mot · GM02Fi209 · 1998-10-28 00:00:00 — Den verbala tillväxtorien-tering som, trots samarbetets karaktär och sammansättning, tonar fram ibudgetpropositionens texter, torde förklaras av den korta tid som stod tillbuds för budgetförhandlingar samt att det mesta budgetarbetet och de flestatexter åstadkommits före valet.Risk att tillväxtpolitiken aldriglämnar skrivbordetDenna verbala tillväxtinriktning kan dock snabbt förbleknanär och tillväxthämmandepolitik skall upphöjas till regeringspolitik ur dearbetsgrupper som tillsatts för att bearbeta krav på bl aförkortad arbetstid. Stödpartierna ochMiljöpartiet kommer knappast att kunna möta väljarna inästa val utan att ha fått igenom väsentliga delar av sinahjärtefrågor. Det talar antingen för att regeringen kommer attbakbindas i tillväxtpolitiken eller att samarbetet spricker.En etiskt förankrad skattereform gerfler jobbSaneringen av statsfinanserna har varit nödvändig, även omden till alltför stor del skett genom skattehöjningar. Deträcker dock inte att sanera statsfinanserna. Det krävs enkonsekvent och långsiktigt stabil reformpolitik med enförnyelse från grunden, parad med en ökad etiskmedvetenhet. Hederlighet och tillit som bygger påförtroende, måste ersätta det krångel och den byråkrati ochmisstänksamhet som möter landets småföretagare. Detpersonliga ansvarstagandet måste också få öka. Medborgarnamåste myndigförklaras, få behålla mer av sina inkomster, såatt bidragsberoendet kan minska, så att familjerna och heladet civila samhället kan fungera bättre. Kristdemokraternavill därför genomföra en ordentlig sänkning avinkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare. Genommetoden att höja grundavdraget kommer skattesänkningenäven arbetslösa och deltidsarbetslösa till del. Det är enfördelningspolitiskt effektiv åtgärd som också kommer attöka tillväxten och antalet nya jobb.Nu krävs strukturreformerSvenska och internationella nationalekonomer, ,och andra internationella ekonomiskaorganisationer, har en omfattande lista med sammanfallandeförslag till grundläggande strukturreformer inomskattepolitiken, när det gäller arbetsmarknadensfunktionssätt, lönebildningen och reglerna påarbetsmarknaden som man är överens om krävs för attväsentligt kunna höja sysselsättningen i Sverige.Det framgår av både regeringsförklaringen och budgetpropositionen attregeringen håller med om att det finns sådana behov. Tyvärr föreslås ingaåtgärder utöver de arbetsgrupper som skall tillsättas, bl a för att "analyserakonsekvenserna av förändringar i arbetstider". , som avregeringen fått uppdraget att ta fram underlag, har redan i förväg fällt sindom över projektet.Det är uppenbarligen lättare för Socialdemokraterna att byta närings-minister än att förankra en tillväxtorienterad och sammanhängande närings-politik i det egna och de samarbetande partierna. Ett tecken på uppgiven-heten även bland arbetsmarknadens parter är de centrala förhandlingar sominletts mellan SAF, LO, TCO och för att nå en tillväxtpakt inför hotetav handlingsförlamning i den politiska ledningen av landet.Det är anmärkningsvärt att regeringspartiet närmast stoltserar med attsakna en egen aktuell näringspolitik. Ett tillväxtdepartement kan aldrigersätta en tillväxtpolitik. har statsråden presenterats. Men var finns dennya närings- och tillväxtpolitik med positiva och stabila regelverk, somskulle kunna få landets företagare att våga börja nyanställa och expandera?Det är alarmerande att landets fortfarande största parti bevisligen inte har ennäringspolitik att genomföra i regeringsställning. Detta uppenbara, mensensationella faktum har redan hunnit bli förnedrande för de nya statsråden.Ingen stimulans av vitahushållstjänsterEtt exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inteheller den här gången kunnat samla sig till ett förslag somöppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privatahushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns,trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trotsatt alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa ochsälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiskamedvetandet och rättssamhället. finns två ministrar pådet nya tillväxtdepartementet som anser att någon form avskatterabatt på hushållstjänster bör införas. Det blir svårt atttala om superdepartement och jobbtillväxt om inte deansvariga ministrarna ens tillåts genomföra denna enkla ochsjälvklara jobbskapande reform som de faktiskt båda tidigarepläderat för.Arbetsmarknadens funktionssättförsämrasDet är även illavarslande att den svenska arbetsmarknadenenligt färska beräkningar från fungerarallt sämre. Ett växande antal lediga jobb tillsätts inte, trots attarbetslösheten är mycket hög. Det framgår avpropositionen att matchningsproblemen på arbetsmarknadennu successivt förvärrats . Det blirallt svårare att tillsätta de lediga platserna. Det allvarliga äratt detta sker i ett läge med så hög arbetslöshet. senaste rekryteringsenkät framgåräven att över hälften av alla företag som vill nyanställa harproblem att hitta personal. pekar i sinasenaste konjunkturbarometrar på betydandeflaskhalsproblem på viktiga områden av arbetsmarknaden.Alarmerande, men kanske mindre förvånande är atttillväxtbranscherna är svårast drabbade. avdatakonsultföretagen har t ex svårt att rekrytera personal medrätt kompetens.När kommer de konkreta förslagen?Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åtföretagsklimatet och de strukturella problem som gjort attSverige halkat från 3:e till 15:e plats blandOECD-länderna. Regeringen verkar sakna såväl ideologisom strategi för att få landets famljeföretag att växa ochblomstra i ett varmare och mer stabilt klimat. Inget tyderidag på att regeringen med den i propositionen redovisadepolitiken kan uppnå de ambitiösa sysselsättningsmålen densjälv ställer upp.Amortera på statsskulden men låthushållen öka nettosparandetNär regeringen föreslår ett långsiktigt mål om ett överskott ide offentliga finanserna på av BNP i genomsnittöver en konjunkturcykel är detta främst uttryck för denideologiska linjen att kapitalbildning och sparande skall skeinom den offentliga sektorn och inte i hushållen.Regeringens budgetmål innebär ett evigt offentligtnettosparande på runt . Regeringenföreslår att budgetmålet för höjs från 1,5 till 2,0procent av BNP och att detta tillkommande överskott skallanvändas för att amortera på statsskulden. Kristdemokraternaanser att kapitalbildning i första hand bör ske i den privatasektorn. I avsnitten 4.5 och 7.2 utvecklas motiven för dennasyn.Motivet för det något skärpta budgetmålet uppges vara att ytterligarestärka förtroendet för den svenska ekonomin när den finansiella oron spridersig. En inte alltför djärv hypotes är också att regeringen utnyttjartillfället att låsa in överskotten, utom räckhåll för samarbetspartiernashunger efter nya kostnadskrävande "reformer" från de egna digraönskelistorna. Detta är också en förutsättning om delar av överskotten skallkunna utnyttjas i förhandlingarna med övriga partier om skattepolitiken.Det är förvånansvärt att notera att samarbetspartierna, ochMiljöpartiet, är så nöjda med att regeringen ser sig nödsakad att inbjudaandra partier till överläggningar om skatterna. Det naturliga i enregeringskonstellation är annars att man söker forma en gemensam politikför både utgifter och intäkter. Hur intäkterna tas in, hur skattepolitikenutformas, betraktas i normala politiska sammanhang ha stor betydelse förhelheten, såväl fördelningspolitiskt som för tillväxtens villkor. Hur skall ettsamarbete som varken omfattar skatte- eller Europapolitiken kunna styralandet?Kristdemokraterna ser det som en viktig princip att statsskulden amorteras.Men vi anser att principen om 2 procents evigt sparandeöverskott i denoffentliga sektorn är orimlig. Vi förordar dock en högre amorteringstakt påstatsskulden än regeringen genom ökad utförsäljning av konkurrensutsattaföretag i statlig ägo och ett starkare budgetsaldo än regeringen. Därmed kanvi utnyttja en del av överskottet för att sänka inkomstskatten för låg- ochmedelinkomsttagare.Det är för i första hand en ideologiskt motiverad åtgärdatt låta hushållen behålla mer av sina inkomster genom en sänkning avinkomstskatten. Effekterna av skattepolitik redovisasbland annat i avsnitt 5.2.Minska bidragsberoendetKristdemokraternas förslag till sänkta inkomstskatter är ävenmotiverat för att det stärker den personliga integriteten ochlivskvalitén genom att minska bidragsberoendet. Det är enfråga om stärkt självkänsla och ökad mänsklig värdighet närfler kan klara sig på sin egen inkomst. Fler kommer också attkunna gå från arbetslöshet till att få ett jobb. Allt talar för attsänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare ökar tillväxtenav nya jobb, bl a genom bättre lönebildning. Den disponiblainkomsten ökar utan krav på nominella löneökningar ellerökad löneglidning.Med tanke på avmattningen i exportkonjunkturen och den mycket lågainflation som förutses bör finanspolitiken kunna lättas någotutan att behöva belasta penningpolitiken.Kristdemokraterna har inte intecknat något utrymme för reformer från deosäkra delarna av de prognostiserade överskotten. Amorteringsmålen förstatsskulden överträffar de som regeringen uppställer, trots resursförstärk-ningen till hushållen (se tabell 5.2).I ett medelfristigt perspektiv föreslår vi ett budgetmål på av BNPtills uppfyller konvergenskriteriet om 60 procents offentligskuldkvot. Genomsnittet för preciserade överskottsmålunder perioden blir , jämfört med regeringens 1,5 procent.Familjen och det civila samhälletviktiga för långsiktig utvecklingDet är anmärkningsvärt att regeringen ingenstans i budgetenräknar med familjen som samhällets viktiga byggsten, ocksåför att den ekonomiska utvecklingen skall bli långsiktigtpositiv. Det är i stället myndigheter, stat och kommun som ärviktiga för utvecklingen. Det är dags att inse att tryggafamiljer är en vinst för . Det civila samhället måsteges en större roll i långsiktiga positiva utveckling.