ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02A62 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:81 Föräldraledighetsdirektivets genomförande i Regeringen anför att när det gäller direktivets rätt till föräldraledighet så anser man att det svenska regelsystemet är mycket förmånligare än direktivets rätt till ledighet. Detta kan möjligen äga sin riktighet då direktivet inte innehåller några regler om ersättning vid föräldraledighet motsvarande de som finns i svensk lagstiftning. Den individuella rätt till tre månaders ledighet som enligt direktivet skall garanteras för vardera föräldern bör enligt direktivets 2 § 2 beviljas på så sätt att den inte kan överlåtas. I propositionen dras slutsatsen att då svensk lagstiftning ger båda föräldrarna denna rätt , blir det inte aktuellt att överlåta någon rätt till ledighet till den andre föräldern. Föräldraledigheten för flertalet barnfamiljer är helt bunden till möjligheten att erhålla ersättning under ledigheten. Enligt reglerna om föräldrapenning utgår ersättning endast till en förälder i taget. Vidare kan enligt ersättningsreglerna en förälder avstå sin rätt till föräldrapenning, och sin därmed sammanhängande rätt till ledighet, till förmån för den andre föräldern. Den enda ersättningsperiod, och därmed ledighet, som inte kan överlåtas utgörs av den s.k. pappamånaden . Konsekvenserna av de svenska reglerna om ersättning vid föräldraledighet blir att svensk rätt i praktiken saknar den oöverlåtbara ledighet som direktivet stadgar, då hela rätten till ledighet, med undantag av en månad kan överlåtas. Männen bör uppmuntras att dela ansvaret för familjen och uppmuntras till att utnyttja föräldraledigheten. Enligt svensk lagstiftning har båda föräldrarna rätt till ledighet vardera. De har rätt till ledighet med ersättning vardera. Föräldraledigheten är tyvärr fortfarande i stor utsträckning en mammaledighet. Det är utan tvekan så att ett jämställt samhälle, där män och kvinnor har lika värde på arbetsmarknaden, förutsätter att man också delar på ansvaret för barnen. Direktivet syftar till en jämnare fördelning av föräldraledigheten mellan föräldrarna. Mot denna bakgrund blir vår slutsats att mer bör göras för att uppmuntra och få pappor att vara föräldralediga. Detta skall ske både med information och med att den pappaledighet som är individuellt anknuten förlängs . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den pappaledighet som är individuellt anknuten förlängs .
mot · GL02Fö7 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:83 Förändrad styrning av Försvarsmakten Regeringen föreslår att den av beslutade kontrollstationen 1998 senareläggs till 1999. Skälet till detta är inte försvarsberedningens arbete, utan att inte bedömt det meningsfullt att , efter riksdagsvalet, lägga fram det omfattande underlag som krävs för en seriös kontrollstation. Det finns i det här läget ingen anledning att ha några invändningar mot en senareläggning. Det finns däremot anledning att redan nu ifrågasätta det traditionella 5-åriga försvarsplaneringstänkandet. Det fanns skäl för detta under det tämligen förutsägbara förlopp. Trots detta har få försvarsbeslut överlevt utan betydande ingrepp eller förändringar. försvarsbeslut synes redan i allt väsentligt ha havererat, då det i alldeles för hög grad togs med blicken i backspegeln från såväl riksdagsmajoriteten som från Försvarsmakten. Regeringen bör därför inför kontrollstationen 1999 förelägga ett fullständigt underlag för ett förnyat försvarsbeslut med utgångspunkt från både säkerhetspolitiska, försvarspolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Detta bör regeringen ges till känna. Förändrad styrning av Försvarsmakten har mycket tydligt med försvarsutskottets betänkande 1996/97:4 krävt ett bättre system för styrning av försvaret, för att därigenom bättre möjliggöra kontrollmakt. föreliggande förslag från regeringen kan vara ett steg i rätt riktning, men förefaller ännu mest vara ett diskussionsunderlag. Det torde vara svårt för på detta stadium av tankeprocessen att ta ställning för att detta är svaret på tidigare begäran. Den mycket hopträngda budgetprocess som väntar efter riksdagsval och eventuell ny regeringsbildning förefaller mindre väl vald för att utan föregående varning introducera ett nytt system för styrning av försvaret. Detta bör regeringen ges till känna utan att i övrigt ta ställning till de olika tankarna i regeringens nu framlagda förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om underlag för ett förnyat försvarsbeslut i samband med kontrollstationen 1999, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens förslag angående förändrad styrning av Försvarsmakten.
