mot · GM02U509 · 1998-10-28 00:00:00 — Det rör sig dessutom endast om vissatyper av grova och gränsöverskridande brott: narkotikahandel, olaglig handelmed nukleära och radioaktiva ämnen, illegala nätverk för invandring,människohandel, handel med stulna fordon samt terrorism. För att listan skaförlängas krävs att samtliga medlemsländer är överens.Riktlinjerna för Europols kriminalregister är utformade med störstamöjliga respekt för den enskildes integritet. Reglerna bygger på Europarådetskonvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter och även dess rekommendation om användningen avpersonuppgifter inom polissektorn. Registreringar är i de allra flesta falltidsbegränsade till . Den personinformation som inhämtas och bearbetasfår inte vara av annan art än den som enligt nationella bestämmelser fårinhämtas. Personuppgifter av mycket känslig karaktär får dessutom endastanvändas då det är absolut nödvändigt för en pågående undersökning, endastsom komplettering till redan befintliga uppgifter och aldrig i en separatsökning eller i ett separat register. preciserar genom nationelllagstiftning vilka typer av uppgifter som får registreras i vårt land. Ingaandratyper av uppgifter får överföras från svensk polis till Europols register.Gemensamt för all insamlad information är också att den inte får användas inågot annat sammanhang än Europols arbetsuppgifter och mål. Felaktigheterska rättas eller utplånas. Konventionen omfattar även skadeståndsansvar,tillgång till uppgifter om sig själv samt möjlighet att överklaga infördauppgifter.Sammantaget innebär det strikta regelverket att Europols verksamhet kansägas utgöra en relativt begränsad inskränkning av den personligaintegriteten. Man ska i sammanhanget komma ihåg att de kriminella gruppersom verkar i och i omvärlden förfogar över enorma resurser som barakan bemötas genom ett långtgående europeiskt samarbete. Europols verk-samhet är därför grundläggande.9.3 Schengen: den fria rörligheten inom EUEtt av de uttalade huvudmålen för det europeiska samarbetet inom EU äratt uppnå fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer. Detta målhar funnits alltsedan EG grundades genom Romfördraget.Schengensamarbetet tillkom för att skynda på utvecklingen av frirörlighet för personer. Fri rörlighet och öppnare gränser knytermänniskor och länder närmare varandra. Det blir lättare att resa, studera,arbeta och vistas utomlands, vilket lägger grunden till förtroendefullarelationer mellan folk och länder och bidrar i förlängningen till envaraktig fred. Flera viktiga steg i rätt riktning har redan tagits, blandannat genom gemensamma regler för igenkännande av diplom ochmöjlighet att söka arbete i andra europeiska länder med bibehållenarbetslöshetsersättning. representerar ytterligare ettsteg i och med att det syftar till att ta bort gränskontrollerna för personervid EU:s inre nationsgränser.Vi ser positivt på men med två viktiga förbehåll. Fördet första innebär avvecklingen av de inre gränserna att det blir svårare atthejda illegal handel med framför allt tobak, alkohol och narkotika övernationsgränserna. Därför kan inte en full avveckling få ske förrän effektivakompensatoriska åtgärder finns på plats. Polissamarbetet måste utvecklas ochintensifieras. Vidare är det viktigt att tull, polis och kustbevakning fårtillräckliga resurser för att utveckla och upprätthålla alternativa metoder föratt bekämpa den gränsöverskridande kriminaliteten. Den socialdemokratiskaregeringen lyckades med stöd driva igenom en nedskärning avtullanslagen motsvarande 750 heltidstjänster. Vi anser att tullens resurserbegränsats för mycket och för . Det är därför angeläget med enresursförstärkning. Även polisens och resurser bör sesöver utifrån deras nya behov och uppgifter.För det andra måste den nordiska passfriheten bevaras. Det har funnitsfarhågor för att denna passfrihet skulle komma att ifrågasättas, men detförefaller nu finnas tillräckliga garantier för att så inte sker.9.4 Europeisk invandrings- och asylpolitikSchengensamarbetet innebär att EU:s inre gränser försvinner. Det blir dånödvändigt att förstärka gränskontrollen mot tredje land. Framför alltförstärks personkontrollen, speciellt för medborgare av tredje land, dvs.ett land utanför den europeiska unionen. Kompensationen är dock en frirörlighet inom . Vi vill understryka att de villkor som gäller förinresa till länder inom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktygför att stänga asylsökande ute. I regelverket för stårockså uttryckligen att en person inte får avlägsnas i strid med 1951 årsGenèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställning.Konventionen innehåller bland annat ett förbud mot att skicka en flyktingtill ett land där denne "hyser välgrundad fruktan för att utsättas förförföljelse".När det gäller asylfrågor har , som