mot · GM02So286 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So286av m.fl. (v)Assistans och brukarinflytandeDet finns en enhällig politisk uppslutning bakom rättentill personlig assistans, som innebär att personer medomfattande funktionshinder genom tillgång till personligassistans i största möjliga utsträckning skall kunna leva somandra. är dock inte nöjt med den utformningsom assistansersättningen fått. Vi vill ta bort schablonen ochersätta den med ersättning som baseras på den enskildesbehov.Om schablonenSchablonen är en av orsakerna till att syftet med assistanseninte fullt ut är uppnått och, som regeringen uttalat ibudgetpropositionen, finns fortfarande oklarheter iregelverket och misstolkningar av rättigheten som måsterättas till. lever vi med en schablonisering i stället för enbedömning efter behov, och vi vill därför försöka få rätsidapå en del problem. håller med intressegruppenför assistansberättigade (IFA) när de föreslår ett bättre ochtydligare regelverk. IFA har föreslagit att varjeassistansberättigad upprättar en budget enligt en av RFVupprättad kontoplan som utgörs av ersättningsbarakostnadsslag. Den enskilde redovisar sedan sina faktiskakostnader och över- och underskott regleras. Riktigheten iredovisningen intygas av lämplig instans exempelvis av enauktoriserad revisor.En sådan modell innebär för den enskilde en acceptabel kostnadskontrolloch ytterligare behovsprövningar behöver inte tillgripas. Det ger också enlegitimitet åt reformen när det motverkar misstankar om överkompen-seringar. Det föreslagna systemet med schablon anser vi inte motverkarfördyringar, utan håller tvärtom öppet för kommuner att överkompensera sigför kostnaderna i assistansverksamheten. vidhåller därför attIFA:s förslag är det bästa och väl värt att pröva. Vi föreslår därför attriksdagen hos regeringen begär ett förslag enligt IFA:s modell.Om sammanboendeEtt annat problem är RFV:s syn på ansvaret äkta makaremellan och mellan parterna i ett samboförhållande. I RFV:sallmänna råd, 1997:2, infördes ett stycke som behandlar äktamakars ansvar för varandra. RFV framförde däruppfattningen med hänvisning till att detfinns ett gemensamt ansvar för hem och hushåll innebärandeatt den icke funktionshindrade parten i ett äktenskap ellersamboförhållande skall utföra en större del avhushållsysslorna. Detta synsätt har sedan återkommit i enregeringsrättsdom. I de nu gällande allmänna råden, 1998:6,vidhålls och förstärks detta synsätt. Skrivningen ingriper iäkta makars och sambopartners relationer på ett sätt som ärfördomsfullt och integritetskränkande. RFVs tolkning är härinte förenligt med intentionerna bakom LSS.Därtill lägger RFV hela ansvaret för jourhjälp på den ickefunktionshindrade maken. Det är orimligt att kräva att makar eller sambo-partner skall tvingas ingå i en livslång vårdare-vårdtagar-relation p.g.a. enapartnerns behov av personlig assistans i form av jourassistans. Attförsätta makar och sambopartners i en sådan tvångssituation, som endast kanupplösas genom att parterna separerar från varandra, är inte förenligt medintentionerna bakom LSS, som ju är att man så långt som möjligt skall kunnaleva som andra, icke funktionshindrade personer.Om barnI socialutskottets betänkande 1995/96:SoU15 redogörs förutskottets bedömning av vad som normalt faller inom ramenför det föräldraansvar som enligt åvilar allavårdnadshavare. Utskottets bedömning görs i samband medatt barns rätt till personlig assistans med stöd av LSS/LASSdiskuteras. I betänkandet framhålls att det är behovet avextra tillsyn och omvårdnad som följer av den enskildesfunktionshinder som skall ligga till grund för bedömning ochbeslut om personlig assistans. Vidare framhålls att:"Uppfattningen om att kompensation skall lämnas för extraomvårdnadsbehov, merarbete och merkostnader till följd avfunktionshinder är vedertagen princip inomhandikappområdet". har i en särskild motionbehandlat denna problematik och begärt att