mot · GM02Ub481 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub481av m.fl. (fp, m, v, kd, c, mp)Statens stöd till teologiska högskolorUnder har i motioner och interpellationerpåtalats situationen för de frikyrkliga teologiskahögskolorna. Anledningen har varit den ekonomiskaorättvisa som råder mellan etablerade äldre högskolor och denya teologiska högskolorna med frikyrkosamfund somhuvudmän. Det är (),() och () samt Nybygget-KristenSamverkan. Skolorna är lokaliserade till , Stockholmoch . Det finns en märklig kvardröjande orättvisa.Detta trots att vi i motioner och så sent som i en storinterpellationsdebatt med dåvarande utbildningsministernaktualiserat frågan ånyo. Då omfattningen och volymen i etthögskoleperspektiv är ringa har det förutsatts att ensamordning som ger rättvisa och likartade villkor inte skullevara något större problem. är inte en sådanutjämning verkställd och därför bör besluta om enförändring som innebär likartade villkor också för dessa nyahögskolor.Det pågår en välbehövlig, för att inte säga väldig, högskoleutbyggnad justnu i vårt land. Det rör sig om många tiotusentals platser. Det är bra. Antalethögskoleplatser vid de här nämnda tre teologiska högskolorna är någrahundratal och sett i det totala perspektivet synes det vara relativt enkelt attverkställa en utjämnande situation för dessa och andra högskolor.Trots att de tre frikyrkliga högskolorna är av relativt färskt datum och somsagts i numerärt sett mycket måttlig omfattning så har skolorna väcktberättigad uppmärksamhet på flera teologiska fakulteter. Sökandegruppen tillskolorna har en stark ekumenisk bredd och inte minst blivande präster inomSvenska kyrkan och pastorer inom frikyrkoleden, som saknar egen högskola,har i betydande utsträckning sökt sig till dessa tre frikyrkliga utbildnings-sätten med högskolestatus.I då existentiella frågor står i centrum och etiska värderingarefterlyses eller då mänskliga fri- och rättigheter har fått en ny dimensionbehövs den högskolebaserade utbildningen som berör sådana ämnesområdenmer . Skolorna har dessutom ett betydande internationelltperspektiv som belyses i undervisningen. T.ex. har Teologiska högskolan iStockholm (THS) ett omfattande internationellt utbyte av både lärare ochstudenter med universitet och högskolor i andra länder. Det gäller ocksåseminarier i samarbete med bl.a. östeuropeiska länder och med stater ochuniversitetsorter i och i hög grad även . Likartad inriktning harockså de båda teologiska högskolorna i och Örebro.Det handlar alltså om högskoleutbildning med bred inriktning. Även omprimäruppgiften är att på huvudmännens uppdrag ge teologisk utbildning, såhar skolornas resurser utnyttjats i växande omfattning också av studenter frånandra trossamfund. Det ligger f.ö. väl i linje med den ekumeniska inriktningsom de frikyrkliga teologiska högskolorna har. När det gäller högskolan iStockholm finns det ett avtal om ämnesteoretisk utbildning för blivandelärare i religionskunskap t.ex.Ett annat exempel är den MR-utbildning som finns vid THS i Stockholm.Till en av de senare kurserna med 25 platser fanns över 200 sökande. Detvisade sig vara personer som arbetade med mänskliga rättigheter inommyndigheter, alltifrån ideella organisationer som Amnesty, , RäddaBarnen och Röda korset, till myndighetsföreträdare från bl.a. Det var personer som ville komplettera sin utbildning frånframför allt i juridik och samhällsvetenskap. Flertalet antogs till hela 40-poängsutbildningen medan övriga deltar i enstaka kurser inom dettaprogram. Utbildningen är kvalitetssäkrad, både vad det gäller denvetenskapliga halten och dess praktiska användbarhet. Det skall sägas att tilldenna kursverksamhet har regeringen tidigare beviljat ett särskilt anslag.Förenta nationernas utnämning av till ett decenniumför utbildning och mänskliga rättigheter torde säkert ha bidragit till det ökadeintresset också i . När dåvarande utbildningsministern den 26 maj1998 (protokoll 1997/98:112) besvarade en interpellation medgav hon attSverige bedriver alltför lite utbildning i ämnet mänskliga rättigheter,tvärtemot de konventioner som vi i olika sammanhang har skrivit under ochbekräftade att det var angeläget att få till stånd en allmän belysning hur enhögre utbildning också kunde främja kunskaper i mänskliga rättigheter.När det gäller den fortsatta utbyggnaden av högskolorna hänvisades det tillatt utbyggnaden är säkrad . Hon påtalade också att de s.k.resterande platserna om 20 000 