kunna få veta om det exempelvis är befogat att driva ettavslagsärende från patientförsäkringen vidare som civilt mål. Andra arbets-uppgifter för kan vara att initiera utredningar, t.ex. dådet finns misstanke om att man från sjukvårdens sida underlåtit att anmälafelbehandlingar eller allvarliga incidenter. bör också iövrigt ha befogenheter att på bästa sätt tillvarata patienternas intressen. Omdet finns vägande skäl mot att inrätta en särskild ombudsman för att stärkapatienternas skydd bör möjligheterna undersökas att i förslagsvis varje regiontillföra en förtroendenämnd de extra resurser som behövs för att nämndenskall kunna hjälpa patienterna på motsvarande sätt som en patientom-budsman.PatientinformationMånga patienter upplever att de måste vara utbildadeläkare för att klara kontakten med sjukvården. Man kännersig osäker på vilka rättigheter man har som patient och vemdet är som bestämmer över kroppen. Det går inte att undvikaatt en patient befinner sig i underläge gentemot t.ex. denbehandlande läkaren. Systemet med ochförtroendenämnderna bygger på att patienten har kunskapom deras existens och uppgift, en kunskap som inte allapatienter har. Det är viktigt att varje patient vet sinarättigheter och skyldigheter när hon eller han kommer tillsjukhusI , som förvisso har ett helt annat sjukvårdssystem än ,får varje patient som kommer till ett sjukhus en informationsbroschyr ihanden. Där är patientens rättigheter listade och information ges om vartman vänder sig om man t.ex. inte talar engelska eller hör dåligt. Miss-handlade kvinnor får information om vart de kan vända sig efter densjukvårdande behandlingen. Informationen utgår från att varje människa ärunik och har olika behov, och att sjukhuset ska kunna ge varje människaadekvat vård och hjälp utifrån dessa behov. På sjukhus i finns ettA4-ark med information uppsatt på en anslagstavla.Vänsterpartiet anser att patienter i har rätt att få veta sinarättigheter som patienter när de kommer till ett sjukhus, vad de kan säga nejtill och vem de kan vända sig till. Regeringen bör därför ge landstingen iuppdrag att utforma sådan information i broschyrform som ges till varjepatient. Vi anser att en sådan broschyr ryms inom varje landstings budget förpatientinformation. Detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till införandet av enpatientombudsman enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kostnaden för en patientombudsman får prövas inför denekonomiska vårpropositionen 1999,3. att hos regeringen i samband med den årliga Dagmar-överenskommelsen ger landstingen i uppdrag att utforma eninformationsbroschyr inom ramen för sina informationsinsatser.Stockholm den 25 oktober 1998Ingrid ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)