ett förtydligandegörs i 7 § LSS. För att barn skall ges rätt till personligassistans är RFV:s rekommendation att ett omvårdnadsbehovskall föreligga omfattande minst . Någotstöd för denna tolkning återfinns varken i lagtext, förarbetentill lagen eller i domstolsutslag. Det är vanligt näromvårdnadsbehovet fastställs att avdrag för tid då barnetvistas i skola och/eller på korttidsvistelse samt för"föräldraansvar" görs. Dessa bedömningskriterier medför ipraktiken att barn kan få personlig assistanseftersom kraven ställs så orimligt höga. Vi har också påtalatdetta i den särskilda motionen om barns rätt till assistans.Om nivånNivån på schablonersättningen är satt med utgångspunkt frånvårdsbiträdeslön. Låglönesatsningar på personal inom vårdoch hemtjänst innebär att storleken på assistansersättningen,vare sig den utgår som schablonersättning eller efter faktiskkostnad, måste anpassas till den högre lönenivå som nuetableras för jämförbara yrken. Det finns anledning attpåminna om att insatsen personlig assistans är avsedd förpersoner med omfattande funktionshinder och storahjälpbehov. För att möjliggöra rekrytering av kunnigaassistenter som vill stanna i yrket krävs därförkonkurrenskraftiga löner.Om bedömningarKrav att schablonersättningen ersätts med enindividuellt anpassad ersättningsform som motsvarar denenskilde brukarens kostnader för assistans.Försäkringskassorna tillämpar allt oftare enbedömningsmodell när behovet av assistans fastställs sominnebär att endast de aktiva insatserna moment för momenträknas. Bildligt talat går det till så att handläggaren medstoppur tar tid på hur de olika momenten tar förassistenten att utföra. En person som behöver hjälp med attstiga upp från sin säng, sin morgonhygien, att klä sigbeviljas inte assistans för den sammanlagda tiden det tar frånuppstigandet tills att hon är klar utan endast för de olikadelmomenten. På så sätt kan den enskilde inte få ensammanhängande assistans som gör att hon uppnår helhetoch kontinuitet i sin tillvaro. För detta krävs närvaro av enassistent under hela den tid som assistansbehovet finns. Frånbrukarhåll säger man att en viktig orsak till bristerna ihandläggningen är okunskap hos handläggarna omintentionerna och syftet med den personliga assistansen.Utbildningen av handläggarna bör därför kompletteras medbrukarmedverkan i utbildningen så att dessa får en djuparekunskap om funktionshindrades levnadsvillkor ochkonsekvenserna av olika funktionshinder. Vi tror också attdetta är nödvändigt för att få behovsbedömningar utifrån enhelhetssyn.Två utredningar pågår när det gäller assistans-ersättningarna. RFV gör en översyn när det gäller ersättningen och inomRegeringskansliet görs en om pensionärer skall kunna få assistansersättning.Vänsterpartiet anser att även de förslag vi tagit upp i denna motion skallbeaktas av dessa utredningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till införande av enersättningsmodell med en klarare och tydligare individuell redovisning avschablonersättningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om garanterad rätt till personlig assistans som följd av detindividuella behovet oberoende av samlevnadsform,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att schablonersättningen bör ersättas med en individuelltanpassad ersättningsform som motsvarar den enskildes behov av assistans,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrenskraftig lön för assistenter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barns rätt till assistans bör garanteras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brukarmedverkan i utbildningen av handläggare vidförsäkringskassorna,7. att hos regeringen begär att någon av de pågåendeutvärderingarna, den interna eller , får i uppdrag attpröva de i motionen framförda förslagen och redovisa dessa införregeringens ekonomiska vårproposition.Stockholm den 24 oktober 1998Ingrid ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)