mot · GL02Jo42 · 1998-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:91 Färnebofjärdens nationalpark Regeringen föreslår att ställer sig bakom bildandetav en nationalpark vid Färnebofjärden. Jag anser att detta ärvälmotiverat och att en nationalpark låter sig väl förenas medsjöfart på Dalälven.Den 3 mars 1997 uppdrog regeringen åt , på förslag frånFöretagarna samt , att ta fram ettunderlag rörande en farled mellan Siljan och . Underlaget skallbelysa om åretruntsjöfart kan bedrivas utan negativ inverkan på elkrafts-produktionen i älven, om vattenföringen räcker för kontinuerlig sjöfart ochom det finns tillräckligt godsunderlag.Sjöfartsverket svarar ja på regeringens tre frågor i en förstudie fråndecember 1997. Där framhålls att en cost-benefit-utredning och fördjupademiljöstudier bör vidtas.Det skulle kosta ungefär lika mycket som en motorväg att göra Dalälvenfarbar från till . Därmed skulle inland få alla fördelarmed ett kustläge.I förstudien har tagit hänsyn till att Färnebofjärden ärsärskilt känslig och föreslår en kanal söder om vid . Kanalenskulle förläggas så att fors och selsträckor bli opåverkade.Sjöfarten är viktig på kontinenten och österut. Den är särskilt lämplig urmiljö- och kostnadssynpunkt.Näringslivet i är intresserat av att kunna förbilliga sina transportergenom direktkontakt med väl utbyggda och expanderande kanal-system.Sverige med sin långa kust och rika vattenvägar borde självfallet, i likhetmed och andra EU-länder, seriöst överväga en satsning på sjöfart iinre vattenvägar. Enligt uppgift är vatteflöde rikare än flodenRhens, som är kontinentens viktigaste vattenväg.På kontinenten finns goda erfarenheter av att kombinera kanaldrift medgod miljö. Så har man med speciella åtgärder lyckats bevara den känsliganaturmiljön vid Main-Donau-kanalen och Mittelland Kanal i Tyskland.Regeringen bör ge i uppgift att fortsätta utredningen av enfarled mellan Siljan och för att belysa möjligheten att kombineraFärnebofjärdens nationalpark med en farled. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att förena en farled i med Färnebofjärdensnationalpark.
mot · GL02Jo43 · 1998-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:92 Ändringar i foderlagen, m.m. I propositionen föreslås att lagen om foder utvidgas till attavse allt foder för utfodring av djur, med undantag förhantering i enskilda hem av foder för sällskapsdjur. Vidareföreslås att rätten att ta ut avgifter utökas.Det är bra att foderlagen ändras så att den också omfattar foder tillpälsdjur. Däremot finns även i nuvarande lagstiftning ett undantag när detgäller fisk som används som foder eller foder som har framställts av fisk. Idessa fall gäller bland annat inte lagens krav om förbud att använda djur somsjälvdött eller sjukligt förändrade delar av slaktade djur.Fisk och fiskråvara utgör en viktig foderråvara. Detta faktum samt denväxande produktionen av odlad fisk och den rikhaltiga flora av kemikaliersom fortfarande används inom näringen leder till bedömningen att foderlagenäven borde omfatta fisk som används som foder och foder som framställs avfisk. Regeringen bör därför få i uppdrag att ompröva beslutet att undanta fiskfrån foderlagen.Jag har inget att invända mot regeringens förslag att utöka möjligheten attta ut avgifter i ärenden som rör villkor kring in- och utförsel, tillverkningm.m. av foder.Samtidigt kan det konstateras att det växer fram en alltmer omfattandeflora av olika avgifter som berör olika näringar. Förslaget i propositionen ärytterligare ett i raden av krav som innebär ökade kostnader och ökadadministration inom jordbruket. Det saknas en helhetssyn på vilkauppgifter som skall vara skatte- respektive avgiftsfinansierade samt hur deslår inom olika delar av jordbruket och hur de påverkar ekonomin. Det finnsen risk att den sammantagna effekten av olika avgifter blir alltför betungandeför framför allt de mindre gårdarna.Regeringen bör därför få i uppdrag att göra en översyn av samtligaavgiftsfinansierade verksamheter inom jordbruket och därefter redovisa ensamlad strategi för hur avgiftssystemet skall utformas så att det fyller sinfunktion utan att äventyra näringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall ompröva beslutet att undanta fisk frånfoderlagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av avgiftsfinansierade verksamheter inomjordbruket.
