mot · GM02Sf634 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf634av m.fl. (fp)En liberal integrationspolitikInledningSverige har under förändrats enormt,från att ha uppfattats som en till stora delar homogen nationtill ett land med många nationaliteter, språk, religioner ochsedvänjor. Bortåt var femte svensk har en nära bakgrund i ettannat land. I vissa stadsdelar talas över hundra språk. Hundraolika, men inget gemensamt.Flera decennier av integrationspolitik byggd på förmynderi och bidrags-beroende har slutat i ett stort misslyckande. Den svenska invandrar- ochintegrationspolitiken har sin förklaring i en välvilja som i praktiken har nåttmotsatt effekt. Grundtanken med hela systemet har varit att ge nykom-lingarna en god start i det nya landet. I verkligheten har ett enorm maskineriav byråkrater, projektledare, kuratorer och bidragsgivare fångat sina klienteri maktlöshet. Maktlöshet som leder till vanmakt som leder till utanförskap.Att häva utanförskapet, bryta vanmakten och bejaka integrationen är en avvår tids största utmaningar. behöver en ny kurs i integrationspoliti-ken. En ny kurs med frigörelse av den enskildes initiativ och respekt för denya små och fristående gruppernas ansvar.Människor kan inte älska det land som ger dem bidrag men håller demutanför det aktiva livets arenor. Människor älskar det land som uppmuntrardem att själva ta itu med sina liv och stödjer dem i ansträngningen att lyckas.Målet med integrationspolitiken är därför att var och en ska ta makten översitt liv och själv kunna forma sin framtid i samverkan med andra människor.Ledstjärnan i en ny integrationspolitik bör vara att integrationsarbetet inteavskärmas från politiken i stort och att spelrum för individens initiativ ochhandling blir betydligt större än i dagens genomreglerade och överorganise-rade samhälle.Jobb bryter utanförskapAv absolut avgörande betydelse för att nå makten över sinegen vardag är givetvis arbetet. Att kunna försörja sig självoch sina nära med det egna arbetet ger självrespekt ochkontroll över den egna livssituationen. Arbetet ger inte baraförsörjning, det ger ett kontaktnät, ett sammanhang och enidentitet.Idag är arbetslösheten bland invandrare mycket hög. Under hela 1990-talethar ungefär var tredje invandrare saknat arbete. Den socialdemokratiskaregeringens oförmåga att skapa förutsättningar för nya jobb drabbar invan-drare hårdare än andra grupper.Kombinationen av en integrationspolitik som låst in invandrare och ennäringspolitik som skapar ett uselt företagarklimat är de främsta orsakernatill det utanförskap som invandrare lever i idag.En liberal integrationspolitik syftar till att öka möjligheterna för invandrareatt tidigt få anknytning till arbetsmarknaden. är det många invandraresom inte ens får chansen att visa vad de kan. En självklar orsak till detta äratt invandrade svenskar per definition oftast saknar de nätverk som är vägentill ett jobb. Men till stor del beror bristen på exponering på arbetsmarknadenockså på en integrationspolitik som låser in invandrare i bidragsberoende ochinstitutionellt omhändertagande. Fördomar och diskriminering är också etthinder för många med annorlunda namn, eller utseende.Folkpartiet liberalerna föreslår:Kombinera svenskundervisning medarbeteBra kunskap i det svenska språket är en förutsättning för attarbetslösa invandrare ska få fotfäste i arbetsmarknaden.Kommunikation är mer än bara orden - träning, kontakt ochkulturkompetens är minst lika viktigt.Språkundervisning för nykomna invandrare, innan de kan söka sig in iarbetslivet, bör vara mycket intensiv. För invandrare som har fått tillfälligajobb eller arbetsplatsintroduktion bör finnas möjlighet till deltidsstudier medanknytning till det egna arbetet. Likaså bör givetvis svenskstudierna kunnaske på praktikplatser eller i annan naturlig miljö, särskilt för dem som inte ärvana vid teoretiska studier.Undervisningen bör ha en tydlig inriktning på arbetslivet. Kombination