mot · GL02U60 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U60av m.fl. (mp) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik I regeringens skrivelse redovisas i ett framtblickandeperspektiv de mnskliga rttigheternas roll i regeringensutrikespolitik som helhet. Inledningsstycket p frsta sidanav skrivelsen slutar med orden: "kommerregeringen att gna strre uppmrksamhet n tgenomfrandet av de ekonomiska, sociala och kulturellarttigheterna. "De tre rttigheter som nmns togs av FN 1966 och ingr i en av de huvud-konventioner som ocks har en vervakningskommitt knuten till kon-ventionen.Nr man i olika sammanhang krver respekt fr de mnskliga rttigheternar det i allmnhet den andra konventionen frn 1966 det gller, den ommedborgerliga och politiska rttigheter.Vad innebr d de tre andra rttigheterna? r 1966 handlade det ommnniskans levnadsstandard: rtt till mat fr dagen, till en bostad, till arbeteoch goda arbetsvillkor, till att bilda fackfreningar, till social trygghet,utbildning och deltagande i det kulturella livet. Rttigheten till en god miljsaknades, om man inte skall rkna rtten till en god hlsa som ett uttryck frmiljtnkande. Miljproblemen hade fr mer n trettio r sedannnu inte kommit p samma stt som . Men , nr vi vet, bordeinte miljn saknas i en skrivelse av den hr digniteten.Fr vrigt r det en kompakt skrivelse, dr man redogr fr vad som rmjligt att bidra med frn svensk sida i det internationella arbetet frmnskliga rttigheter. Det r kvantitativt ett stort agerande, redogrelser frvad som r p agendan och vad som kommer p agendan den nrmasteframtiden. Det r ocks en frga om nyanser: r frmja och stdja lika starkaord som prioritera och delta i - det r svrt att bedma regeringensdeklarationer att "det handlar mindre om att markera sikter n att faktisktbidra effektivt. politik fr de mnskliga rttigheterna skall vararesultatinriktad." Fr Miljpartiet r det mesta i skrivelsen oerhrt vsentligt- svrigheten r att bedma var i mngden av arbetsmjligheter och frslagoch initiativ fr de mnskliga rttigheterna det behvs ett strre engagemangeller prioriteringar fr att f faktiska resultat. Miljpartietsriksdagsledamterhar lagt en rad motioner om krnkandet av mnskliga rttigheter i olikalnder, t.ex. , , . Vi hnvisar till dem och tar inte uppdem hr ocks.I stllet lyfter bara vi fram ett par viktiga frgor. Den ena gller denglobala vattenfrsrjningen. Daglig mat r en mnsklig rttighet, och vattnetbetecknas av mnga som vrt viktigaste livsmedel. Drfr r det alarmerandeatt privata fretag med hjlp av frdelaktiga ln frn Vrldsbanken tar vervattenfrsrjningen i flera lnder i , , och ocks iEuropa. Svenska hushll som har dligt svenskt vatten kan i de flestalivsmedelsaffrer kpa vatten frn . Vi har rd, men har tredjevrldens fattiga pengar s det rcker fr det livsndvndiga vattnet? Det rviktigt att vattnets vg frn kllan till kket inte helt och hllet hamnar iprivata hnder.Den andra gller religionsfriheten. Frtryck som drabbar den enskildes rttatt utva sin egen religion mrks inte p samma stt som politiska elleretniska konflikter. I mrktes frndringarna genom att maninstiftade en ny lag, men direkta frndringar som gller inskrnkningar i detreligisa livet har ofta ftt g lngt innan de blir knda.Sydafrika r fortfarande ett ojmlikt land i flera avseenden. Trots politiskaframgngar r den svarta befolkningens sociala, ekonomiska och kulturellarttigheter lngt ifrn uppfyllda. De ekonomiska klyftorna r mycket stora,av inkomsterna gr till de 5,3 miljoner vita i landet, medan 35 miljonersvarta endast fr . P frslag av r raslagar, som villtvinga fretag att anstlla sin personal efter procenttal som speglarbefolkningens sammansttning av olika folkslag. Man har en vision av attskapa ett rttvist samhlle, vilket man knappast gr genom segregation ochmed en lag som leder till att vita mister sina jobb trots att ersttare oftaintefinns att f. Det r en ledsam tergng till frhllanden som man med storauppoffringar kmpat fr att komma ur.Mnskliga rttigheter krnks med lagens hjlp i . Det drabbarkvinnor hrdast, som i mnga regioner inte ens har rtt att vistas ute.Frtrycket slr speciellt hrt mot den ensamstende familjefrsrjaren, somoftast r en kvinna. Krig har pgtt i mnga r i landet och resulterat i mngankor och faderlsa barn. Utbildning och arbetsmjligheter stngs frkvinnorna av religisa skl. Frgan r om det inte egentligen rr sig omgamla samhllsstrukturer som maskeras i religis drkt, och som det drfrr oerhrt svrt att avslja och frndra. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN speciellt bevakar att mnniskors rtt till mat frdagen ocks innefattar vatten,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN speciellt bevakar mnniskors rtt att utva sinreligion,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN prioriterar befolkningens ekonomiska, socialaoch kulturella rttigheter i ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN speciellt bevakar de mnskliga rttigheterna iAfghanistan.