Även skattepolitiken måste verka i denna riktning.Ryckighet och återställare hindrarlångsiktig tillväxtRegeringens fram-och-tillbakapolitik har varit förödande, liksom målet att försökahalvera den öppna arbetslösheten och inte den totala.Ryckighet, företagarfientliga återställare och instabila villkorför företagande är normalt heller ingen bra jordmån förtillväxt och nya jobb. Regeringen och dess stödpartier har enlång uppförsbacke innan de har skapat det förtroende mellanden politiska sektorn och företagarna som krävs för attSverige skall kunna ge jobb åt alla som kan och vill arbeta,som välfärden långsiktigt tryggas.KristdemokraternasalternativEn social och ekologiskmarknadsekonomi gerlångsiktiga tillväxtförutsättningarKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Valet av ekonomiskt system grundar sigpå den kristdemokratiska ideologin, men också påövertygelsen att marknadsekonomin är den mest effektivaoch den mest demokratiska formen för att hushålla medbegränsade resurser. Den renodlade marknadsekonominbehöver korrigeras av sociala och ekologiska hänsyn.Inom marknadsekonomins ram vill vi förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. Strävan är att uppnå en balans mellanden enskilde och samhället. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagandeskall uppmuntras. Staten ska sätta ramarna för ett gott och stabiltföretagarklimat, främja konkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyn tillsmåföretagens villkor. Statens uppgift är vidare att säkra social trygghet föralla samt garantera hänsynstagande till vad miljön tål. Kontrollinstrumentoch ekonomiska styrmedel måste användas för att påverka den ekonomiskaaktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion.Marknaden bör också styras av strävan efter gemensamma etiskavärderingar och riktlinjer. En god affärsetik i marknadsekonomin gersmidighet och sänker de s.k. transaktionskostnaderna som i allt högre graduppkommer som en effekt av bristen på förtroende och tillit i olika typer avuppgörelser. vill se en ökad avreglering med ökatpersonligt ansvarstagande och etiska riktlinjer. Ekonomisk brottslighet måstebekämpas med kraft. Mot denna bakgrund är de senaste årens kraftigabesparingar inom polisen och rättsväsendet beklagliga.Målet för den ekonomiska tillväxten är att ge möjlighet till ett bättre liv förfler, ökad välfärd och livskvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske till prisetav en förstörd miljö. En förutsättning för att förverkliga den sociala ochekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser. Detta i sig äremellertid inte tillräckligt. Parallellt måste fundamentala tillväxtförutsätt-ningar skapas.Ett gott företagarklimat skapar nyaframtidsjobbFörväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand påde mindre företagen. Det är också naturligt medutgångspunkt från att studier av svenska företag visat attcirka av nya arbetstillfällen genererats i mindreföretag. Två tredjedelar av dessa har uppståttgenom ökad sysselsättning i befintliga företag medan entredjedel tillkommit genom nyetablering.De flesta politiska partier är överens om att de nya jobben i huvudsakmåste skapas i den privata sektorn. Detta är också utgångspunkten förKristdemokraternas politik. Men redovisar också i dettabudgetalternativ hur ökade resurser på kort sikt kan tillföras och på längresikt skapas för att möta det ökade behovet av vård och omsorg i kommuneroch landsting.Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt destora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produk-tionen och minska antalet anställda. Under den senaste tioårsperiodenminskade antalet anställda i storindustrin medan små-industrin ökade antalet anställda med 11 procent.Sverige har i rask takt rutschat utför i välfärdsliga.Från en position som nummer fyra 1970, via en sjundeplats befinner sigSverige på en blygsam femtondeplats. Denna utveckling måste brytasoch vändas. Det kan bara ske genom ett bättre företagar- och investerings-klimat som ger fler nya jobb, ökad köpkraft och därmed ökad efterfrågan.