ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T322 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T322av och ()Vägsatsningar i SkaraborgRegeringen har högt ställda mål för sin politik om ett miljöanpassat ochtrafiksäkert transportsystem. Bland mycket annat ska det bidra till tillväxtoch sysselsättning i alla delar av landet.I finns många projekt som måste genomföras från 1999och framåt men vi vill främst peka på två ytterst angelägna projekt.E 20Det är viktigt att fortsätta standardförbättringen av . börE 20 byggas ut till minst 13-metersväg med motorvägsstandard. Denolycksdrabbade sträckan norr om bör byggas om.Att bygga om till motorvägsstandard innebär stora trafiksäkerhetsvinster.Främst minskar olycksrisken genom de planskilda korsningarna. Tvåkörfält i vardera riktningen med avskiljande mittremsa tillåter också enhögre hastighet och jämn trafikrytm samt ger möjlighet till säkrareomkörningar.Väg 48/64Väg 48/64 som går mellan och räknas in i det somkallas . Vägen belastas bland annat av tunga transporter frånskogsindustrin i . Det är dessutom på vissa avsnitt en mycketsmal väg som har tät trafik. Den är betydelsefull, inte minst för sommar-och vinterturister. Vi anser det mycket angeläget att få en trafiksäkerlösning för denna väg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning av vägarna E 20, 48 och 64.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()()
mot · GM02T323 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T323av ()Vägnätet i HallandEtt fungerande, trafiksäkert vägnät är en förutsättning för enregions och en bygds utveckling. I är vissa viktigaförbindelseleder eftersatta, vilket också resulterat i fleratragiska trafikolyckor där bristande vägstandard inverkat.Väg 117 får nu en ny vägsträckning mellan ochSkogaby, detta diskussioner. Slutsträckantill anslutningsväg mot är ännu inte klar. Resurserför upprustning av de redan eftersatta vägarna och 25, 26,41 och 153 finns inte ens med i planerna . uppstår stora flödesproblem, exempelvis genomVeddinge samhälle, . Trafiksäkra vägar, där enjämn hastighet kan hållas, är en samhällsvinst både genomlägre olycksrisk och mindre utsläpp av miljöförstörandeavgasutsläpp. och i hargjort en sammanställning av investeringsprojekt där dessavägar har hög prioritet. De eftersatta vägsträckorna påvägarna 25, 26, 41 och 153 fordrar hög prioritet inominvesteringsplanerna och ska ingå i infrastruktursatsningar påvägnätet i den plan som börjar gälla fr.o.m. 2002.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av vissa vägsatsningar i Halland.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()
mot · GM02T324 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T324av m.fl. (s)Utbyggnad av väg 73Integrationen av de baltiska staterna i EU samt satsningarna på Rysslandinnebär att Östersjöfarten kommer att öka betydligt. Även den ökadeekonomiska aktiviteten i förutsätter investeringar i bl.a.en ny regionhamn i har redan börjat planera för hamnen. Denna investeringkräver givetvis samordning med Väg- och för att investeringenfullt ut skall gagna gods- och persontransporterna samt tillväxten.Sveriges geografiska läge och beroende av utrikeshandel liksom de inrikestransportbehoven medför att sjöfarten har stor betydelse. Vår handel medÖstersjöstaterna har ökat och kommer att öka ännu mer i och med att flera avdem blir medlemmar i . Det är därför angeläget att bygga ut djuphamneni samt göra de investeringar som behövs för att knyta sammanhamnen med bansystemet för uthålliga godstransporter samt väg 73 förvägtransporter. Vägen behöver byggas ut för att klara en ökad trafik. Detåterstår en sträcka mellan och , ca 22 km.Regeringen understryker i budgetpropositionen att "skalltidigarelägga de åtgärder som ger trafiksäkrare vägar".Väg 73 är redan nu en av de mest olycksdrabbade vägarna i landet. Enligtstatistiken inträffade 108 olyckor på , en person dödades.Olycksfallsrisken kommer naturligtvis att öka när trafiken och speciellt dentunga trafiken ökar.Nynäshamns kommun satsar på att göra infarten säkrare och få bortgenomfartstrafiken genom att bygga en ny infartsled med start redan i år.En utbyggnad av den resterande delen av väg 73, mellan och Nynäs-hamns nya infartsled, är nödvändig för att södra skall utvecklasoch bidra till den regionala tillväxten som också gagnar hela landet, men detär också nödvändigt för att vi rationellt skall kunna använda den miljard somriksdagen beslöt om 1996 för att stärka samarbetet och utvecklingen iÖstersjöområdet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samordning vad gäller investeringar riktade mot östersamt planering av infrastrukturen för att uppnå målet om noll skadade ochdöda i trafiken (nollvisionen),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snar utbyggnad av väg 73 mellan och nyainfartsled.Stockholm den 26 oktober 1998Eva ()()()()