mot · GL02Jo45 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:139 Ändringar i fiskelagen, m.m. I propositionen föreslås att regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer ska få möjlighet att föreskriva attfiskefartyg ska ha utrustning som automatiskt via satellitöverför information om fartyget.Redan i de diskussioner som föregick EU:s beslut att upprätta ettsatellitbaserat övervakningssystem för gemenskapens fiskefartyg framfördevi starka betänkligheter mot systemets användbarhet och mot de storakostnader som det, för det enskilda fiskeföretaget, skulle föra med sig. Imotion 1996/97:Jo408 anförde vi att övervakning via satellit är en mycketkostsam metod och att det har stora brister för sitt ändamål, nämligen attkontrollera hur fisket bedrivs. För detta ändamål krävs en effektivhavsgående kontroll. En satellit kan inte avslöja något annat än positionenför ett fiskefartyg; den kan varken se om fiskefartyget bedriver fiske,använder tillåtna redskap, vilka mängder eller vilka arter det fångar. Vianförde vidare att det enda ekonomiskt försvarbara och effektiva modellen ären havsgående kontroll kombinerad med funktionella statistiksystem.Gemenskapen har infört detta kontrollsystem för den gemensammafiskeripolitiken, och reglerna föreskriver därmed att medlemsstaterna måsteupprätta förutsättningar för att detta ska kunna tillämpas på fiskefartyg meden längd överstigande 20 meter.Montering av erforderlig utrustning på fiskefartygen kommer att medförabetydande kostnader. Enligt uppgift rör det sig om perbåt. Vi anser att dessa kostnader icke ska belasta yrkesfisket. Det är värt attnotera att det danska beslutat att genomföra systemet men att dedanska yrkesfiskarna icke ska belastas med kostnader på grund avsatellitprogrammet. har också beslutat att den danska statenbehåller äganderätten till utrustningen och därmed också det löpandekostnadsansvaret för drift och underhåll.Vi har i olika sammanhang pekat på vikten av lika konkurrensförutsätt-ningar mellan medlemsstaterna i EU. Detta gäller alla näringar. Att i dettafall svenska yrkesfiskare skulle belastas med den nackdel som det skulleinnebära att själva stå för kostnader för satellitmottagare anser vi inteskäligt.Vi föreslår att uttalar att inga kostnader för satellitövervakningeneller för nödvändig utrustning samt nödvändigt underhåll för densamma fårbelasta fiskeföretagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnader för satellitmottagare.
mot · GL02Jo46 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:139 Ändringar i fiskelagen, m.m. I propositionen föreslås bland annat att det i fiskelagen införsett bemyndigande som gör det möjligt att meddelaföreskrifter om krav på utrustning för automatisk överföringav uppgifter om fiskefartyg och deras position. Regeringenföreslår även att ska godkänna avtalet omgenomförande av bestämmelserna i nationernashavsrättskonvention av och dessutomvissa ändringar i fiskelagen gällande bosättningskravet.Kristdemokraterna kan i huvudsak instämma i regeringens förslag men villnär det gäller satellitövervakning av havsfisket anföra följande. Ändringen i22 § fiskelagen om uppgiftsskyldighet är en konsekvensändring till följd avvårt medlemskap i . Förordningen är bindande och ska därför genomförasav Sverige.Vi förutsätter att de kostnader som uppstår på grund av satellitövervak-ningen eller för nödvändig utrustning och underhåll inte belastar fiske-företagen. Det skulle vara en orimlighet att de enskilda näringsidkarna skabetala för en åtgärd som de själva inte har efterfrågat, utan detta måste sessom en myndighetsutövning som inom sina ramar ska anses hakostnadsansvaret för. Regeringens förslag är på denna punkt otydligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsansvaret för satellitövervakningen.
