ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk667 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk667av ()Avdrag för resor till arbetetAvdrag för resor till arbetetIdeligen ändras bensin- och oljepriserna i landet, ofta genom höjdaskattesatser eller förändring av valutan, (kronan gentemot dollarn), vilketju också påverkar oljepriserna. Avdraget för resor till och frånarbetsplatsen ligger dock alltid fast, och enligt min mening på en för lågavdragsrättsnivå. Allmänna färdmedel som buss eller tåg är intetillgängliga i stora delar av glesbygden. Som exempel är vägnätet avgrusvägar i västra av dålig standard, i tjällossningstider nästanoframkomligt. Inga bussar finns men ändå måste ju de bofasta i områdetkomma till sina jobb . Bilen är den enda möjligheten för människornatill ett drägligt liv. Ojämlikheten mellan tätorter där allmänna färdmedelmed månadskort alltid finns på dygnets alla tider till arbetsplatser ochsocial service är ett bevis på orättvisor i samhället beroende på var ilandet vi bor. Detta måste utjämnas.Här kommer vi in på regionalpolitik. Hela måste ses även avpolitiker som själva kan resa med månadskort och inte ens är i behov av biltill annat än fritidsaktiviteter. Avdraget /mil kan väl ansesrimligt. Det orättvisa är ju det generella avdraget på som är lika fördem som måste använda bil för sitt dagliga liv och uppehälle och där somallmänna färdmedel kan och bör användas. Här borde en justering ske så attde som i sin självdeklaration med rätta yrkar avdrag för bilresor med egen biltill och från arbetet eller i arbetet, skall få ersättning från och med enkostnadpå istället för som från . Detta skulle betyda enavsevärd förbättring för "Glesbygdssverige", samt utjämna orättvisor mellanboende i tätorter och glesbygder från västra till norra hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad avdragsrätt för användning av egen bil i arbetet.Stockholm den 27 oktober 1998Runar ()
mot · GM02Sk668 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk668av och ()Elbilar och fordonsskattenEldrivna fordon är de enda verkliga nollutsläpparna. Det är egendomligtatt de trots miljöklassning i miljöklass 1 inte omfattas av den femårigabefrielsen från fordonsskatt.Miljöklassystemet för bilar är kompletterat med två nyaklasser för fordon med mycket låga eller inga utsläpp, miljöklasserna 1 E och1 H. Fordon som enbart drivs med batterier som laddas från en stationär källaoch som motsvarar beteckningen bil i fordonskungörelsen förs till klass 1 E.Hybridbilar som drivs med förbränningsmotor i någon kombination med enelektrisk motor förs till klass 1 H. I avvaktan på att gemensamma definitionerav el- och hybridbilar fastläggs inom EU eller andra internationella organ ärdefinitionen av en elbil densamma som kraven för nollemissionsfordon iUSA, så när som på den tekniska provningen. På den senare punkten tjänarNUTEK:s krav vid upphandling av elfordon som riktlinjer. Definitionen aven hybridbil är i avvaktan på att EU inför bestämmelser om detta den somanges i 14-regulation.År 1994 beslutade att lätta fordon i miljöklass 1 skulle befriasfrån den årliga fordonsskatten samt att personbilar,lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterierifordonet skulle befrias från försäljningsskatt. Elbilar i miljöklass 1 E äralltsåbefriade från försäljningsskatt (vilket inte personbilar i miljöklass 1 är), meninte från fordonsskatt. Detta vill vi ändra på och föreslår därför följandeförändring i 14 a § fordonskattelagen:Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse14 a § För en personbil, en bussmed en skattevikt av högst 3 500kilogram eller en lastbil med enskattevikt av högst 3 500kilogram, som uppfyller kravenför miljöklass 1 enligt 2 a §bilavgaslagen (1986:1386), tasfordonsskatt inte ut under de femförsta åren från det fordonet blirskattepliktigt första gången14 a § För en personbil, en buss14 a § För en personbil, en bussmed en skattevikt av högst 3 500kilogram eller en lastbil med enskattevikt av högst 3 500kilogram, som uppfyller kravenför miljöklass 1 eller 1 E enligt 2a § bilavgaslagen (1986:1386),tas fordonsskatt inte ut under defem första åren från det fordonetblir skattepliktigt första gångenHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring av 14 a § i fordonsskattelagen ienlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 23 oktober 1998Matz ()()