mot · GM02T326 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T326av och ()TräbroarTrä är det material som är både lätt att hantera och vackert. Då träet haren livslängd som kan jämföras med andra material är det underligt attinte vi i ett skogsrikt land som använder träråvaran i högreutsträckning i förädling.När det gäller träbroar är troligen de bestämmelser som finns i BRO 94rättesnöret för alla som bygger broar. Där framgår att den tekniskalivslängden för en träbro skall vara , medan det för en bro av betongeller stål skall vara 80 till . Dessa föreskrifter är, som vi ser det,dåligtförankrade i verkligheten. I vårt grannland räknar man med 100 årslivslängd för alla broar, oberoende av material, och i gör man inteheller någon skillnad på broar av olika material. Man får heller inte glömmabort att en träbro generellt sett är enkel att underhålla och reparera. Dessutomhar träbroar fördelar ur investerings- och miljösynpunkt.Med anledning av ovanstående bör reglerna i BRO 94 bli föremål förutredning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av BRO 94.Stockholm den 28 oktober 1998Mats ()()
mot · GM02T327 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T327av och ()nedanstående motion framhåller vi betydelsen av att E 18,delen Örebro-norska gränsen i likhet med delen , ges status som strategisk väg.E 18 spelar en viktig roll som förbindelselänk mellan och Oslooch har stor betydelse för näringslivets utveckling. Sträckan Stockholm-Osloingår i den s.k. nordiska triangel, som är en del i en övergripande europeiskplan för infrastrukturen på trafikområdet, men har delvis för låg standard föratt uppfylla dagens och framtidens krav på en övergripande nordisk för-bindelselänk.Vägverket tog ett viktigt beslut när man startade den pågående ombygg-naden till motorväg av vägsträckan . Motorvägstandardmellan och är viktigt både för trafiksäkerheten och närings-livet.Däremot är E 18 från mot fortfarande under all kritik påmånga avsnitt. Avsnittet är kraftigt trafikerat och har ändåen mycket låg standard på flera partier. Det gäller dels sträckan Adolfsberg()-, där ett avsnitt, Lanna-Lekhyttan, inte har mer än8 meters standard med köbildningar och allvarliga säkerhetsrisker som följd.Det gäller vidare trafiken genom , där det måste anses anmärk-ningsvärt att en trafikled av stor betydelse passerar genom ett stadssamhälle,men också avsnittet ()-, där standarden är låg.Också väster om finns allvarliga brister på . Det gäller inteminst vägen mellan och gäller avsnittet Lanna-Lekhyttan har vägavsnittet tagits upp i dennationella väghållningsplanen, men fortfarande saknas medel för mångaviktiga delar av E 18.E 18:s stora betydelse för näringslivet i hela landet och särskilt ochVärmlands län gör tillsammans med EU:s prioritering av den nordiskatriangeln E 18 till en viktig nationell angelägenhet. Inför nästa väghållnings-plan måste E 18 i sin helhet därför ges status som strategisk väg ocherforderliga medel till prioriterade ombyggnader av säkras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att E 18, avsnittet Örebro-norska gränsen, bör ges status somstrategisk väg i den nationella väghållningsplanen.Stockholm den 23 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02T328 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T328av m.fl. (s)Vägarna i och älvdalVägarna i och har inte enacceptabel standard. Den omfattande trafiken på riksväg 45genom vår valkrets leds genom tätorter som ,, och . Många av de mindrevägarna, särskilt i , har så låg standard att tungtrafik inte är möjlig under delar av året.Denna låga standard på vägarna i området är ett allvarligt hinder för enpositiv utveckling av såväl industri som turistnäring. Enligt vår meningmåste därför arbetet med att förbättra vägstandarden i och Götaälvdal ges mycket hög prioritet och väga tungt vid fördelning av väganslagentill vårt är av stor betydelse för industrins möjlighet till utveckling iDalsland och men är också viktig för turisttrafiken från Syd- ochVästsverige till fjällen. Därför bör graderas upp till Europavägoch arbetet med att bygga om de mest angelägna vägsträckorna kommaigång tidigare än enligt gällande planer.Länsväg 172 från till över och ärav stor betydelse särskilt för den omfattande bildels- samt skogs- och trä-industrin i Bengtsforsområdet. Därför bör graderas upp tillriksväg och ges en betydligt högre standard än dagens.De mindre vägarna i måste rustas upp till en standard somkan garantera ökad bärighet och vara framkomliga även för tung trafik underhela året. En sådan standardhöjning är ett livsvillkor för många av de mindreorterna och inte minst för landskapets viktiga industri och skogsnäring.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förbättrad standard av vägarna i och Götaälvdal.Stockholm den 27 oktober 1998Nils-Erik ()()()()