harundertecknat, tagit över regler om asyl. Konven-tionen innebär att det alltid ska vara tydligt vilket av europeiska unionensmedlemsländer som ansvarar för en asylprövning. Som huvudregel gäller attden asylsökandes inreseland ansvarar för prövningen. Kritiker har hävdat attde svenska asylreglerna, som i ett europeiskt sammanhang kan betraktas somrelativt generösa, delvis blir urgröpta då asylärenden behandlas i det förstamedlemsland som den asylsökande kommer till. Det är dock viktigt att i detsammanhanget påpeka att en stat som inte formellt har ansvaret förbehandling av en asylansökan ändå kan behandla den med hänvisning tillhumanitära skäl, i eget intresse eller på grund av internationellaförpliktelser,vilket även omfattar konventioner.Vi anser för övrigt att bäst kan verka för en generös flyktingpolitikgenom att påverka andra av europeiska unionens medlemsländer att ta ettökat flyktingansvar och medverka till att flyktingströmmar fördelas bättre. Vianser även att vårt land måste gå i spetsen för arbetet att skapaminimikriterier för asylprövning. Dessa regler måste tillåta mer generösanationella regler som de begränsar möjligheten till alltförrestriktiva asylregler som inte ger en asylsökande en viss grundlägganderättssäkerhet. En eventuell framtida gemensam flyktingpolitik får aldrigaccepteras av om den hindrar oss från en generös nationell hållningtill flyktingmottagandet. Med den reservationen anser vi att det är bra attsamarbetsinitiativ tas inom asylpolitiken.Vi vill dock i detta sammanhang rikta allvarlig kritik mot Amsterdam-fördraget, som på en punkt innebär ett allvarligt bakslag för asylpolitiken. Etttilläggsprotokoll begränsar nämligen möjligheterna för en medborgare i ettav EU:s medlemsländer att söka asyl i ett annat medlemsland. Detta står istrid med Flyktingkonvention som ska garantera obegränsadtillgång till asylansökan. och Amnesty kritiserar skarptprotokollet och hävdar att dessa begränsningar kan leda till att även andraländer tar efter.9.5 Kampen mot narkotika ska ha högsta prioritetVi vill motarbeta alla tendenser till liberalisering av narkotikapolitiken.Mellan en uppgiven liberaliseringspolitik och en offensivbekämpningsfilosofi finns det inte något utrymme för kompromisser.Sådana kompromisser orsakar bara förlust av mödosamt erhållnalandvinningar i kampen mot narkotika.Efterfrågan på narkotika varierar kraftigt beroende på en mängd variablerdär en av de viktigaste är den grundläggande attityden i samhället. Ettoffensivt och kollektivt nej till narkotika från skolor, familjer, läkare ochpolitiker leder till färre narkomaner. Däremot leder lättillgänglighet avnarkotika till ett snabbt stigande antal missbrukare.9.6 Den svenska alkoholpolitiken och EUVårt lands restriktiva alkoholpolitik har inneburit ett viktigt instrument ikampen mot alkoholisering och alkoholrelaterade skador. Det är ocksåett välkänt faktum att alkoholmissbruk ofta är inkörsporten tillnarkotikamissbruk.Under medlemskapsförhandlingar med EU var Kristdemokrater-na, som ett av regeringspartierna, pådrivande för att få ett förhandlings-resultat som möjliggjorde en fortsatt restriktiv alkoholpolitik. Resultatet blevatt systembolaget fick vara kvar som enda tillåten detaljhandelsförsäljare ochatt de nya resebestämmelserna innebar en begränsad ökning av den ransonalkoholhaltiga drycker som resenärer fick ta in i . Med det färdigaresultatet ansåg att det fanns rimliga möjligheter att även ifortsättningen bedriva en meningsfull restriktiv alkoholpolitik.Läget förmörkas dock av att regeringen, bland annat på grund avomfattande neddragningar av tullpersonalen, har tappat kontrollen övergränserna. Det har bland annat medfört en omfattande smuggling av illegalalkohol och tobak. har bekräftat att beslutet attavskaffa taxfree-försäljningen inom flyget och på färjor 1999 ligger fast.Medlemsländernas regeringar uppmanas att börja förberedelsernaför att upphöra med den tullfria försäljningen. Vi uppmanar den svenskaregeringen att fullfölja sin del av avtalet.10 Generella och institutionella frågor10.1 EU:s kompetensområdenKristdemokraterna vill att EU ska få klara kompetensområden inom vilkaunionen ska agera med sedvanlig respekt för demokrati, mänskligarättigheter, rättsstatliga principer och marknadsekonomi. EU bör ocksåerhålla egen juridisk internationell identitet. Det är olyckligt att så inteskett i det nya fördraget. Denna juridiska identitet ska endast gälla inomområden där EU har kompetens att agera. börtydligt definieras och klart framgå av fördragen. Subsidiaritetsprincipenmåste också preciseras så att EU bara vidtar åtgärder när målen inteuppnås bättre på medlemsländernas lokala, regionala eller nationellanivåer. Det har delvis skett i Amsterdamfördraget, som i ett protokollförtydligar subsidiaritetsprincipens tillämpning.10.2 Flexibel integrationFlexibel