mot · GM02So387 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So387av m.fl. (fp)ÄldreomsorgenInledningVård och omsorg är i kris. Det är främst densocialdemokratiska regeringens ansvar. Regeringens politikhar förvärrat situationen i vården och omsorgen. Denursprungliga vårdgarantin som nästan gjorde att vårdköernaförsvann under förra mandatperioden har avskaffats avregeringen. De extra statsbidragen till kommuner ochlandsting är ingen garanti för att pengarna verkligen går ditde är avsedda: till vården, omsorgen och skolan. Tvärtom ärrisken stor att de kommer att ätas upp av minskandeskatteintäkter och användas till att täcka hålen i dekommunala bostadsbolagen. Regeringen har avvisat enöronmärkning av de extra statsbidragen.Än så länge ser det ut som att krisen i vården kommer att fortsätta. Ingetgörs åt sjukvårdsköerna - regeringen avvisar förslag om en vårdgaranti. Deaviserade åtgärderna inom äldreomsorgen är otillräckliga och kommer inteatt hejda vanvården av våra äldre. Dessutom har regeringen inlett en form avsamarbete med två mest utopiska partier - utan ekonomiskrealism. Det bådar inte gott för resurstillförseln till vård och omsorgframgent.Krisen i äldrevårdenPolhemsgården, , Olivhemmet och Älvkullensvårdhem i . Krisen i svensk äldrevård har under detsenaste året haft många namn. Rapporterna om vanvård aväldre har blivit allt mer frekventa.Fortfarande får förmodligen merparten äldre en väl fungerande och tryggäldrevård. Men de brister som avslöjats är allvarliga. Ingen skall behöva lidapå grund av att inte omsorgen fungerar som den skall.De interiörer som framkommit från några av de vårdhem som varitaktuella i vårdkrisdebatten väcker förskräckelse. På Älvkullens vårdhemutanför hade några olämpliga anställda i praktiken kunnat driva sinvårdavdelning som ett skräckregemente. Det handlade om personal som togtimslånga rökpauser, om stölder från arbetsplatsen men framförallt om ettgrymt och hänsynslöst beteende mot patienterna. Den tillsynsansvarigamyndigheten, , gjorde inte något åt saken. kändeinte ens till problemen. Det var först när en skolelev gjorde sin praktik däroch var modig nog att alarmera som vanvården blev känd. I sitt brev skrevskoleleven: Det är ingen vård med medmänsklighet, värme, integritet ochempati, utan det liknar mera ett fängelse.På Olivhemmet i var det den medicinska vården som brast. Imaj genomförde en inspektion av Olivhemmet i Stockholm.Stora brister upptäcktes. Den medicinska kontrollen var dålig. Till exempelfick en mycket svårt diabetessjuk äldre man inte vård för sin sjukdom.Hjälpen dröjde så länge att hans liv inte gick att rädda.I den kommunala har de som får hemtjänst minskat. Från1980 till 1996 har den kommunala hjälpen till äldre minskat kraftigtsamtidigt som arbetsbördan i hemmet för de äldre ökat, i synnerhet för äldrekvinnor.Folkpartiet har redan tidigare krävt att tillsynen över äldrevården måste blibättre. Det behövs en grundläggande strukturreform där tillsynsansvaretrenodlat läggs på . Som viktigt komplement arbetarFolkpartiet dessutom för att man i så många kommuner som möjligt börinföra särskilda äldreombudsmän med uppgift att bevaka äldres rättigheteroch slå larm exempelvis till tillsynsenheter när något är fel.Äldreombudsmän, åtgärder mot de växande vårdköerna och skärpt tillsyn ärviktiga inslag i politik mot brister och omänskliga inslag idagens äldrevård.OmsorgsgarantinFolkpartiet vill införa något vi har valt att kalla för enomsorgsgaranti. Den skall innehålla de delar som ärväsentliga för att den enskilde äldre skall erbjudas enkvalitativt god omsorg med valfrihet. Kommunerna skall,utifrån en av utarbetad skiss, fastställa enomsorgsgaranti. Den skall ha ett innehåll som garanterar denenskilde äldre en kvalitativt god omsorg. De kommuner sominte lever upp till de rättigheter som garanteras avomsorgsgarantin skall bli skyldiga att ge de äldre somdrabbas av detta en avgiftsreduktion. Det blir ett ekonomisktincitament för kommunerna att leva upp till målsättningarnai