mot · GM02N332 · 1998-10-28 00:00:00 — De regler som styr densvenska arbetsmarknaden måste moderniseras och anpassastill de mindre företagens verklighet. Småföretag ställs oftainför svårigheter i mötet med facklig byråkrati ochöverlägsen förhandlingsvana. De regler som styr den svenskaarbetsmarknaden måste moderniseras.Vi vill att reglerna i LAS och MBL återgår till vad som gällde under denborgerliga regeringsperioden. Det innebär bland annat att turordnings-reglerna ändras så att arbetsgivaren kan undanta två personer i varjeturordningskrets. Storföretag med tusentals anställda har lättare att hanterareglerna än en småföretagare med bara en handfull anställda. För små-företagare - med bara en handfull anställda, som tvingas säga uppnyckelpersoner, kan reglerna innebära att företaget går omkull och attsamtliga anställda tvingas gå från jobbet. Ett liten företagare måste kunnaagera mer flexibelt än dagens fyrkantiga arbetsmarknadslagar medger.Fackets vetorätt vid entreprenader måste slopas, liksom rätten att sättaenmansföretagare i blockad. Möjligheterna att provanställa personal börförlängas och reglerna för visstidsanställningar mjukas upp.De små förändringar regeringen beslutat om i denna riktning är intetillräckliga.Dessutom behöver konfliktreglerna ses över. För att få en bättre balanseradoch mer sansad arbetsmarknad vill vi bland annat införa rätt för medlare attbegära uppskov i med varslad stridsåtgärd samt att enpartssammansatt nämnd inrättas för att avgöra konflikters samhällsfarlighet.Folkpartiet föreslår att:- turordningsreglerna ändras så att arbetsgivaren har rätt att undanta tvåpersoner från turordningskretsen-- fackets vetorätt vid entreprenader slopas-- provanställningen förlängs -- facket ska inte få sätta enmansföretagare i blockad-- konfliktreglerna ses över för en bättre balans-- fackets tolkningsföreträde i olika lagar bör ersättas av medel förkonfliktlösning som regleras i kollektivavtalen-- företagarperspektivet ska av staten behandlas likvärdigt med löntagar-perspektivet-- reglerna för "uppdragstagare" (konsulter, personal från uthyrningsföretagetc) moderniseras så att dessa anställningsformer inte kolliderar med LAS-reglerna.-Rent spel på marknadenStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att angeramar och spelregler för företagens verksamhet. Selektivastöd bör undvikas. Inom ramen för arbetsmarknadspolitikenges bland annat stöd till tillfälliga anställningar, t.ex.arbetslivsutveckling (ALU) . När effekterna av attsubventionera arbetskraft i en del företag granskas närmarevisar det sig ofta att reguljära jobb går förlorade ikonkurrerande företag som inte får del av subventionen. Isämsta fall leder stöden till att konkurrerande företag går ikonkurs. Generellt har de små företagen svårare att hanteraeffekterna av selektiva subventioner.Marknader som domineras av ett fåtal stora företag är vanliga i Sverige.Utvecklingen mot en allt högre grad av företagskoncentration har pågåttunder flera årtionden. Det är ingen slump, utan en följd av inriktningen påden socialdemokratiska näringspolitiken. Den har utformats från ett typisktstorföretagarperspektiv. Skattepolitik, kreditpolitik och näringspolitik harsystematiskt gynnat storföretagen på de små och nya företagens bekostnad.Marknader har skapats där småföretag har svårt att ta sig in.Inom många branscher motverkas nya företagsetableringar av olika slagsregleringar och etableringskontroller. För den som vill bedriva långvägabusstrafik krävs till exempel ett särskilt tillstånd. Innan det ges prövas omtrafiken skadar redan etablerad järnvägstrafik eller kollektivtrafik. Kom-munerna har åter givits rätten att stoppa lågprisbutiker genom förändringar iplan- och bygglagen. Denna typ av regleringar bromsar naturligtvis nyföre-tagandet.En av de åtgärder som snabbt skulle ge en mycket stor mängd nya företagär att omvandla offentligt ägda företag till privata och att medvetet strävaefter att hitta privata alternativ till offentligt producerade tjänster.Övergången från offentlig till privat drift behöver inte i sig betyda väldigtmånga fler arbeten. Men bara det faktum att vi öppnar helt nya arenor förnyföretagande gör att företagandet som livsform kan spridas långt utanför degrupper där det är etablerat.I är vi hårda motståndare till statliga och kommunala bolag -och den senaste flugan: kommunala koncernbildningar, vilka framföralltsyftar till att kringgå de skatteregler politikerna själva beslutat om.Varken staten eller kommunerna bör ägna sig åt näringsverksamheteftersom det innebär att skattebetalarna tvingas ta affärsmässiga risker. Isynnerhet de kommunala bolagen konkurrerar på marknader där det redanfinns privata entreprenörer, ofta mindre tjänsteföretagare. Självfallet är detosunt att politiker