mot · GM02Sk669 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk669av och ()Slopad elskatt i produktionsledetI vårpropositionen 1998 stod bl. a. följande att läsa:Beskattningen av el i produktionsledet utgör ett problem i en situation därförhållandena på elmarknaden är sådana att beskattningen leder till ökadekostnader för elanvändarna. Inom ramen för den översyn av helaenergibeskattningen som pågår inom och där förslagensammantagna skall ge ett oförändrat skatteuttag på området prövas därför ivilken takt beskattningen av el i produktionsledet skall avvecklas. Det finnsemellertid anledning att redan nu ta ett ytterligare steg vad gäller dennabeskattning.Detta steg innebar i praktiken att elproduktionsskatten från 1999fortfarande utgör en avsevärd kostnad för de elintensiva företagen. Ivåras gavs signaler att regeringen var beredd att gå vidare med nya beslutom utfasning av elproduktionsskatten direkt efter valet. Så tycks dockinte bli fallet utan endast sänkningsbeslutet gäller.Den återstående delen av elproduktionsskatten betyder förföretag som Kubal och kostnader som motsvarar upp emot40.000 kr/anställd.Den elintensiva industrin dras med denna extrabelastning på en allt tuffareinternationell marknad, vilket innebär att den elintensiva industrin integenomför nödvändiga långsiktiga investeringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beskattningen av el i produktionsledet avvecklas.Stockholm den 25 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Sk675 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk675av och ()Reseavdrag för vissa idrottsfunktionärerIdrottsrörelsen, som till stora delar vilar på ett stort ideellt engagemangoch frivilliga, oavlönade arbetsinsatser, har ett stort värde inte minst förbarns och ungdomars välbefinnande.Viss idrottsutövning kräver dock att det finns utbildade speciella funk-tionärer för att ett evenemang överhuvudtaget skall gå att genomföra. Ettexempel är domare, med utbildning och erfarenhet, vid fotbollsmatcher. Fot-bollen som sport är en av de största fritidsaktiviteterna vad avser aktiva såvälsom åskådare.De flesta som dömer fotbollsmatcher gör det på sin fritid som en bisysslaofta som eller efter att de själva varit aktiva fotbollsspelare. Dehar ett ordinarie arbete och deltar , kvällar och . Tillgångenpå domare tenderar att minska och trycket på dem som är aktiva att resa ut idistrikten ökar.På vissa håll har dock skattemyndigheternas syn på den reseersättning somutgår tolkats så att det blivit en orimlig ekonomisk belastning för denenskilde. Rätten till avdrag, med motsvarande per mil, harförvägrats med hänvisning till att det enskilda uppdraget har varit resa tillarbete och inte betraktats som en resa i tjänsten. Så får då t.ex. en domaresom efterfrågas att döma en match från sitt hem själv stå för rese-kostnaderna med egen bil tur och retur. Då uppdragen hela tidenligger på olika orter och är det enligt vår mening rimligtatt skattemässigt betrakta bostaden som utgångpunkten för de olika upp-dragen. Skulle flera domare gå samman och bilda någon form av kommer-siellt bolag så skulle betraktelsesättet med resa i tjänsten vara fullttillämpligtredan i dag.Det ovan redovisade problemet, där reseavdraget förvägras domaren,drabbar glesbygd med långa reseavstånd och utan kollektivtrafik särskilthårt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tillämpningsföreskrifter om reseavdrag för vissaidrottsfunktionärer.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()()
mot · GM02Sk676 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk676av och ()Avdragsrätt för gåvorMed stor oro konstaterar vi att bidrag till världens fattiga länderminskat kraftigt . Varje gång den socialdemokratiskaregeringen lagt fram ett sparpaket har ingen utgiftspost fått vidkännas såkraftiga nedskärningar som biståndet. Även om regeringen påstår att denej övergivit enprocentsmålet så visar man genom sitt budgetförslag för1999 att den i praktiken gjort just detta. Det saknas iregeringens budgetförslag för att enprocentsmålet skall uppnås.Samtidigt har behovet av stöd för enskilda och solidaritet med världensfattiga människor inte minskat. får vi bevis för detenorma behov som finns i olika delar av vår värld.Regeringens kraftiga nedskärningar inom biståndets område innebär attsolidaritetshandlingar från enskilda människor blir allt mer betydelsefulla.För att uppmuntra enskilda donationer anser vi att en avdragsrätt för gåvortill ideella ändamål bör införas. En avdragsrätt av denna typ finns bl a i