mot · GM02T330 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T330av ()genom länE 4:ans sträckning genom länet ligger på regeringens bordeftersom en överenskommelse mellan företrädare för länet ochVägverket inte kommit till stånd.Denna vägsträckning måste få sin lösning under den närmaste tiden.Situationen är ohållbar vad beträffar trafiksituationen dels genom ,dels utefter sträckan . Om det råder inga delade mening-ar.Vägdragningar är alltid kontroversiella men har man väl genomfört dembrukar alla upprörda känslor lägga sig. Det är omöjligt att få en lösning somtillfredsställer alla. Dragningen måste dock ske där den gör minst skada påsåväl värdefull som de kulturhistoriska riksintressen som finns ibygderna.Vägen bör även dras där den kan göra största möjliga nytta för bl.a. deuppländska bruksorterna.Jag föreslår att frågan om en ny E 4-väg av motorvägsstandard på sträckangenom län behandlas skyndsamt av regeringen. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyndsam hantering av en ny E 4-väg genom län.Stockholm den 28 oktober 1998Rigmor ()
mot · GM02T333 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T333av ()Väg 249Väg 249 har betydelse för den regionala trafiken mellanMälardalsområdet och de nordvästra delarna av ochnorra . Vägen har också en mycket viktig funktionför transporterna till och från hamnen i samt för AssiDomäns anläggning i väg går genom både och . Genomfartstrafikenmedför bl a bullerstörningar för närliggande fastigheter. Vid val av ny väg-sträckning är det viktigt att ta hänsyn till bebyggelse, miljö,terrängförhållan-den, linjeföring m m.Beroende på val av alternativ vägsträckning beräknas följande förhållan-den inträffa om väg 249 ombyggs mellan och Jädersbruk:1. Den genomgående trafiken beräknas minska med cirka 60-70 procentför samhälle och för samhälle.2. Restiden för genomgående trafik på beräknas minska med cirka24-29 procent.3. Väglängden minskar med cirka 4-6,3 km.4. Trafiksäkerheten påverkas i positiv riktning.Den nya vägsträckningen har flera positiva effekter. Bland annat kommerväglängden att bli kortare och restiden kommer att minska. Det innebärminskat buller och minskade luftföroreningar i , ochUllesäter. En ombyggnad av väg 249 i ny sträckning och med ny anslutningtill Bruk innebär också att en stor del av den tunga trafiken lyfts utfrånFrövi och . Trafiksäkerheten påverkas därmed i positiv riktning.För att uppfylla dessa positiva effekter är det viktig att projektarbetet förväg249 tidigareläggs samt att byggnationen utförs i en etapp mellan Vedevågoch Jädersbruk.Vid vägbygget är det viktigt att förutse viktiga miljökonsekvenser ochmöjliggöra att skador förebyggs och mildras. En ny vägsträckning för väg249 medför såväl positiv som negativ miljöpåverkan. Negativ miljöpåverkanuppstår genom att vägens sträckning dras genom produktiv jord- och skogs-mark. Till vägens positiva miljöpåverkan hör, jämfört med nuvarande väg,att antalet bostadshus inom riskzonen för buller minskar med cirka 225stycken. Energiförbrukningen beräknas minska med per åroch luftföroreningar med per år.En tidigareläggning av detta projekt kan finansieras genom att medel förregeringens disposition minskas i motsvarande nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att projektarbetet för väg 249 tidigareläggs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att byggnationen av väg 249 utförs i en etapp mellan Vedevågoch Jädersbruk.Stockholm den 28 oktober 1998Sofia ()
mot · GM02T334 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T334av ()VärmlandsvägarEn väl utvecklad infrastruktur och transportpolitik är enförutsättning för ökad sysselsättning i och detbidrar till en positiv utveckling i länet. För såväl enskildasom näringslivet har vägarna stor betydelse för viljan varman vill bosätta sig eller etablera företag.Bra vägar underlättar resandet både i arbetet men också under fritiden.Med vår vackra natur och kultur hoppas vi att turistnäringen ska växa och gemånga nya jobb. Skall de förhoppningarna infrias behöver flera förbättrings-åtgärder vidtas på de värmländska vägarna. Efter genomgång av budgetenkonstaterar jag att genomförandetiden för bärighetsplanen inte berörs. Medanledning av detta undrar jag vart