omsorgsgarantin.Det finns flera dimensioner av en kvalitativ vård. Till de mest påtagligahör de medicinska. Vi vill uppmärksamma några sådana behov som måstevara tillgodosedda för att omsorgen skall kunna räknas som god. Det finnsmed andra ord ett antal allvarliga brister i äldreomsorgen som en omsorgs-garanti syftar till att åtgärda.Otillräcklig medicinsk kompetensDen medicinska kompetensen inom äldreomsorgen hartyvärr visat sig vara otillräcklig mot bakgrund avrapporterna om vanvård och missförhållanden i omsorgen.Den medicinska kompetensen behöver stärkas. Vi vill hamedicinskt ansvariga läkare kopplade till det särskildaboendet. Det behövs också fler sjuksköterskor i omsorgen.NäringsbristVi vet från undersökningar att en stor del av de äldre isärskilt boende (till särskilt boende räknas ,sjukhem, ålderdomshem och gruppboende för dementa) liderav näringsbrist. Enligt en undersökning initierad avSocialstyrelsen bedömdes av dem som ingick iundersökningen vara undernärda och så många som 48procent bedömdes vara i riskzonen för undernäring.Framförallt var andelen undernärda högst på sjukhem.Undernäring är inget enkelt begrepp och det kan vara ettnaturligt inslag att äldre och sjuka människor är undernärdaperiodvis till följd av sjukdom. Sväljsvårigheter, dåligtandhälsa, läkemedelsbehandling och andrafunktionsnedsättningar kan resultera i tillfällig undernäring.Men det som denna undersökning ändå antyder, tillsammans med likartaderesultat från andra undersökningar, är att undernäringen är ett stort och reelltproblem.Omvårdnadsforskningen har visat att det som oftast behövs är enkla för-ändringar i rutiner och hjälpmedel för att häva undernäringen. bottnarsvårigheterna med att underlåta att genomföra dessa förändringar i bådeokunskap hos personal och ledning såväl som bristande personalresurseroch/eller organisatoriska brister. anser att den breda vidare-utbildning som är nödvändig för en stor del av omsorgspersonalen skallinnehålla obligatoriska moment av kunskap om näringsbrist och hur dennaåtgärdas. Det är också viktigt att dietisternas kunskaper och kompetens tastillvara.TrycksårVi vet att många människor inom omsorgen och vården liderav liggsår. Liggsår och trycksår är också något som lätt kanuppstå på en äldre sjuk människa. Men i princip kan manförebygga liggsår. Med en god kunskap om den åldrandekroppen går det genom ändrade rutiner att förebygga attliggsår uppkommer. På en del håll kan det också behövasmer personal.Ett omistligt inslag i den kompetenshöjande utbildningen för personaleninom äldreomsorgen är kunskap om liggsår och näringstillförsel. Det ärockså väsentligt att den kunskap som finns inom omvårdnads-forskningen bättre tillvaratas. Ett sätt att göra det är att förmedla dennakunskap i den kompetenshöjande utbildningen för personalen.SmärtlindringDet finns en stor medvetenhet om betydelsen av godvård för patienter med långvarig smärta. Attityderna till ochkunskapen om smärtbehandling har också förändrats. En delförklaras av utredning i vilken manpekade på allvarliga brister i behandlingen av långvarigsmärta.Patienter inom äldreomsorgen och sjukvården skall ha rätt till bästamöjliga smärtlindring. Tanken på att patienter tvingas uthärda smärta somgår att behandla väcker förtvivlan. I en mindre utredning som Folkpartietgjort i visade det sig att en del sjukhem inte ansåg att de alltidkunde erbjuda adekvat smärtlindring till dem som låg för döden. Detsammagällde hjälp att lindra de äldres ångest. Vi anser att en adekvat smärtlindringär ett omistligt inslag i god vård och omsorg. Det behövs dels fortsattutbildning om detta, dels kontinuerliga medicinska revisioner av huromhändertagande av patienter med långvarig smärta behandlas.Vård i livets slutskedeVård i livets slutskede, s k palliativ vård, måste erbjuda engod omvårdnad. En förutsättning för detta är att kontaktenmed andra delar av sjukvården fungerar friktionsfritt.Direktlinje måste finnas till specialistsjukvården liksom ettfortlöpande stöd