Dan-mark, , , , , och USA.Som en kompensation för det sänkta statliga biståndet föreslår vi sålundaatt donationer till enskilda organisationer ska vara avdragsgilla upp till ettfastställt belopp. Avdragsrätten kunde utformas på så sätt att den kan gällaför följande typer av organisationer:- svenskt trossamfund som regelbundet anordnar offentlig gudstjänstliksom organ för trossamfund, t ex församling-- samarbetsorgan för trossamfund-- organisation som är anknuten till trossamfund och vars verksamhet kananses utgöra ett led i samfundets-- organisation som utövar hjälpverksamhet till förmån för personer sombehöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl-- organisation som utövar internationell biståndsverksamhet-- organisation som verkar för internationellt samförstånd eller förrespekt för de mänskliga rättigheterna-- organisation som arbetar för att bekämpa sjukdomar eller för attförbättra villkoren för sjuka eller handikappade-Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ett minsta belopp. Detbör ankomma på den skattskyldige att styrka att gåva utgivits.Riksskatteverket bör upprätta en förteckning över organisationertill vilka utgivna gåvor kan anses avdragsgilla. Avdragsrätten börutformas så att den har samma värde oberoende av givarens inkomstexempelvis i form av en reduktion på slutskatten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för vissagåvor till ideellt och humanitärt arbete.Stockholm den 28 oktober 1998Karl-Göran Biörsmark (fp)()
mot · GM02Sk677 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk677av Skånberg (kd)Beskattningen av donationer till ideella ändamålDubbelbeskatta intedonationer till ideellaändamål!I testamenteras stora belopp som donationertill ideella ändamål som forskning och till museeverksamhet,liksom till ideella föreningar som t ex kyrkor,idrottsföreningar och hjälporganisationer. I länder som haren utvecklad tradition av skatteavdrag även för större ellermindre donationer under donatorns levnad, har betydandebelopp donerats som möjliggjort stora satsningar på idrott,forskning och andra välgörande ändamål. Finansieringen avdet föreslagna avdraget för donationer till ideella föreningarkunde lämpligen lösas inom ramen för det anslag somkommer idrottsföreningar och andra ideella föreningar tilldel genom förmånliga villkor för lotterier och andra spel.Frågan är inte ny utan har återkommit med förnyad styrka under loppet avåtskilliga år. Med tanke på de kraftiga nedskärningar som görs av denoffentliga sektorn bör nu tiden vara inne att genom skatteavdrag fördonationer till ideella föreningar frigöra kapital och resurser som annarsaldrig kommit dessa till del. En gräns för praktisk tillämplighet bör förslags-vis sättas vid donationer under 10.000 kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredningtillsätts för att lägga förslag till utformning av regler för skatteavdrag förgåvor till ideella föreningar och liknande ändamål.Stockholm den 27 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)
mot · GM02Sk678 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk678av ()Avdragsmöjligheter för personvalskampanjInledningPersonvalsinslaget i årets allmänna val har setts som ettviktigt inslag i arbetet för en ökad demokrati och för att geväljarna större möjlighet att påverka valresultatet genom attde kan rösta på en enskild kandidat.De kandidater som nomineras av partierna måste då också få sammamöjlighet - även ekonomiskt - att bedriva en persovalskampanj. Eventuellabidrag till de olika kandidaterna är en inre partiangelägenhet. Det som mot-verkar en önskvärd personvalskampanj är i allra högsta grad skattemyndig-heternas orättvisa besked om avdragsmöjligheter för personvalskampanj-kostnaderna.Den som redan är riksdagsledamot och kandiderar får göra avdrag för sinapersonvalskampanjkostnader medan den som inte är riksdagsledamot menriksdagskandidat inte får dra av för sina kostnader även om han eller hon blirvald till riksdagsledamot.Detta motverkar personvalskampanjmöjligheterna och är diskriminerandeför vissa kandidater och självfallet också en hämsko för ett demokratisktpersonvalskampanjarbete. Till saken hör ju också att den riksdagsledamotsom bedriver en kampanj dessutom har privilegiet att kunna bedriva sinpersonvalskampanj på betald arbetstid. Den som däremot inte är riksdags-ledamot ska bedriva sin kampanj och dessutom förvägras avdrags-möjlighet för de faktiska kostnaderna. Denna diskriminering måste upphöragenom en lagändring.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade avdragsmöjligheter för personvalskampanjkostnader.Stockholm den 28 oktober 1998Caroline ()