bärighetsprogrammet har tagit vägen?Jag finner också att budgetramarna ligger på av planeringsramen.Samtidigt finns det signaler om ytterligare minskningar av ramarna. Det sernaturligtvis inte bra ut för del. Kommer budgetförslaget attgenomföras så påverkar det länets planerade investeringar. Det kommer attmedföra stopp för nya vägprojekt . Stor riskföreligger att inga investeringar kommer till stånd !Att minska ramarna som målsättningen skall vara hög inomtrafikområdet är en ekvation som inte går ihop. I de nationella trafikpolitiskamålen presenteras fem långsiktigt inriktade delmål:- ett tillgängligt transportsystem-- en hög transportkvalitet-- en säker trafik-- en god miljö-- en positiv regional utveckling-Med hänvisning till ovan infinner sig förväntningarna att deneftersatta vägstandarden ska höjas.Bra vägar är samhällsekonomiskt försvarbart. De bidrar till mindre slitagepå människor, bilar och risken för olyckor minskar. Problemen med de dåligavägarna går inte att lösa enbart genom sänkta hastigheter och uppsättning avallehanda varningstavlor.Dåliga vägar ger merkostnader för samhället. Merkostnader för närings-livet på grund av dåliga vägar har belysts av Skogforsk, vad det gäller skogs-industrins virkestransporter. Merkostnaden var ca 700 miljonerkronor inom skogsbranschen. En minskad effektivitet för den branschenpåverkar starkt landets ekonomi.Vid tilldelningen av medel till måste hänsyn tas till den"norrlandskaraktär" som länet har. Prioriterade vägar i är genom och norrut.E 18 objekt ,Väg 61 från mot inkl. förbifarten i - behov av flerapunktinsatser. Närheten till och det ökade samarbetet över gränsenmåste åtföljas av förbättrad vägstandard.Väg 62 genom - även här är behovet stort av flera punkt-insatser.Det borde skapas utrymme i budgeten så att det kommer fram medel underden första planeringsperioden. För att täcka det mest elementära behovet be-hövs ett resurstillskott på 25 miljoner . Detta kan finansieras genommotsvarande neddragning av de medel som föreslås stå till regeringensdisposition.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att man vidfördelning av väganslag bör ta hänsyn till det eftersatta vägunderhållet ochanvisa extra till Värmland.Stockholm den 28 oktober 1998Viviann ()
mot · GM02T335 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T335av och ()VägarVägnätet i behöver en kraftfullunderhållssatsning . Konsekvenserna av deteftersatta underhållet har visats . Vägarnahar inte klarat av de påfrestningar som de utsatts för underden regniga sommaren.För att komma till rätta med det eftersatta underhållet bör de insatsser förupprustning, underhåll och bärighet av vägar , som föreslås istatsbudgeten, tidigareläggas med två år.Turismen och skogen är två viktiga näringar för utveckling av Jämtlandslän. För båda dessa näringar har länets vägstandard en avgörande betydelse.Tillverkningsprocesserna inom skogsindustrin fordrar färsk skogsråvara ochskogsindustrin är beroende av farbara vägar året om.För närvarande är det inte möjligt att vissa tider transportera framråvara till massafabriker och sågverk. Det gäller särskilt under tjällossningoch perioder med kraftiga regn. Det måste vara industrins transportbehovsom avgör var och när man skall satsa på vägarna. Det är inte acceptabelt attanvända flödesmätningar som underlag för vägar som har låg trafikfrekvensmen stor samhällsnytta.Turismlänet missgynnas av till fördelning avmedel till länets vägar genom att den tidsfaktor som används för turism ärmindre än för transport av varor eller för tjänsteresor eftersom turismenräknas som fritidssysselsättning.Dagens regler gynnar frakt av byggmaterial till turistanläggningar medantransport av turister missgynnas. Turismen, eller besöksnäringen, är ennäring som har goda möjligheter till en positiv utveckling i landet och iJämtlands län och bör uppvärderas från fritidssysselsättning till näring.Samma tidskostnad bör gälla för turism som för övriga transporter avvaror.