från distriktsläkaren.Det är viktigt att den döendes önskemål beaktas in i det sista. Den personalsom arbetar med döende måste ha en adekvat utbildning för att kunna mötade önskemål, den ångest och den alldeles speciella situation som dödeninnebär.FallskadorAtt äldre ibland faller och skadar sig är ganska vanligt. Vivet emellertid att fallskadorna har ökat i omfattning. Oftasker detta utan att de skador som uppkommer vid falletrapporteras eller noteras. Dessa skador som längre fram kanleda till ett försämrat hälsotillstånd hos den äldre.Brister i läkemedelshanteringenStudier över läkemedelsbehandling av äldre som vistas påsjukhem har visat att det är vanligt medläkemedelsförskrivning på oklara indikationer och medolämpligt läkemedelsval, t ex har läkemedel som påverkarvarandras effekter på ett negativt sätt givits till en ochsamma patient.Av patienter med läkemedelsproblem blev t ex klart förbättradenär behandlingen avslutades eller ändrades. Försök på sjukhem med "läke-medelsbehandlingsteam" där en farmaceut i samarbete med ansvarig läkareoch sköterska regelmässigt gått igenom de äldres läkemedelsbehandling harvisat sig framgångsrika när det gäller att förbättra läkemedelsbehandlingenoch borde därför införas i större skala. Studierna visar också på brister ikunskaperna om hur åldrandet påverkar läkemedelseffekter. Därför behövsfortbildning om detta för såväl förskrivare som för övrig vårdpersonal.Omsorgsgarantins niopunkterRätten till medicinsk kompetens(antal sjuksköterskor ochläkartimmar per 100boende/hemtjänstkunder).Det är viktigt att den medicinska kompetensen förstärks. Detmåste finnas en medicinskt ansvarig läkare kopplad till varjeäldreboende och tillräckligt med sjuksköterskor inomäldreomsorgen.Socialstyrelsen (1995) har genomfört en granskning av den kommunalaomsorgen och kritiserar där kvaliteten i vården. Ett problem som tas upp äratt den medicinskt ansvariga sjuksköterskans () ansvarsområde ärorimligt stort. Om den medicinska kunskapen är otillräcklig är det stor riskatt akutsjukvården får ta hand om problem som skulle i det egnaboendet.Problemet bör kunna lösas genom att antalet sjuksköterskor utökas i denkommunala verksamheten. Bättre samverkan med primärvården är en snabboch säker väg till långsiktiga kvalitetsförbättringar inom äldrevården.Husläkare skall kunna fördjupa sin kunskap i åldrandet och de äldressjukdomar. Samarbetet med specialistläkare vid geriatriska institutionermåste vara ett naturligt inslag i äldrevården.Mer än 140 sjuksköterskor har disputerat och drygt 200 sjuksköterskorgenomgår forskarutbildning. Ett stort antal sjuksköterskor har avlagtmagisterexamen inom sitt karaktärsämne. Denna kompetens är en betydandepotential för att utveckla omvårdnaden som i allt för liten utsträckning tastillvara. Det är dags att upprätta en nationell plan för att öppna stängdadörrarsamt sprida och använda denna viktiga kunskap på ett systematiskt sätt inomvård och omsorg.En stor andel av de viktiga undersköterskorna och vårdbiträdena har fåttsluta sina arbeten . Flera av dem får återgå till sina gamlaarbetsuppgifter i form av arbetsmarknadspolitiska insatser som sker ikommuner och landsting. Detta kan inte uppfattas som annat än att destyrande politikerna inte anser att deras arbete är viktigt.Folkpartiet kräver en ändrad attityd från kommuner och landsting. Det ärnu hög tid att ge dessa ändamålsenligt utbildade människor riktiga jobb inomvården för att återställa förtroendet för kunskap om omvårdnad.Rätten till värdigt omhändertagande(personlig hygien, besök vid utlovadetider, måltider på rimliga tider,promenader och annan omväxling).En god omvårdnad måste vara en självklarhet i äldrevården.Det måste finnas tillräckligt med personal för att kunna mataoch ge dryck. Det måste finnas så mycket personal attpatienterna kan komma upp ur sina sängar i rimlig tid ochdessutom får hjälp att komma ut på promenader m m, dvs seandra miljöer än det egna rummet/vårdavdelningen.Självfallet skall det också finnas så