avarbete och studier och större inblandning från näringslivet i språkundervis-ningen är ett sätt att göra undervisningen mer anpassad till arbetslivets krav.Reglerna för sfi-undervisning behöver anpassas till detta.Gör det lättare att översättautländska yrkesutbildningarMöjligheten att få utländska examina och yrkesutbildningaröversatta och värderade måste fortfarande förbättras, liksommöjligheterna att komplettera det som saknas för svenskaförhållanden på ett rimligt sätt. Detta gäller särskilt inom denhögre utbildningen. I allt för många fall krävs orimligt långkompletterande utbildning, istället för att utnyttja dekunskaper som redan finns.Högre kvalitet iarbetsmarknadsutbildningenSocialdemokraternas arbetsmarknadspolitik syftar till attflytta så många arbetslösa som möjligt från kolumnen "öppetarbetslösa" till kolumnen "i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder" i AMS-statistiken. Denna statistikpolitik fårförödande konsekvenser för företagsklimatet. En del företaghar lärt sig att sätta utnyttjande av gratis arbetskraft i form avALU, API och annat i system. missgynnas deföretagare som har svårt att få tillgodogöra sig dessastödformer, vilket ofta är invandrare och småföretagare. Vianser att av arbetsmarknadsåtgärder bör stramas åtkraftigt. Även en lång rad andra krångliga företagsstöd måstebort.Samtidigt måste kvaliteten i arbetsmarknadsåtgärderna höjas. För mångaarbetslösa har det blivit en tröstlös rad av utbildningar, praktikplatser ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder utan något mål i sikte. Syftet med nyaåtgärder blir i första hand att få ny arbetslöshetsersättning en period, inteattverkligen få en kompetenshöjning som leder till en riktig jobb. Varjesökande måste få en praktiskt fungerande individuell plan. Varje åtgärdmåste ses som en del av en plan som ger den arbetslöse en verklig chans attsjälv finna sin väg in i arbetsmarknaden. Gränsen mellan socialtjänst,försäkringskassa, arbetsförmedling med flera myndigheter måste suddas ut,och det får inte vara formen för ekonomisk ersättning som avgör vilka möj-ligheter som finns att komma in på arbetsmarknaden. De försöksverksam-heter som finns och den inriktning regeringen pekar på i storstadspropositi-onen måste kunna gälla generellt till individens nytta.Specialiserade arbetsförmedlingaroch självständiga grupperSpecialisering av arbetsförmedlingar och flera privataförmedlingar kan hjälpa olika grupper av arbetssökande medspeciella behov. Konkurrerande arbetsförmedlingar ökar dearbetssökande och arbetsgivarens valmöjlighet och skaparnya vägar för de arbetslösa in i arbetslivet.Arbetsförmedlingar som specialiserar sig på invandrare kanbidra till effektivare stöd till de sökande än vad fallet är idag.Utveckling av självständiga aktivitetscentra för utländskaarbetslösa startade och drivna av de berörda behövs. Omaktivitetscentra tillåts utveckla långa och kontinuerligaprogram har dessa centra realistiska chanser att sätta i gångrehabiliteringsprogram som med tiden förvandlas till riktigajobb.Särskilda åtgärder förinvandrarkvinnorInvandrarkvinnorna har ofta en svår situation. De lever oftaisolerade och har ofta svårt att tillgodogöra sig det utbud avutbildningar och arbetsmarknadsinsatser som erbjuds. Därförbehövs det särskilda åtgärder för dem. Aktivitet där praktisktarbete kombineras med undervisning har visat sigframgångsrikt särskilt då olika yrkesmäns och hantverkareskunskaper tillvaratas och utvecklas. Skolan och förskolan ärockså viktiga kontaktytor för invandrarkvinnor.Skärp lagen mot etniskdiskrimineringLagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet ska skärpas. Vistödjer i huvudsak det nya lagförslaget. De krav som ställspå företagen får inte utformas onödigt krångligt. Företagarnamåste kunna se det rimliga i kraven. Annars finns risk förmotsatt effekt, att formkrav uppfylls men invandrarna sessom ansvariga för krånglet och ställs åt sidan lika