mot · GL02Jo49 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:139 Ändringar i fiskelagen, m.m. Satellitövervakning avhavsfisketSverige har tillsammans med inom EU röstat motinförandet av satellitövervakning av yrkesfisket. Då enmajoritet inom EU nu genomdrivit förslaget till ändring av22 § fiskelagen (1993:787), får detta ses som en renkonsekvensändring på grund av att gemenskapen har fattatbindande beslut om införande av satellitövervakning.Vi vill däremot ifrågasätta om kostnader för satellitövervakningen eller förnödvändig utrustning och underhåll helt skall belasta fiskeföretagen.Vi vill därför föreslå att en översyn av satellitkontrollsystemet skall skeinnan uppgiftskrav utöver rena postitionsangivelser tillåts.I har frågan tagits upp i om hur genomförandepro-grammet av satellitövervakning skall genomföras. Förslag finns nu iDanmark att yrkesfiskare inte skall belastas av omkostnaderna för satellit-programmet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av hur satellitkontrollsystemet skall finansieras.
mot · GL02Jo57 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen län betraktas oftast som ett län med hög tillväxt.Länet tillhör även de län som ökar när det gällerbefolkningstal.Men vad man glömmer är att län är ett i miniatyr. Härfinns tillväxtorter, här finns storstaden men här finns också bygder med s.k.Norrlandsproblem med befolkningsminskning och en kamp för överlevnad.Landsbygden utgör av länets landyta. Jordbruket svarar fördrygt av sysselsättningen på länets landsbygd, där nästan en tredjedelav länets befolkning bor.Även landsbygdens förutsättningar är olika i länet. Här finns slättbygdmed bördig jordbruksmark. Här finns skogsmark och här finns skärgårds-områden med kargare jordar. Alla delarna bidrar till en rikedom av mångfaldsom så väl behövs. Det måste dock skapas förutsättningar för alla delar attutvecklas. Jag ber att få hänvisa till motion vad beträffargenerella åtgärder.Jag vill i min motion ta upp de problem som finns med anledning av EU:sstödområdesindelningar.I den norra delen av län finns bygden Hållnäs. Den bygden räknasidag till slättbygd. Det är en felaktig syn. Bygden hör mer hemmabland områden som klassas som skogs- och skärgårdsområden i norr.Gränsen för den indelningen går vid . Det är en gränsdragningsom borde ändras.Hela län skall leva. Det kräver att förutsättningar för alla delar avlänet ges rättvisa bedömningar och räknas in i rätta stödområden. Länetmåste få en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion i hela länet för attden biologiska mångfalden, de värdefulla natur- och kulturmiljöerna skallbevaras och ges förutsättningar att utvecklas positivt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av jordbrukets indelningsområden.
mot · GL02Ju23 · 1998-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:55 Kvinnofrid Åtgärder för drogmissbrukande prostituerade Regeringen föreslår i propositionen Kvinnofrid att det blir förbjudet att köpa sexuella tjänster. kommer att behandla propositionen . Vi välkomnar regeringens förslag till lagstiftning. I propositionen föreslår regeringen extra resurser till polisen och det är bra, men vi tror också att det är nödvändigt med särskilda åtgärder riktade till de prostituerade som är beroende av droger och som finansierar sitt missbruk genom att prostituera sig. Storstäderna i landet, , , och , har flest prostituerade och därmed mest erfarenhet av projekt . T.ex. har i just startat ett nytt center, Pro-Center, och har i sitt arbete redovisat att kvinnorna som prostituerar sig tillhör tre kategorier: missbruk av beroendeframkallande medel psykisk störning eller sjukdom utslagning från arbetsmarknaden, m.m. Vid kontakt med prostituerade säger fler att de prostituerar sig, inte för att köpa mat eller betala hyra och kläder utan enbart för att betala för missbruket. Mot den bakgrunden anser vi att det är angeläget att den gruppen ges extra stöd när handeln genom lagstiftning nu förbjuds. Det pågår bra projekt i kommunerna för drogmissbrukare. Vi anser dock att den nya lagstiftningen aktualiserar behovet av ett initiativ för en ny strategi för att nå och stödja drogmissbrukande prostituerade. Vi tror inte att det går med generella lösningar för gruppen utan att det krävs individuella lösningar för varje enskild kvinna. Stödet kan omfatta allt från terapi, medicinska behandlingar till ekonomisk hjälp med skuldsanering och bostad. För att uppnå resultat anser vi att det behövs utarbetas en strategi, i samråd med berörda kommuner, landsting och polisen. Vi tar inte ställning till åtgärderna men anser att det saknas en strategi för den här speciella gruppens problem som borde lösas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utarbetande av en strategi, i samråd med berörda kommuner, landsting och polisen, för åtgärder till stöd för drogmissbrukande prostituerade.