mycket personal att varjepatient kan känna sig synliggjord, personligt tilltalad ochompysslad.Omvårdnad utgör en omfattande och viktig del av verksamheten isjukvården jämte medicinsk behandling. Den medicinska delen får avtradition större uppmärksamhet än omvårdnaden.Båda är dock avgörande för en god och effektiv vård. Organisation ochledarskap är ofta utformad utifrån synsättet att vård är medicinsk verksamhetäven i de fall då omvårdnadsinsatserna överväger.Prioriteringsutredningen definierar omvårdnadens roll och uppgift:Omvårdnaden skall tillgodose allmänmänskliga och personliga behov ochdärvid tillvarata individens egna resurser för att bevara eller återvinnaoptimal hälsa, liksom att tillgodose vård i livets slutskede. Omvårdnad gårsom en röd tråd genom all vård och utgör ett komplement till behandling.Det kräver engagemang och kunskaper såväl av naturvetenskaplig somhumanvetenskaplig art.Omvårdnad utförd av legitimerade sjuksköterskor kan jämställas med detengelska begreppet nursing alt nursing care. Detta till skillnad från detengelska ordet caring som används om det omvårdnadsarbete som utförs avundersköterskor och vårdbiträden. Sjuksköterskans arbetsområde -professionell omvårdnad - beskrivs av SHSTF (manifest 1989) med bl a:Sjuksköterskors och barnmorskors självständiga yrkesansvar omfattaromvårdnad, arbetsledning och medicinska bedömningar. Omvårdnadsammanfaller delvis med och utgör ett komplement till medicinsk vård.Omvårdnad tar hänsyn till psykiska, fysiska, sociala och kulturella aspekter.Allt för att tillvarata individens egna resurser för att bevara eller återvinnaoptimal hälsa. Sjuksköterskor är betydelsefulla som handledare ochundervisare. De har ansvar för att såväl omvårdnadsåtgärder som ordinerademedicinska behandlingar genomförs i överensstämmelse med patientensdiagnos. De arbetar förebyggande och hälsofrämjande med patienten.Utmärkande för omvårdnaden är att man stödjer det friska.Tryckskador eller trycksår anses vara en viktig indikator förkvalitet i omvårdnaden. De förorsakar lidande i form avsmärta, förlängda vårdtider, långsammare tillfrisknande ochibland en för tidig död. Trycksår förekommer vid inaktivitet isamband med sjukdom, handikapp eller hög ålder. Störst risklöper de som har nedsatt allmäntillstånd, minskad aktivitetoch rörlighet samt bristande födointag. Majoriteten av demsom drabbas av trycksår är äldre. av dem somdrabbas är över 65 år.1980 gjordes en studie om förekomsten av trycksår och tryckskador inomdåvarande . Vid en liknande undersökning 1995finns det ingen signifikant skillnad i frekvensen av trycksår. Svårighets-graden på såren är också desamma. Omkring hälften av trycksårenuppkommer på sjukhus eller sjukhem. Det är mer sällsynt att sår uppkommeri det egna hemmet.Orsakerna till trycksår beror både på patientens tillstånd och personalensomvårdnadsinsatser, av sjuksköterskorna anger bristandeomvårdnad som orsak till såren. Det finns dock ingen tidsbesparing i att inteförebygga uppkomsten av trycksår. De som drabbas kräver stor del avpersonalens tid och resurser. Få uppmärksammar patientens näringsintagtillräckligt.Ökade kunskaper i förflyttningsteknik skulle sannolikt också minska atttryckskador och sår uppkommer i vården. studie visar också att närkompetens och närhet till patienten ökar, förebyggs trycksår. För attförebygga uppkomsten måste man identifiera dem som är i riskzonen för attutveckla skador eller sår. Patientens förmåga att tillgodogöra sig näring harbetydelse för både uppkomsten och läkningen av trycksår. God hygien samtatt informera och aktivera patienten bidrar till förebyggande och läkning.Det som saknas är en helhetssyn på problemet kring trycksår. Patientenstotala situation måste beaktas. Omvårdnadsinsatser är av avgörandebetydelse för att förhindra och behandla trycksår i sjukvården. Forskarehävdar att av alla tryckskador eller trycksår skulle kunna undvikas omomvårdnaden förbättrades.Rätten till fungerande trygghetslarmsom åtgärdas inom rimlig tid.I