fullt. Detär angeläget att även ifortsättningen har en självständig position underställdriksdagen.Uppmuntra företag att arbeta företnisk jämställdhetVi tror att det därutöver vore bra med någon form av positivaåtgärder från stora företag och statliga myndigheter. Dettaska inte förväxlas med kvotering. Tanken är att förpliktastörre arbetsgivare att vidta konkreta åtgärder i arbetet medatt få in invandrargrupper inom sin organisation (t.ex. olikatrainee program, etniska jämställdhetsplaner ellerrekryteringsprojekt av den typen som har genomförteller speciella utbildningsprogram för de invandrare somredan är anställda men behöver förbättra sin kompetens inomspråk och kultur). Metodutveckling och spridning av godaexempel bör stödjas av Diskrimineringsombudsmannen.Jobb genom företagandeFör att knäcka massarbetslösheten krävs en strategi för jobbgenom företagande. Varje försök att rå på arbetslöshetenmåste utgå ifrån att den helt övervägande delen av de nyajobben måste komma i det privata näringslivet.Vår politik bygger på att det inte råder någon brist på arbetsuppgifter iSverige. Det råder heller ingen brist på kreativa människor som kan tänka sigatt bli egna företagare eller till och med arbetsgivare åt någon annan. Där-emot har det rests nya hinder för företagandet. Om företa-gandets villkor i början på seklet sett likadana ut som hade troligen fleraav de svenska storföretagen aldrig funnits.Det dåliga företagsklimatet är ett av de främsta skälen till utanförskap. Dehinder som gör att få vågar starta eget och att företagen inte växer är ännuhögre för den som startar från en sämre position på arbetsmarknaden.Sveriges industriella historia är fylld av exempel på hur invandrare startatföretag som tryggat deras försörjning och kraftigt bidragit till vårt nationellavälstånd. Med ett företagsvänligt klimat skulle många invandrartäta områdenkunna förvandlas från bidragsghetton till tillväxtzoner.De politiska åtgärder som krävs för ett bättre företagarklimat är i huvudsakgenerella. Lägre skatter på arbete och investeringar och mindre krångel förföretagen är lika viktiga för invandrarföretag som för företagsamheten i stort.Men det krävs också specifika insatser på några områden för att riva dehinder som i synnerhet drabbar invandrare som vill starta företag. Till vissdel handlar det om att göra de generella villkoren anpassade till förortensvillkor, till viss del att skapa likvärdiga förutsättningar som de flesta andraredan har och till viss del om att göra specialinsatser. De näringspolitiskamedlen har inte tagits fram med storstadens förorter för ögonen.För invandrarföretagare är det uppenbart att en öppen eller dolddiskriminering på grund av etniskt ursprung finns när det gäller att få framriskkapital och lån, och även i kontakten med myndigheter som ,, länsstyrelserna, skattemyndigheter med flera. För dem som kanskeskulle vilja, men ändå inte startat eget visar erfarenheten att svårigheternamed kontakter och att få fram kapital är stora. För invandrare är även språketett stort hinder.De stödsystem som byggts upp av staten har uppenbart inte haft stor-städernas utsatta förorter och deras befolkning som målgrupp. Lokaliseringsåväl som utformning av verksamheterna talar för att man haft helt andramänniskor i tankarna. har visserligen i uppdrag att ihögre utsträckning nå invandrare, men av detta ser man ytterst litet.Lånemöjligheten för dem som inte redan har ett eget kapital är obefintlig,liksom förståelsen för de problem, svårigheter, möjligheter och idéer somfinns. Vi tror att en grundförutsättning för att lyckas är att rekryterarkonsulter från berörda grupper och förlägger sin verksamhet där männi-skorna finns. och övriga statliga verksamheter måste få ett tydligareuppdrag att verka för fler företagare i utsatta förorter.Om någon tror sig kunna bryta sitt bidragsberoende och hitta en egenfödkrok, t ex genom att sälja enklare tjänster, öppna en butik eller vara agentför