mot · GM02Sk679 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk679av ()Fastighetsskatten på tomträttsmarkI det svenska skattesystemet utgår det bland annat skatt på boende.Sverige har den hårdaste beskattningen på boende i världen.Boendekostnaderna uppgår till ungefär en tredjedel av hushållensdisponibla inkomster. Statens netto för boendesektorn är positivt.Överskottet 1997 beräknas bli en halv miljard.Principen att beskatta fastigheter kan med fog ifrågasättas. Till skillnadfrån beskattning av löner, företagsvinster och konsumtion riktas fastighets-skatten mot en tillgång som inte består av, eller sällan kan omsätts till, redapengar. Den drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga,tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i - nämligen skatt efterbärkraft. Fastighetsskatten hotar till och med äganderätten om man inte harråd att betala.På sikt bör systemet med fastighetsskatt avvecklas. Istället bör kom-munerna ges möjlighet att ta ut en fastighetsavgift för täckande av kostnaderför gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad tillfastigheten. utvecklar sin syn på fastighetsskatten i ensärskild motion.I avvaktan på ett avskaffande av fastighetsskatten är det en viktigprincipiell fråga som måste rättas till.Underlaget för statlig fastighetsskatt är såväl värdet på byggnad som mark.I de fall där både byggnad och mark innehas med äganderätt är detta accepta-belt. Men i de fall då marken innehas med tomträtt uttages fastighetsskattenpå ett felaktigt sätt. utgår nämligen fastighetsskatt även på tomträtts-mark som tomträttsinnehavaren inte äger utan hyr till exempel av kom-munen. Det är rimligt att fastighetsskatt utgår för byggnad påtomträttsmark - men inte på marken.Det är inte acceptabelt att jämställa tomträttsinnehavet med äganderätt idetta avseende. Det är en orimlig princip att betala skatt för fast egendomman inte äger utan betalar en tomträttsavgäld för. Fastighetsskatt bör alltsåinte tas ut av tomträttsinnehavare för tomträttsmark.Det bör påpekas att tomträttsmarken är skattepliktig egendom menvid förmögenhetsbeskattningen och arvs- och gåvoskatt anses den saknavärde eftersom man beaktar den belastning som de framtida avgäldernautgör. Detta synsätt måste också få gälla fastighetsbeskattningen.Tomträttsinstitutet är relativt vanligt i kommuner, inte minst istorstadskommuner. I finns inte mindre än 26.000tomträtter, de flesta småhus. Det innebär att det är ett stort antal hushåll somberörs av fastighetsskatt på tomträttsmark.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatt på tomträttsmark.Stockholm den 28 oktober 1998Helena Höij (kd)
mot · GM02Sk680 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk680av ()Energisparåtgärder och fastighetsskattFör ett antal decennier sedan satsades hårt på att kommunerna skulle gefastighetsägarna energisparråd. Förutom sänkta uppvärmningskostnader"belönades" många villaägare med höjda taxeringsvärden och därpåföljande höjd fastighetsskatt eftersom de gjorda investeringarnabedömdes höja villans värde.Riksdagen har beslutat att ska inleda avvecklingen av kärnkraften.Nationen ska spara el och vi ska gå in i en fas av omställning till ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Bland annat har dettillskapats ett bidrag till energirådgivning (1997:1322).För att verkningsfulla investeringar skall komma till stånd är det avgö-rande att de energisparåtgärder som villaägarna gör inte påverkar boende-kostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. Därtill behöver reglerna för denstatliga fastighetsskatten ses över och förändras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att reglerna för fastighetsskatt förändras så attenergibesparande åtgärder inte leder till höjd skatt.Stockholm den 27 oktober 1998Inger Strömbom (kd)