rapporterna om vanvård i äldrevården har det framkommitatt äldre inte får hjälp i rimlig tid, trots att de har larmat. Ivissa fall har till och med trygghetslarmen tillfälligt variturkopplade. Detta är självfallet fullständigt oacceptabelt.Vården måste organiseras så att trygghetslarmen gör skäl för sitt namn.Larmen skall fungera och den hjälpsökande skall vara garanterad hjälp inomrimlig tid.Rätten till en väl fungerandefärdtjänst.En fungerande färdtjänst är oerhört betydelsefull. Detinnebär rörelsefrihet, men också trygghet för den äldre attveta att man kan lita på färdtjänsten. harneddragningarna på färdtjänsten gått mycket långt. Detställer till svåra problem för många äldre. anseratt det finns en smärtgräns då friheten för äldre och andramed behov av färdtjänst inskränks för mycket.Det är också viktigt att slå fast att taxiföretag som åtagit sig att körafärdtjänst inte får behandla färdtjänstkunderna sämre än normalkunder.Felande och nonchalanta taxibolag måste tvingas betala böter. Det allmännabetalar för att få en fungerande färdtjänst. Orimliga väntetider, inte minst pågrund av att färdtjänstkörningarna prioriteras sist i taxiväxlarna, äroacceptabelt. Att det är en allmän service betald med allmänna medel får intebetyda att kunderna nonchaleras.Rätten till en väl fungerandehemtjänst, som kommer på utlovadetider och utför överenskomnauppgifter.När någon, på egen hand eller med stöd av anhörig,kontaktar för att få hjälp måste enligt vårmening ansvarig personal hos kommunen höra av sig för att stämma tid för ett möte kring de problemsom den äldre har och vilket stöd kommunen då kan erbjuda.En plan skall göras upp i samråd med den äldre och eventuellt dennesanhöriga som visar vad skall ombesörja, om det ges omsorg påannat sätt än via hemtjänst samt om rehabilitering skall erbjudas, vad dennaskall leda till och inom vilken tid. Samma skriftliga plan skall göras upp omden äldre måste flytta till särskilt boende. En kontinuerlig kvalitets-uppföljning skall göras och det skall stå klart för den äldre vad som kommeratt ingå i de frågor som ställs i samband med uppföljningen. Om den äldrehar en anhörig som klarar av och vill ge viss omsorg, skall denne anhörigeges stöd genom avlastning i någon form. Denna avlastning skall planerasgemensamt med den anhörige så att den kan genomföras på dennes villkor.Skulle hemtjänstpersonal av något skäl inte komma , skalldetta meddelas och hjälp ändå erbjudas av någon personalen.Uteblir hemtjänstpersonalen helt, skall den äldre kompenseras på någotsätt, exempelvis genom att kommer en extra gång vid ett senaretillfälle eller genom att avgiften sänks den månad det gäller.Det skall klart framgå för den äldre och dennes anhöriga vem hoskommunen som är ansvarig och kontaktperson om något inträffar.Den äldre har rätt att välja vem som skall ge den service och omsorg somanses behövas. Kommunerna skall ha jourtjänst och såatt ingen riskerar att skrivas ut från sjukhus utan att få kontakt medsocialtjänsten. Varje sjukhus skall ha uppgifter om vem som har jour så attden äldre kan garanteras en kontakt med kommunen.De som har invandrat till skall garanteras att få ha en tolk med vidsamtal med . Erfarenheten visar att många gamla snarare minnssitt modersmål än svenskan , och speciellt i svåra situationer ärdet en trygghet att få uttrycka sig på sitt modersmål.Rätten att veta att larmsignaler som tex viktminskning och fallskador alltidutreds och där det är möjligtåtgärdas.Oroväckande larmsignaler om att allt inte står rätt till måstetas på allvar tidigt. Det är också en självklarhet att åtgärdersätts in om det är möjligt. Att äldre ibland faller och skadarsig är ganska vanligt. Vi vet emellertid att fallskadorna harökat i omfattning. Ofta sker detta utan att de skador somuppkommer vid fallet rapporteras eller noteras. Skador somlängre fram kan leda till ett försämrat hälsotillståndet hosden äldre. I äldrevård skall alla fallskadorutredas. Konkret innebär det att så fort en äldre faller så skallen