en importvara, kommer han eller hon tyvärr att finna att det är praktiskttaget omöjligt. Den som vill starta eget behöver ett litet startkapital och detsaknar bidragstagaren. Han/hon har ingen möjlighet att finna finansiering pågängse riskkapitalmarknad. Den som saknar tillgångar och eget startkapitalfår inga lån. Lånar man istället pengar på mer informella vägar, genomsläktingar och vänner, för att komma igång så mister man genast rätten tillsocialbidraget. Och därmed möjligheten att försörja sig någorlunda under ettuppbyggnadsskede av den egna verksamheten.Fler jobb kräver också en näringspolitik för förorten. , ochlänsstyrelsernas utvecklingsenheter måste förändras. Genom handelshus elleretniska nätverk kan bokföringshjälp, juridisk service, lånemöjligheter ochriskkapital kanaliseras. Förorternas infrastruktur såväl realt som virtuellt börutvecklas.Regionala och lokala företagarföreningar kan ordna /fadderprogramoch bygga bryggor mellan nya och rutinerade företagare. Statliga ochkommunala verk och myndighet bör i större utsträckning lokaliseras i utsattaområden. På det sättet höjer man förorternas status och ökar underlaget förkommersiell service.Folkpartiet liberalerna föreslår:Förenklad självdeklaration föregenföretagareEnmans- och fåmansföretaget bör kunna välja att lämna"förenklad företagsdeklaration", precis som en löntagare kanlämna förenklad självdeklaration. Dagens deklarationsreglerär inte anpassade efter det moderna tjänsteföretagandet.Regler om avskrivningar, expansionsmedel,räntefördelningsbelopp, m.m. saknar ofta relevans för densom har "kontoret på fickan". Många av de nyaentreprenörerna har ganska små omkostnader och bör därförkunna använda ett schablonavdrag för kostnader. Till denförenklade deklarationen kopplas ett enkelt och tydligtsystem för inbetalning av moms, sociala avgifter ochpreliminärskatt, så att enkelhet präglar hela relationen tillskattemyndigheten. Härigenom kan även bokföringenförenklas.F-skatt åt allaEn blivande enmansföretagare i tjänstesektorn riskerar attuppfylla nästan samtliga kriterier för avslag på en ansökanom F-skattsedel. Vi menar att den enskilde själv bör fåavgöra om han/hon bedriver näringsverksamhet, är"anställd" eller uppdragstagare. ska intekunna "överpröva" människors affärsidéer på det sätt somsker . Alla som vill ska kunna få en F-skattsedel.Starta-eget-lotsarVarje blivande entreprenör ska kunna vända sig till en ochsamma person på t ex skattemyndigheten, någon somfungerar som "personlig lots" till vilken företagaren kanvända sig med alla sin frågor.Starta-eget-paketEn blivande entreprenör ska inte behöva ägna dagar ochveckor åt att orientera sig i blankett- och skattedjungeln. "Starta-eget-paket" ska finnas tillgängliga på allaskattekontor. De kan t ex innehålla en beställningskupongför F-skattsedel, en begriplig informationsskrift om regler förbeskattning, bokföringskrav, en instruktion om hur manskaffar behövliga tillstånd och bevis, en enkel kassabok förbokföring samt en förenklad företagsdeklaration.Satsa på tjänstesektornTjänstesektorn är stor och växer snabbt. I storstäderna ärdetta extra tydligt. Inom tjänstesektorn finns allt från enklareservice till avancerad konsultverksamhet. Gemensamt är framförallt säljer sin tid och sitt kunnande. Istorstädernas utsatta förorter och bland invandrare finns nyakulturimpulser, annat tänkande, kunnande och tradition,vilket kan bli en stark motor i en dynamisk tjänstesektor. Dåman säljer arbetstid och mänskligt kunnande blirskattebelastningen på arbete mer hämmande än då man säljervaror. Därför är en politik för sänkt skatt på arbete, förminskade skattekilar, näringspolitik för förorten.Valfrihetsrevolutionen i offentligsektorVi vill bryta den dyra dogmatismen, och ge fler chans attetablera sig som företagare inom vård och omsorg ochservice. I storstadsregionernas utsatta områden skulle mycketkunna bli bättre om människor själva fick större möjlighet attskapa sina