integration innebär att ett antal länder kan gå vidare i ettfördjupat samarbete även då inte alla medlemsländer vill vara med.Denna form av samarbete är begränsad genom en rad villkor som slårvakt om unionens mål och intressen. Villkoren legitimerar flexibilitetensom måste ses som en nödvändighet inför kommande utvidgningar.Framför allt välkomnas de former av flexibilitet som finns i andra ochtredje pelaren: konstruktiv röstnedläggning respektive ikraftträdande avkonventioner då en majoritet av medlemsländerna antagit dem.Kristdemokraterna förordar en flexibel integration med ett antalförbehåll. Bland annat förespråkar vi strikta villkor och att den ?nya´samarbetsformen (en viss form av flexibilitet har tillämpats tidigarebeträffande EMU och Schengen) ska vara en sista utväg.10.3 EU:s finansieringFrån start har EU:s verksamhet finansierats genom avgifter som erhållsfrån medlemsländerna. Medlemsavgiften utgår från varje medlemslandsbetalningsförmåga och ska därmed representera ett solidariskt åtagande.Denna modell främjar medlemsländernas deltagande och känsla avsamhörighet. EU ska inte ha egen beskattningsrätt.Det är mycket angeläget att EU:s finansiering balanseras med en effektivadministration och kontroll av budget och utfall av gemensamma medel. Denekonomiska effektiviteten måste öka såväl inom organisationen som i deekonomiska projekt som EU ansvarar för. Det är viktigt med sparsamhet ianvändningen av offentliga medel.10.4 Meddelarfrihet och offentlighetsprincipFör att EU ska kunna vidareutvecklas med ett brett folkligt stöd krävsreformer för ökad öppenhet mellan medborgarna och de beslutandeförsamlingarna. Först då kan medborgarna delta i och förstå vikten aveuropeiskt samarbete. Amsterdamfördraget lovar offentlighet kringrådets omröstningar och ökad tillgänglighet av institutionernashandlingar. Detta är nödvändigt men inte tillräckligt för att öka dendemokratiska insynen i EU. Vi Kristdemokrater anser att rådets mötenmåste vara öppna då man beslutar om gemensam lagstiftning och attmeddelarfrihet och offentlighetsprincipen måste införas. Officiella EU-dokument ska som princip vara offentliga och lättillgängliga.10.5 Små länders inflytande i EuropaparlamentetEtt ökat medborgarengagemang i Europapolitiken medför störredemokratisk legitimitet för EU. Ökade möjligheter förEuropaparlamentet att delta i den gemensamma lagstiftningsprocessenbidrar också till detta. I den lagstiftande processen måste därförEuropaparlamentets roll stärkas för att göra denna institution merajämställd med rådet. Amsterdamfördraget har förenklat parlamentetsbeslutsprocedurer och stärkt parlamentets inflytande, vilket är endemokratisk framgång. Även i mellanstatliga frågor bör parlamentets rollutvecklas för ett ökat deltagande. Ändringar i fördragstexten ska dockinte kräva parlamentets godkännande.Europaparlamentet måste även ha en sådan utformning att ävende mindre ländernas politiska "landskap" får fullgod representation. Det ärdärför beklagligt att antalet ledamöter permanent begränsas till maximalt700, oavsett utvidgningar av medlemskretsen. Dock påpekas i fördraget attantalet ledamöter från ett land måste "säkerställa skälig representation". Desvenska EU-valen ska företas på grundval av strikt proportionalitet och utanspärr.10.6 Stark domstolDomstolens starka position ska bibehållas för att EU ska präglas av fastarättsliga principer. Domarna i bör utses avmedlemsländernas regeringar efter det att har uttrycktsin åsikt om utnämningsförslagen. välkomnar att detnya fördraget ger möjlighet till tillfällig indragning av rättigheter i EU,bland annat rösträtt i rådet, för ett medlemsland som allvarligt ochihållande bryter mot unionens principer.10.7 Garantera små länders inflytande i rådetDe mindre ländernas ställning i rådet och förmåga att utöva ettbetydelsefullt inflytande måste värnas. Ett välfungerande EU förutsätteratt även de mindre länderna finner det värt att bidra med kreativalösningar på gemensamma problem och att dessa länders medborgareupplever delaktighet i europeisk politik. Det är därför en angelägenuppgift för att föra fram krav på att nuvarande proportion när detgäller viktningen av röster i rådet bevaras.10.8 Enklare och färre beslutsformerFör att unionen ska fungera med ett utökat medlemsantal måstemajoritetsbeslut användas i större utsträckning. Amsterdamfördragetinnebär att beslut kommer att fattas med kvalificerad majoritet inom ettvisst antal nya områden, men dock inte så många som vi Kristdemokraterhade hoppats på. En framgång är dock att antalet olika beslutsprocedurerbegränsas till tre i stället för ett drygt tjugotal som var fallet. Detförenklar och effektiviserar samarbetet. Den utökade användningen avden så kallade medbeslutandeproceduren ger ökatinflytande och en mer jämbördig ställning med rådet.Vad som däremot kan beklagas