mot · GM02Sk681 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk681av m.fl. (c)Beskattning 1999/2000 upphör övergångsreglerna förreavinstbeskattning på fastigheter. Bland annat försvinner den nu tillåtnaindexuppräkningen. Det medför att reavinstbeskattningen, speciellt vidförsäljning av näringsfastigheter som köptes för länge sedan, bliravsevärt högre. Vid överlåtelser av fastigheter kan de nya reglerna ledatill helt orimliga konsekvenser genom att skatten på realisationsvinstenkan komma att överstiga likviden för fastigheten.Centerpartiet anser att en levande landsbygd förutsätter livskraftiga jord-bruksföretag. I och med att övergångsbestämmelserna upphör vid millenie-skiftet försvåras framtidsmöjligheterna och utvecklingspotentialen för mångafamiljejordbruk. Det är av största betydelse att en förändring snabbt kommertill stånd i avsikt att inte försämra villkoren vid fastighetsöverlåtelser.Vid försäljning av t.ex. jordbruksfastigheter fram till den sista december1999 gäller vissa övergångsregler som tillåter vinstberäkning enligt deuppräkningsregler som gällde före skattereformen. Efter detta datum gällerinte de gamla uppräkningsreglerna längre. Anskaffningsvärdet blir iställetden summa som köp och förbättringskostnader utgör, oavsett vad fastighetenvärderats till vid gåva eller vad fastigheten tagits upp till vid arvsskiftet.Vidgåva och arv måste mottagaren använda sig av överlåtarens anskaffnings-värde. På näringsfastigheter ska vidare gjorda värdeminskningsavdrag åter-föras till inkomstslaget näringsverksamhet till närmasteköp, dock som längst 1952. Många fastigheter har överlåtelser i form av arveller gåva i flera led vilket gör att närmaste köp ligger långt bak i tiden.Dettainnebär att anskaffningsvärdet blir mycket lågt i förhållande till försäljnings-summan.Om en fastighet överlåtits i ett arvsskifte och åsattsettmarknadsvärde i detta skifte och sedermera måste säljas , fårmottagaren endast ta upp summan för närmast föregående köp som anskaff-ningsvärde plus om- och tillbyggnader. På investeringar i näringsdelen skaavskrivningarna återföras till beskattning i näringsverksamhet avyttringsåret2000. Om mottagaren till denna fastighet endast fick en liten arvslott har detlagts en stor likvid vid arvsskiftet. Vid försäljningen är det troligtattrealisationsvinstskatten plus skatten på återförda värdeminskningsavdragplus erlagd likvid i arvsskiftet överstiger likviden 2000.Dessa orimliga skattekonsekvenser måste, enligt vår mening, åtgärdas /2000. Regeringen bör snabbutreda frågan och återkommamed förslag till förändring . Detta bör ges regeringentillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning och åtgärder för att lösa vad i motionen anförts omfastighetsöverlåtelser.Stockholm den 27 oktober 1998Eskil ()()()()()
mot · GM02Sk683 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk683av och ()GränsgångareFram /1997 gällde det s k gränsgångaravtalet mellanSverige och för de människor som var folkbokförda i det enalandet och arbetade i det andra. I enlighet med en bilateralöverenskommelse mellan länderna och i överensstämmelse med denallmänna rättsuppfattningen betalades skatt i det land och i den kommundär vederbörande var folkbokförd. Härigenom fickhemkommunen/bidrag till kostnadstäckningen av kommunalservice i form av barnomsorg, skola, sjukvård, kollektivtrafik etc, somnaturligtvis också omfattar denna kategori invånare.Men gäller i stället skatteplikt till det land därman arbetar och följaktligen har sina inkomster. Visserligen garanterar över-gångsbestämmelser de som var folkbokförda i och arbetade iDanmark vid ikraftträdandet fortsatt gränsgångarstatus. Men trots detta inne-bär nu rådande förhållanden stora olägenheter.I ser man fortsatt ökad integration mellan länderna somen förutsättning för regionens möjligheter att få del av den utveckling somockså sker i andra regioner i . Möjligheten att fritt kunna välja arbete,studier, bosättning, rekreation och nöjen ökar i väsentlig grad då står färdig. tar detta sig uttryck på många sätt - en gemen-sam kurskatalog för högskolorna i , , och ,samarbete mellan arbetsförmedlingarna på svensk och dansk sida, "match-making" mellan svenska och danska företag etc.De båda ländernas regeringar har också på olika sätt medverkat för att ökaintegrationen i regionen. Ett sådant exempel är arbetsmarknadsprojektet, som gör regionen till ett intressant försöksområdeinom EU, med de båda ländernas statsministrar som initiativtagare.I detta perspektiv synes det angeläget att ompröva den begränsning förintegrationen i som den genomförda förändringen i gräns-gångaravtalet har inneburit. Dessutom medför de nya reglerna djupaorättvisor på lokal nivå, där hemkommuner/landsting får tillhandahålla kom-munala tjänster utan att få del av de skatteinkomster folkbokföringen bordegenerera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsgångare.Stockholm den 27 oktober 1998Anders ()()