egna institutioner och verksamheter, om de fickbestämma mera själva över sin verksamhet antingen somproducent eller konsument.Kommunal planering för lokaltföretagandeKommunal planering har en viktig roll när det gäller attskapa grogrund för ett lokalt näringsliv. Det handlar om alltfrån att enkelt ändra detaljplanerna när människor vill öppnasmåföretag av skilda slag i bottenplanen på bostadshusen tillatt placera verksamhet och förvaltning i de utsattabostadsområdena. Kommunens egen planering ochprioritering kan förstärka positiva såväl som negativatrender. Rätt gjorda insatser kan vara med och vändanegativa trender till positiva. Att se till att det är godtillgänglighet till utbildning på människors egna villkor ochefter deras behov, i direkt anslutning till de utsatta områdenaär en sådan insats. Att lokalisera kommunala förvaltningarger ett ökat underlag för service som bank, post, restaurangeroch butiker och kan locka andra företag och kontor attetablera sig och stanna kvar.Utvidgade möjligheter till microlånBankerna såväl som är ofta inte en möjlighet,eftersom det först krävs ett eget kapital i botten. Flyktingar,långtidsarbetslösa, invandrare utan a-kassa eller kvinnor somblir övertaliga efter lågavlönade jobb i offentlig sektor ärexempel på människor som normalt har mycket svårt attspara ihop till ett eget kapital. Har man hänvisats tillsocialbidrag för sin omedelbara försörjning är egnasparpengar uteslutna.Därför borde som en del av sin kreditgivning införa ett microlån förden som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom attförverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minstalånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor.Ett microlån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ettmindre lån just för att kunna komma igång. Detta bör finansieras inom ramenför ALMI:s kreditgivning.Starta-eget-bidrag också förinvandrareMånga flyktingar, invandrare och även svenskar har aldrigkunnat komma in på arbetsmarknaden. Det finns invandraresom trots hög utbildning varit arbetslösa under mycket långtid. Dessa är hänvisade till socialbidrag för sin försörjninghelt eller delvis. Socialbidragstagaren har ingen rätt till a-kassa och kan därför inte heller komma ifråga för s k starta-eget-bidrag. Som socialbidragstagare har man heller inte rättatt spara ihop det minsta lilla startkapital på egen hand. Densom bara har KAS måste oftast fylla ut med socialbidragvilket leder till samma situation.Grundinställningen måste vara att människor är kapabla att försörja sigsjälva och ta ansvar för sina egna liv. Olika bidrags- och stödsystem måstevara utformade så att de stödjer människor när de på olika sätt tar initiativtillatt förändra sin tillvaro.För att människor ska kunna ta sig ut ur bidragsberoendet och fattigdoms-fällan krävs vid sidan av ökade riskkapitalmöjligheter, rådgivning, stödfunk-tioner etc även möjlighet till starta-eget-bidrag till dem som kanske allramest behöver detta stöd. Många invandrare har aldrig haft fast förankring påarbetsmarknaden och klarar därför inte av att försörja sig på arbetslöshets-ersättningen. Starta-eget-bidraget bör även vara möjligt att ge till dessaindivider på samma villkor som för den a-kasseberättigade, d.v.s. om affärs-idé och övriga omständigheter är sådana att möjligheten för affärsprojektetatt gå i hamn är likvärdiga med dem som krävs för att den a-kasseberättigadeska kunna få bidraget. starta-eget-bidrag utgår bör social-bidraget utgå oförändrat.Skolan en murbräcka motsegregationSegregation, utanförskap och vanmakt är ingen bra groplatsför unga människor. I våra mest utsatta bostadsområdenfinns många av de mest utsatta barnen och ungdomarna. Viär övertygade om att det går att bryta onda cirklar och skapagoda växtplatser. De som behöver skolan mest ska också haden bästa skolan.Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola däralla har goda möjligheter att utvecklas. En sådan skola ställer höga krav påsina elever. Eleverna kan också ställa höga krav på sin skola. haren mycket lång rad förslag för att skapa en bra skola för alla barn ochungdomar. Förskolan skall också vara en del av utbildningen. Grundskolanbör göras tioårig med start från . Utbildningen i både grund- ochgymnasieskolan måste anpassas efter den enskilda elevens behov och förut-sättningar. Skolan skall ge utmaningar och stimulans åt alla så att lusten attlära hålls levande. Ingen skall få lämna utan att kunna läsa,skriva och räkna.De 133 s k magnetskolorna i New har gjorts särskilt attraktivagenom speciella program och resurser och har tillkommit som en ersättningoch alternativ till den allt mer impopulära bussningen. Istället för atttransportera barnen skapas skolor som förmår locka till sig barn från ettstörre område. Forskare från har visat att magnet-skolorna tenderar att ge bättre resultat än traditionella grannskapsskolor.Eleverna hoppar inte av skolan lika ofta som i andra skolor ochpresterar i genomsnitt bättre resultat. Lärarna är stolta och engagerade.Olika exempel i våra egna storstadsregioner visar att när kraften ochengagemanget hos framförallt skolledning och lärare släpps loss kan manskapa en skola som lockar fler och som ger bra studieresultat. Det måste intevara så att skolor i utsatta områden är mindre attraktiva än andra.Skolan och segregationenDet finns knappast något samhällsområde där segregationenblir så tydlig som i skolan. I skolan förstärks denbostadssegregation som innebär att det i några områden borväldigt många människor med låga inkomster och som oftahar råkat ut för arbetslöshet. Det mesta tyder på attsegregationen har ökat i storstäderna under de senaste åren.I spåren av den svenska flumskolan är både elever och lärare offer. Varfemte elev går ut utan tillräckliga kunskaper i läsning, skrivningoch räkning. De eleverna klarar inte av enkla matematiska beräkningar somvad en tröja för kostar med 30 procents rabatt. Lika många klararinte av att läsa och förstå gratistidningen . Enligt en undersökning somSvenska presenterade är ungefär 8 procentav landets högstadieelever inte behöriga att söka till gymnasiet eftersom desaknar betyget "godkänd" i svenska, svenska 2, engelska eller av landets gymnasieelever väljer att lämna utbildningen i förtid.I storstäderna är denna siffra ännu högre. Det är tydligt att även om extraduktiga elever inte får tillräcklig stimulans i socialdemokraternas skola så ärdess största offer de som skolan inte ställer tillräckliga krav på. Det är deelever som senare tvingas hoppa av gymnasiet i då en fullgjordgymnasieutbildning är ett minimikrav för att ha en möjlighet att komma in påarbetsmarknaden.Skolor i olika bostadsområden har oerhört olika förutsättningar. Natur-ligtvis sätter det sina spår i en skola när av barnen har ett annatmodersmål än svenska eller i skolor där många barn kommer från stökigahemmiljöer. Det behövs ofta undervisning i mindre grupper, fler special-lärare och mer resurser för elevvård. Det har inte alltid fungerat så att dessaskolor har fått kompensation så att de kan ge en vettig undervisning.Precis som miljön i övrigt i många av miljonprogramsområdena harskolmiljön varit dålig och byggnaderna präglats av trista fasader, dålig bygg-materiel och enformiga inomhusmiljöer. Istället för att vara bostadsområdetspärla och stolthet har skolan stått för något fult, nedklottrat och trist. Densignal som en sådan byggnad sänder ut är givetvis motsatsen till vad detborde vara: ett kunskapens tempel där morgondagens vuxna medborgareskall få lika livschanser.Men skolor i utsatta områden har många möjligheter. Lärarkåren är oftamycket engagerad och består av personer som aktivt har valt att arbeta iskolor där utmaningarna är stora. Många har haft flertalet chanser att flyttatill andra skolor i områden som anses lättare, men ändå bestämt sig för attvara kvar.Den mångkulturella miljön ger också stora möjligheter.