är att man i inte kunde kommaöverens om en ny röstviktning i rådet och kommissionens framtidasammansättning. Oro och missnöje har uttryckts från flera håll över att dessaproblem inte funnit sin lösning. Bland annat kräverytterligare reformer innan det kan bli fråga om utvidgning. Kommissionärenför institutionella frågor, , är starkt kritisk och talar ombristande ambitioner och en omedvetenhet om hur akuta de institutionellareformerna är. Det finns också en klar risk för att nya medlemskap fördröjsav att regeringschefer inte kommer överens om en institutionelllösning.Den alltför begränsade utökningen av beslutsfattande med kvalificeradmajoritet i rådet är ett stort hinder för en effektiv union efter utvidgning.Beslutsfattande med enhällighet är inte alltid effektivt i en union med15 medlemmar, men med 27 blir risken för handlingsförlamning betydande.Inom ramen för unionens fördrag bör en större andel av besluten kunna tasmed enkel eller kvalificerad majoritet, medan fördragsändringar, utvidg-ningar med nya medlemsländer, ökning av de egna ekonomiska åtagandenasamt frågor som rör medlemsländernas vitala säkerhetspolitiska intressenäven i fortsättningen ska fattas med enhällighet. När det gäller kommis-sionens framtida sammansättning välkomnar att man ändåslagit fast att varje medlemsland har rätt till en kommissionär även iframtiden.10.9 Stärkt RegionkommittéEU:s regionala och lokala organ är ett uttryck för kulturella,ekonomiska och politiska mångfald. har därför anförtatt den av skapade bör ges ökatinflytande i frågor som rör dess intresseområden. Amsterdamfördragettillgodoser detta krav. Regionala och lokala organ kan p.g.a. deras närhettill medborgarna bidra till en bättre fungerande subsidiaritet och ge bättredemokratisk legitimitet till EU. Deras existens och agerande är därför avstor betydelse för EU:s fortsatta utveckling.10.10 Nationell remissomgångEn modell bör finnas som innebär att medlemsländernas nationellaparlament systematiskt och omgående rådfrågas av sina regeringar införlagstiftningsbeslut i rådet. Kommissionen bör sända sina viktigarelagstiftningsförslag på remiss till de nationella parlamenten för yttrande.Amsterdamfördraget går till mötes på den senarepunkten. Det fastslås nämligen att de nationella parlamenten ska få bättreoch tidigare information inför nya EU-beslut, så att frågorna hinnerbehandlas i ländernas EU-nämnder och Europautskott.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införlivande av konventionom mänskliga rättigheter i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av Europeiska rådetssysselsättningsinitiativ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att införa hårdare miljöregler,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en stärkt miljögaranti med omvändbevisföring,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beslut om miniminivåer förmiljöavgifter på koldioxid och andra miljöskadliga utsläpp skallkunna fattas med kvalificerad majoritet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny energipolitik,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och EMU,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall hävda fortsatt undantagför reglerna för införsel av alkoholdrycker från andramedlemsländer,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målen för det europeiska jordbruket,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade djurskyddskrav,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i rådet skall verka för attförslaget om patent på biotekniska uppfinningar stoppas,512. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt skall förhindra att EUdisponerar gemensamma kärnvapen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör gå i täten för upprättandetav en uppförandekod för europeisk vapenexport,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EU-biståndet i högre grad skallkoncentreras till de fattigaste länderna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam asylpolitik,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till den svenska tullen,417. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska alkoholpolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de mindre ländernas relativt starkaställning i rådet skall bibehållas,119. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fullgod representation i Europaparlamentetför mindre länders politiska "landskap",120. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de svenska EU-valen skall företas pågrundval av strikt proportionalitet och utan spärr.1Stockholm den 28 oktober 1998Holger ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 1, 5 och 18-20 hänvisade till KU.2 Yrkandena 3, 9 och 10 hänvisade till MJU.3 Yrkande 7 hänvisat till FiU.4 Yrkandena 8 och 16 hänvisade till SkU.Elanders Gotab, 19995 Yrkande 11 hänvisat till LU.