läkare tillkallas för undersökning så att skadorna inteförblir oupptäckta.En annan signal om att allt inte står rätt till är plötsliga viktminskningartillföljd av undernäring. Bland äldre, som fortfarande bor hemma, har 3-7 %rapporterats vara undernärda.Förekomsten av undernäring bland äldre som vistas på sjukhus är betydligthögre. Det visar att äldre människor inom vården har svårt att tillgodogörasig näring och har lätt för att bli undernärda.I en studie av 500 geriatriska patienter uppmättes andelen undernärda till28 %. Kvinnor är undernärda i högre grad än män och de som är äldre än 79år i högre grad än de som är yngre.Undernäring bland äldre utvecklas under sjukhusvistelsen på grund avbristande omvårdnad. Studien visar att fler patienter utvecklar undernäringpå sjukhuset än de som övervinner sin undernäring.Andra studier visar brister när det gäller att utforma strategier förbedömning av och planering för de äldres näringsintag. Dessa båda studiervisar att undernäring är ett vanligt förekommande problem bland äldrepatienter i sjukvården. De visar också att tillräcklig och näringsriktig kostförbättrar vården och minskar lidandet för de gamla. Om problemet medundernäring inte uppmärksammas och åtgärder vidtas, försämras de äldrestillstånd under sjukhusvistelsen och rehabiliteringen försvåras.Målet med vården bör vara att patienterna får tillräckligt med energi för attbibehålla eller förbättra sitt näringstillstånd. Eftersom äldre äter lite ställshöga krav på matens kvalitet. Intaget av föda bör ske individuellt i lämpligmiljö. En god omvårdnad vad gäller näringsintaget innebär att anpassamåltiderna till varje patients förutsättningar och behov.Rätten till valfrihetVal bör om möjligt finnas i fråga om boendeform ochleverantör av hemtjänst. Personer som väljer att bo ivårdhem eller på skall ha rätt till eget rum. Äldresom bor i särskilt boende skall ha rätt att flytta för att bo näraen anhörig i en annan kommun.Valfrihet i boendetÄven när man är gammal skall det vara självklart att mansjälv skall bestämma var man vill bo. Äldre skall ha rätt atttacka nej ett antal gånger till erbjudet äldreboende utan atthamna utanför boendekön.Valfrihet i hemtjänstenÄven för den som är äldre och i behov av mycket hjälpmåste det vara en rättighet att kunna få välja vem som skallkomma in i det egna hemmet och utföra ett arbete. För attgarantera valfriheten för äldre bör ett system medhemtjänstcheckar införas. De kan utformas på följande sätt:1. Den som behöver någon omvårdnad eller service vänder sig tillkommunen, där en bedömning görs.2. Därefter får den enskilde en check som ger rätt till en viss omvårdnadoch service. Med checken får den äldre också en förteckning över vilka vård-och servicegivare, både kommunala och privata, som är godkända -licensierade - av kommunen att ingå i systemet. Licensieringen innebär attkommunen har träffat avtal med dem. I det avtalet framgår att de ingår ikommunens kvalitetskontroll.3. Den enskilde väljer utförare och betalar med hemtjänstchecken. Denenskildes pris för checken motsvarar den vanliga äldreomsorgstaxan. Densom behöver stöd och hjälp för att välja skall få det.Rätten till eget rumFolkpartiet har alltsedan 1985, när väcktefrågan, arbetat för att alla boende på och ivårdhem, och som så önskar, skall få möjlighet att bo i egetrum. delar fortfarande mellan 12 000 och 13 000människor rum med personer som de själva inte har valt.Folkpartiet anser att en del av de extra statsbidragen tillkommuner och landsting skall användas för att skyndsamtbygga bort bristen på egna rum. Kommunerna bör i de redanbeviljade statsbidragen använda en del av dessa pengar tillatt bygga fler egna rum.Rätt att flytta även för äldre som bor i särskiltboendeFolkpartiet drev för att äldre som bor i särskiltboende skall ha rätt att flytta för att bo i en annan kommunnära en anhörig. Det tog innan en sådan laglig rättkunde fastslås. Från och med årsskiftet har docksocialtjänstlagen ändrats så att vistelsebegreppet gäller.