faställer regler för företag som de självakonkurrerar med. Vi anser att den kommunala bolagssektorn bör halveras tillår 2002. Skattebetalarnas pengar ska gå till kärnverksamheterna, vården ochskolan, inte försvinna i vidlyftiga bolagsaffärer.En avveckling av de kommunala bolagen, tillsammans med en konsekventkonkurrensutsättning av offentligt finansierade verksamheter, öppnar storamarknader för nya tjänsteorienterade småföretag.Staten, kommunerna, landstingen och de kommunala bolagen beräknasköpa varor för . Eftersom många på varu-och tjänstemarknaden domineras av ett fåtal aktörer är det viktigt attunderlätta för småföretagen att delta i konkurrensen om offentliga beställ-ningar. är att myndigheterna sällan analyserarförutsättningarna för en effektiv anbudskonkurrens. En tendens är att allt flerupphandlingar sker i så stora volymer att bara ett fåtal företag har kapacitetatt klara dem. En lösning kan vara att myndigheterna i högre utsträckningdelar upp beställningarna i mindre delar för att öka antalet anbudsgivare.Folkpartiet anser att bör få större möjligheter att initieraegna undersökningar och uppföljningar. koncentreras arbetet till deanmälningar som kommer in till verket och handläggningstiderna blir i vissafall mycket långa. Forskningen kring konkurrensfrågor, t.ex. undersökningarav konkurrensförhållanden på svenska marknader och effekter av olika slagsregleringar, är också av stor vikt för långsiktiga arbete.Vår uppfattning är även att konkurrensforskningen bör få ökade resurser. Ivårt budgetalternativ har vi därför avsatt 10 miljoner till Konkurrensverketoch 6 miljoner till konkurrensforskningen utöver regeringens förslag.Folkpartiet föreslår:- De selektiva företagsstöden bör avvecklas. Ofta innebär stöd till ettvisst företag att jobb går förlorade hos konkurrenten.-- Statliga och kommunala bolag bör säljas. Ofta konkurrerar dekommunala bolagen - med skattebetalarnas pengar - ut små privatatjänsteföretagare.-- Bryt de offentliga monopolen. Inget skulle betyda mer för kvinnorsföretagande än att lägga ut mer offentliga verksamheter som vård ochbarnomsorg på entreprenad.-- Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t exsotningsmonopolet, apoteksmonopolet och kommunernas rätt attstoppa lågprisbutiker.-- Staten och kommunerna köper varor för ca 280 miljarder . Näranbuds läggs ut är det viktigt att de utformas så att även småföretagenkan vara med.-- bör delta i euorsamarbetet. Dettaunderlättar för i synnerhet småföretagare - som har svårt att hanteravalutarisker - att hitta nya marknader för sina produkter.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på skattepolitiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en förenklad deklaration för företagare,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör bli enklare att registrera företag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklade F-skatteregler,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lättnader i uppgiftslämnandet för företagare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en s.k. solnedgångsparagraf för regler som berörföretagandet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett konsekvent avregleringsarbete lett av finansministern,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett startpaket för företagare,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myndigheterna bör lämna bindande löften om hur dettar att avgöra ärenden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om myndigheternas redovisning av hur de klarar service ochinformationskrav gentemot företagare,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en handledning för företagare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas samrådsplikt med näringsidkare,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisa regler i socialförsäkringarna,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklingar av blanketter,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om myndigheternas service och öppettider,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontaktpersoner vid statliga myndigheter och i kommunerna,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett Internetbaserat informationssystem,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att registrera företag via Internet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en modernisering av arbetsmarknadslagarna,420. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en avveckling av de selektiva företagsstöden,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla etableringshinder för småföretagare.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()()1Yrkandena 1-4 och 8 hänvisade till SkU.2Yrkande 12 hänvisat till KU.3Yrkande 13 hänvisat till SfU.4Yrkande 19 hänvisat till AU.