högskoleplatser skulle fördelas för år 2000.Dessutom skulle det finnas en särskild resurs på 300-400 heltidsstuderande.Hon ställde också i utsikt att man skulle kunna få en förstärkning och enutjämning och att den skulle komma till stånd i samband med budget-behandlingen. En utfästelse som inte infriats i budgetpropositionen.För THS i gäller att man haft ett avtal med statensom löpt till . THS har begärt förhandlingar om ett nytt avtalmen några sådana förhandlingar har ännu inte ägt rum. THS har drygt 400registrerade studenter som i omräknat antal studieplatser motsvarar över 140helårsstudenter. Flertalet av dessa har utexaminerats med goda studieresultat.Genomströmningen beräknas till , vilket måste anses som gott ijämförelse med andra liknande utbildningar. Upplysas kan också att inomlärarkollegiet vid THS finns 13 disputerade lektorer varav 3 meddocentkompetens. Studenterna undervisas huvudsakligen av lektorer redanfrån årskurs 1. I budgetpropositionen föreslås en indexupp-räkning av det statliga bidraget till THS, men ingen utökning av antaletstudieplatser. Det högsta belopp som skulle kunna föreslås i THS fall tordevara . Det motsvarar 80 årsstudieplatser, sammasom gällde i avtalet . Det innebär vidare att THS inte föreslås fålokalbidrag, vilket inte heller tidigare skett och som de nya högskolorna harhaft ett besvärande extra utgiftsåtagande för.I budgetpropositionen sägs: Bidrag till lokaler vid universitet ochhögskolor ingår i ersättningen för helårsstudenter vad avsergrundutbildningen. Inom forskning och forskarutbildning ges utbildning tilllokaler på olika sätt till universitet och till högskolor utan egna forsk-ningsanslag. Det innebär bl.a. att inga bidrag ges till teologiska högskolorslokaler för vare sig grundutbildning eller forskning. I själva verket betyderdet att dras från bidraget till varje helårsstudent, vilketanses motsvara lokalbidragets andel. THS har för sin del ansökt om ett nyttavtal upp till 200 årsstudieplatser, vilket inbegriper även ett bidrag till enutbyggd utbildning i nämnda mänskliga rättigheter och demokrati.För de båda teologiska högskolorna i och finns behov aven utbyggnad som säkerställer såväl utbildningsbehov som ett ökat intressefrån sökandegrupperna. Det är angeläget att stödet till nya högskolor baseraspå ett sådant sätt att det finns rimliga möjligheter att bygga ut och säkra envetenskapligt god undervisning. Med tanke på det i högskolesammanhangringa antalet studenter borde det vara möjligt med en sådan anpassning. Detkänns generande att statsmakten har varit så avvaktande och kärv i sinekonomiska stödgivning. Det är dags att gå från de välvilliga högtidstalen tillett åtagande vad det gäller högskoleutbildning i dessa discipliner så att enlikställdhet och rättvisa kan uppnås.Den kreativitet som präglat de nya teologiska högskolorna i vårt land harvarit ett betydande och gott komplement till de äldre teologiska fakulteterna.Här har skett ett ömsesidigt och fruktbart utbyte och stimulans som främjatden teologiska utbildningen sammantaget. Därför synes det mycket angelägetatt få till stånd en ekonomisk utjämning som åstadkommer den i mångasammanhang efterlysta rättvisan i statsbidragsgivningen.I dagens utbildningssverige är det egentligen ganska orimligt att statenskall förutsätta att samfund till mer än hälften skall finansiera en öppenhögskoleutbildning med medel som till allra största delen utgörs av frivilligabidrag från medlemmar och sympatisörer. För övrigt fullt ut skattadeinkomster och pengar. Sådan "offervilja" väntas inte samhället av vare sigindustrin, bankväsendet eller kommunerna. Där utgår till dessa huvudmänotvetydigt generösa och rikliga belopp. Därför kan vi frimodigt plädera föratt det blir samma villkor för dessa nya högskolor, små till volymerna, menav stor betydelse i ett samhälle som har stort behov av folklig diskussion ochvetenskapliga studier kring de värdefrågor som är så grundläggande för helavårt samhälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisa statsbidrag för de nya teologiska högskolorna i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förstärkt platstilldelning till de teologiska högskolorna iStockholm, och samt att dessa inrangeras i de allmännavillkoren för högskoleutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antalet årsstudieplatser räknas upp så att en rimlig tillväxt vidnya teologiska högskolor kan tillgodoses.Stockholm den 28 oktober 1998Elver ()()()()()()