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av insatser för upprustning, underhåll ochbärighet av vägar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att turismen uppvärderas från fritidssysselsättning till näring ochges samma tidskostnad som övriga transporter av varor i Vägverketsberäkningar för medel till vägarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att industrins behov av bra transportleder för skogsråvara bör gåföre trafikflödesbedömningar vid medelstilldelning av väganslag i glesbygd.Stockholm den 27 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02T336 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T336av och ()Väg 67Väg 67 är ett huvudstråk för den tunga trafiken mellanNorrland och . Totalt passerar närmare 700tunga fordon plus ytterligare 1 500 personbilar per vardag.Två svåra passager medför att vägen har enotillfredsställande lösning för framkomlighet ochtrafiksäkerhet. Det krävs en satsning på 50 miljoner kronorför att komma till rätta med problemen och göra väg 67 tillett attraktivt vägval för transportindustrin. Objekten finnsdock inte med i den nationella vägplanen för dennärmaste . Vi kräver att nödvändiga åtgärdergenomförs och att särskilda medel för satsningarna tillförsVägverket.Väg 67 - transportlänkenmellan och södraSverigeVäg 67 mellan och är en viktig länk för dentunga trafiken mellan och /södraSverige. Vägen binder samman och erbjuder den genastevägen för Norrlandstrafiken längs vid medMälardalens trafiksystem vid och förfortsatta transporter ner mot respektive anses av näringslivet i berörda län somhuvudtransportalternativet för industrin för nämndatransporter.Vägen är ett huvudstråk för tunga transporter mellan och södraSverige. Vardagar passerar närmare 700 tunga fordon vägen och siffranskulle sannolikt vara ytterligare 200 fordon högre om den omfattande"smittrafiken" från andra vägar överfördes till "rätt" väg. Utöver dettatrafikeras vägen dessutom av 1 500 personbilar per vardag.Det största problemet är att även två passager har helt otillfredsställandelösningar.- Vid anslutningen till i passerar vägen rakt igenom ettbostadsområde och har också ett par korsningar som inte alls ärdimensionerade för den trafikvolym som vägen har. En ny sträckningkrävs för att komma till rätta med problemen och gegenomfartstrafiken en optimerad trafiklösning. Arbetet ärkostnadsberäknat till .-- Vid den s.k. Nynäskurvan har vägen flera mycket skarpa kurvor raktgenom en äldre by. Avåkningar och olyckstillbud för tung trafik harförekommit i många fall med stora kostnader och mänskligt lidande tillföljd. En ny sträckning krävs som är kostnadsberäknad till 11,5miljoner kronor.-Båda vägavsnitten är kraftigt olycksdrabbade och minskarframkomligheten avsevärt. Ett ytterligare problem är attvägen totalt sett inte ses som ett naturligt vägval förtransportindustrin utan en omfattande "smittrafik"förekommer på vägar som inte är dimensionerade för tungtrafik, detta gäller främst väg 509 (syd).Detta medför i sin tur ytterligare olycksbelastning medoacceptabelt mänskligt lidande och samhällskostnader tillföljd.För att göra väg 67 till ett attraktivt och trafikoptimalt transportstråk krävsåtgärder på . Den samhällsekonomiska nyttan är stor efter-som trafikflödet optimeras och olycksfrekvensen sannolikt minskas kraftigt.Särskilda satsningar krävs för att arbetena skall komma i gång.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekonomiska satsningar för att bygga bort flaskhalsarpå väg 67.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Olof ()()
mot · GM02T337 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T337av ()Översyn av strukturSenast har omfattande statliga utredningar aktualiserattransportsystemen och deras betydelse för tillväxt ochsysselsättning i landet. Utvecklandet av transportsystemenkan också leda till oönskade konsekvenser för hälsa, miljöoch människors säkerhet.Vägverket har haft som sin ursprungliga uppgift att bygga ochunderhålla det nationella vägnätet. I snabb takt har myndigheten fått enmängd nya och omfattande ansvarsområden, bl.a. inom trafiksäkerhets- ochmiljöområdena. Verket övertog t.ex. det gamla , ochfrån har överförts ett betydande miljöansvar.Härtill har alltmer av industrins transportbehov kommit ifokus. inträde i EU kräver att infrastruktur, i synnerhet vägar, in-lemmas i det transeuropeiska vägnätet. Svensk industri behöver "korta" ochsäkra förbindelser med avsättningsmarknaderna på kontinenten.Regeringen har i och med tillskapandet av det nya Näringsdepartementetplacerat tillväxt och sysselsättning i förgrunden. Kommunikations- och infra-strukturfrågorna har som en naturlig del i dessa strävanden inlemmats i detnya departementet.Den verkställande myndigheten för vägarnas del har haftsamma inriktning, struktur och organisation. har även fattat nöd-vändiga beslut om en framtida utvecklad transportpolitik.I detta läge framstår också en anpassning och utveckling av in-riktning och verksamhetsfält som angelägen. Det torde inte längre vara till-fyllest att påföra den verkställande myndigheten nya uppgifter och krav inomramen för den gamla struktur som förevarit under så lång tid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av inriktning, struktur ochverksamhetsfält.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()