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därför av största vikt ikampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet enrelativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men förförnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse.Nyföretagandet i ligger på en nivå som klart understiger exempelvisTysklands och och många andra länders i . Det kan ocksånoteras att i dagens skapas en betydande andel av de tillkommandeföretagen enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls tilltillkomsten av nya jobb. Det är också ett anmärkningsvärt underbetyg att såmånga nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet.Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt sjunka måste små ochmedelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som måste värnasoch uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv somförlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiskaverksamheter till kan inte nog understrykas. Det räcker inte att talaom vikten av ett ökat företagande, det fordras också praktisk politik. Dethandlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, såatt människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att startaeget, vågar ta risker, vågar utvidga och nyanställa.Från statligt håll går det inte att tvinga fram företag och nya jobb, men detgår i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genomatt förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta avvarandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingensviktigaste drivkraft.Ökad sysselsättning tryggar välfärdenÅr 1997 nådde sysselsättningen sin lägsta nivå sedan 1974.Den kraftiga sysselsättningsökning som fyrpartiregeringenlämnade efter sig bröts av den socialdemokratiskaregeringens politik från mitten av ochsysselsättningen föll . De historiskt lågasysselsättningsnivåer som etablerats är inte bara en följdav den djupa lågkonjunkturen , utanockså en följd av den socialdemokratiska politiken somaktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraftengenom arbetsmarknadspolitiska åtgärder,generationsväxlingar och tillfälliga avgångsersättningar.Vidare har antalet förtidspensioneringar ökat kraftigt undersenare år. Denna politik bidrar till passivisering avmänniskor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ettallvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar attfinansiera en rimligt omfattande offentlig verksamhet medgod kvalitet. De senaste decenniernas utveckling där alltfärre måste försörja allt fler är ohållbar och måste snarastbåde brytas och vändas. En viktig förändring är därför enpolitik som skapar förutsättningar för en kraftigt ökadsysselsättning i framför allt det privata näringslivet. För attåstadkomma detta krävs det att en rad förändringar görsinom många olika områden. Regeringens politik har hittillsgått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans medförhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösaproblemet. Föreliggande budgetproposition ger inte hellerden några som helst konkreta besked eller förslag med syfteatt långsiktigt öka tillväxtförutsättningar.Enligt krävs det ett brett program för att bryta den högatotala arbetslösheten genom ökad sysselsättning. I ett sådant program ingårbl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck,förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsrätten,ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genomkrafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering avdagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspeletmellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitamenttill arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutseddaeller opåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men därmed ocksåmöjligheterna. Den socialdemokratiska regeringen tycks emellertid saknavarje framtidsinriktad tanke. I stället går regerandet ut på att passivtförvaltaden uppnådda budgetbalansen och formulera målsättningar som sedan inteföljs av några åtgärder. Kritiken av denna passivitet borde vara större än deni dag är i den allmänna debatten. Den budgetbalans som uppnåtts ihögkonjunktur är långt ifrån självklar . Därför krävs det nuen aktiv politik som tar sikte på förutsättningar att klaravälfärdsåtagandena längre fram, då andelen äldre personer ökar, dålågkonjunkturer kommer och då arbetslöshet och statsskuld riskerar att öka.Endast genom att aktivt genomföra förändringar som stimulerarsysselsättning, tillväxt och företagande kan trygga välfärden.Kristdemokraterna anser dock att det är av stor vikt att också ha mätbaramål för sysselsättningen, så att den förda politiken kan följas upp ochutvärderas. När det gäller det senare är det ynkligt att regeringen väljer attåterigen sätta slutåret för sitt mål till mitten av nästa mandatperiod. Det skaalltså inte gå att utvärdera måluppfyllelsen i samband med de ordinarieriksdagsvalen. anser att det sysselsättningsmål somjobballiansen - , - lanseradeinför höstens val är ett bättre mål. Det innebär att minst 300.000 nyaarbetstillfällen tillkommer netto , det vill sägafram . Med samma beräkningssätt som regeringen använderinnebär det att i storleksordningen 60.000 nya arbetstillfällen måstetillkomma. Detta mål går också att utvärdera i samband med nästa ordinarieval. bör avslå regeringens förslag till sysselsättningsmål och istället fastställa sysselsättningsmålet till att sysselsättningen underinnevarande mandatperiod ska öka med minst 300.000 personer.Att få behålla en större del av sin egenlön bryter bidragsberoendetRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har tillstora delar inneburit höjda skatter för låg- ochmedelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänktabidrag gjort att många som redan tidigare levde påmarginalen tvingats söka socialbidrag.Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela denförra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare.Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersomdet är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagaresom tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av åretbetalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter.Denna negativa rundgång måste brytas.Kristdemokraterna ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapaen skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig på sin lön när skattenär betald. De får först betala världens högsta skatter och sedan "stå medmössan i hand" på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ettrimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga omvärdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande föratt bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i.Regeringens föreslagna barnbidragshöjning kommer inte en socialbidrags-tagare till del, eftersom socialbidraget minskar med samma belopp sombarnbidraget ökar. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt flerlåginkomsttagare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.I denna motion föreslås en rad åtgärder som gör att människor får behållaen större del av sin egen lön. Det beloppsmässigt mest betydande förslaget ärett kraftigt höjt grundavdrag i den kommunala beskattningen. Förslagetinnebär en höjning av grundavdraget med , vilket igenomsnitt innebär en ökning av den disponibla inkomsten på ca 220 kronori månaden. föreslås en ytterligare höjning avgrundavdraget så att effekten totalt blir en ökning av inkomsten efter skattmed . Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerandelönebildning och innebär dessutom kraftiga förbättringar för till exempelsommar- eller extraarbetande studerande ungdomar. Med Kristdemokra-ternas grundavdrag kan man tjäna innan man behöverbörja betala kommunalskatt, jämfört med i dag.Det skattebortfall som uppstår för kommunsektorn regleras i enlighet medfinansieringsprincipen. Se avsnitt 6 om kommunsektorn.En minskad statsskuld ger frihet åtkommande generationerStaten bör betala av den statsskuld som uppgårtill ca . För finnsdet flera skäl till detta ställningstagande.För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta enskuld på kommande generationer.För det andra innebär nuvarande stora skuld att statsbudgeten och hela densvenska ekonomin är väldigt konjunkturkänslig. Enligt regeringensproposition innebär en ränteuppgång av den svenska marknadsräntan med enprocentenhet jämfört med regeringens beräkningsantaganden attränteutgifterna för statsskulden ökar med ca . En för-ändring av den utländska räntan med en procentenhet påverkar statsskulds-räntorna med . Vidare påverkasstatsskuldsräntorna av förändrade valutakurser och förstås av statenslånebehov. En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttreförändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för den svenskaekonomin.För det tredje utgör statens räntekostnader för statsskulden den enskiltstörsta posten i budgeten med och ca 85miljarder kronor . Dessa räntekostnader tränger undan annanoffentlig verksamhet eller möjligheter till stora skattesänkningar. Stats-skulden kräver att skatter tas in för att finansiera räntekostnadermotsvarande av BNP. Skattetrycket skulle alltså kunna varamotsvarande lägre med samma nivå på den offentliga konsumtionen som om räntekostnaderna inte fanns.Dessa tre skäl leder till att föreslå ensnabbare avbetalning av statsskulden än den som regeringen räknar med.Tekniken för att åstadkomma detta skiljer sig dock från den metod somregeringen använder - ett permanentat högt skattetryck. Kristdemokraternaväljer i stället att sälja ut fler statligt hel- eller delägda företag i ensnabbaretakt än den regeringen föreslagit. På detta sätt kan avbetalningstakten avstatsskulden öka, som skattetrycket kan sänkas.