mot · GL02Ju26 · 1998-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:55 Kvinnofrid Vi anser att det finns skäl att ta till vara den kompetens som finns på området när det gäller regeringens förslag angående behovet av att fortlöpande följa och sammanställa kunskap om de sociala insatser som bedrivs på lokal nivå samt ge stöd till utveckling och förbättring av insatserna vad gäller prostitutionen. I har Prostitutionsenheten funnits . Uppgifterna kan sammanfattas som uppsökande arbete på fältet och förändringsarbete genom individuella kontakter med de aktivt prostituerande kvinnorna och männen, som arbetet varit inriktat på informations- och attitydförändringsarbete bland allmänheten. drivs i även (köpare av sexuella tjänster). En för unik psykosocial verksamhet som har som målgrupp köpare och presumtiva köpare av sexuella tjänster. Verksamheten syftar till att medverka till att sexköparna ges möjlighet till ökad insikt och hjälp till självhjälp att styra sexuallivet i annan riktning än mot köp av sexuella tjänster. Projektet drivs med ekonomiskt stöd för förebyggande av hiv och aids, medel som kommunens folkhälsosekretariat disponerar. Den redan befintliga verksamheten, som här beskrivits, tillsammans med ett mångårigt nära samarbete mellan Prostitutionsenheten och i med inriktning på såväl forskning som utveckling, gör att vi anser att det finns starka effektivitetsskäl som talar för att ett i ämnet kommande kompetens-center med fördel bör kunna förläggas till . Verksamheten vid ett sådant kompetenscenter skulle kunna inordnas under , som det uppdrag som föreslås få för att fortlöpande följa och sammanställa kunskap om de sociala insatser som bedrivs på lokal nivå samt ge stöd till utveckling och förbättring av insatserna vad gäller prostitutionen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompetenscenter för utveckling och förbättring av samhällets insatser mot prostitutionen.
mot · GL02Ju36 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:96 Vissa reformer av påföljdssystemet föreslog i sitt betänkande att intensivövervakning med elektronisk övervakning skulle införas som ett permanent inslag i straffsystemet på strafftider upp . Kommitténs uppdrag var bl a att öka utrymmet för olika alternativ till fängelse i syfte att minska bruket av fängelse. Elektronisk övervakning utgör en ingripande sanktion, som innebär att den dömde underkastas långtgående inskränkningar i sin frihet. I likhet med samhällstjänst verkställs den utanför anstalt och saknar följaktligen de flesta av de negativa effekter som är förknippade med anstaltsvistelse. Försöksverksamheten, som pågått i hela landet och som omfattat en strafftid på upp , har utfallit väl. Regeringen föreslår nu att påföljden permanentas på strafftider upp vilket tillstyrker. Vi vill emellertid gå vidare och anser att regeringen ska fortsätta med en försöksverksamhet där strafftiden är upp . Eftersom påföljden bygger på samtycke från den dömde anser vi att det ska finnas utrymme till att personer som vill och önskar förändra sitt levnadssätt, även vid längre fängelsestraff, ska kunna välja denna påföljd. Elektronisk övervakning ställer stora krav på den dömde som ska delta i arbete/studier, vara drogfri, passa tider, delta i påverkansprogram och i övrigt sköta sig. Efter de goda erfarenheterna med försöksverksamheten som aldrig testade längre strafftider, vill vi att en begränsad försöksverksamhet med elektronisk övervakning för straff upp startas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att påbörja en försöksverksamhet med elektronisk övervakning upp .