mot · GM02Ub246 · 1998-10-28 00:00:00 — Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar förelever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristandearbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet blandeleverna är på många håll en del av skolans vardag. Inte minst sådanafaktorer gör arbetet som lärare svårt. Nyutbildade lärare lämnas alltför oftaatt på egen hand klara av ett arbete som de varken är förberedda på ellerutbildade för.Vi anser att ett mentorsystem bör utvecklas där nyutexaminerade lärare fårtillgång till en erfaren under sitt första år.Rent praktiska åtgärder behöver också genomföras för att ge lärarna enbättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplatsmed tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de skakunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärareidag förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till enfungerandearbetsplats är oacceptabelt.På många skolor äger en utveckling och ett positivt nytänkande rum. Denskolforskning som finns ska tas till vara i lärarutbildningen. är mångaföre detta lärare själva lärarutbildare medan kontakten med skolans världsom den ser ut ofta är alltför klen. Det har fått till resultat att glappetmellan lärarutbildningen och utvecklingen inom skolan ökat och att deframsteg som görs på många håll inte får tillräcklig uppmärksamhet ochspridning. Om vi skall få den kvalitetsförbättring och kompetenshöjning somär nödvändig i skolan, måste lärare och skolledare inspireras att gå i spetsenför förnyelse och pedagogisk utveckling. Det är de som i kraft av sinprofessionalitet och erfarenhet bäst kan driva utvecklingen framåt. Idagkommer direktiven ofta uppifrån och utgår från den för tillfället rådandeundervisningstrenden. Lärarnas frihet att tillsammans med sina kollegorkomma fram till hur de fastlagda målen bäst uppnås måste värnas. Det finnsinte en enda väg att nå målet. Individuella förutsättningar och intresseinrikt-ningar måste kunna få genomslag. Mångfald är en tillgång inte en begräns-ning. måste lärarrollen uppvärderas och sättas i fokus på ett heltnytt sätt. Det behövs också stimulans i form av tjänster med speciellt peda-gogiskt ledar- och utvecklingsansvar. Vi ser positivt på att helalärarutbildningen och lärarfortbildningen nu är föremål för utredning ochomprövning.15 Skolledararen - pedagogisk ledareSkolledarens roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållningoch ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Skolledarna slits idagmellan rollen som administrativ chef och ansvaret för den pedagogiskautvecklingen. är det skolledaren som blir måltavla närnedskärningarna på skolans område kritiseras. Inte minst sparbetingenhar lett till stress och frustration hos många skolledare som ser allaotillfredsställda behov . En skolledare måste stå upp för kvaliténpå verksamheten på skolan. Det måste skapas förutsättningar förskolledaren att vara just ledare och inspiratör och inte i första handadministratör och ekonomisk förvaltare.16 Den fysiska miljönOmsorgen om elever och alla som arbetar i skolan visar sig också genomen hälsosam och tilltalande fysisk arbetsmiljö. En nedsliten, osund,nedklottrad och ostädad skola ger helt fel signaler och inbjuder varkentill arbete eller ansvarstagande. På många håll behöver skolbyggnaderrestaureras och hela skolmiljön förbättras avsevärt. Det gäller inte minståtgärder i ventilationssystemen och problem med värme/kyla. Ävenproblem med fukt och mögel är vanligt. Det påverkar inte bara barnensfysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hosbarn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåligalokaler. Trots kommunernas kärva ekonomiska läge är åtgärder för atträtta till dessa missförhållanden något som måste ha hög prioritet. Därförbör de ROT-bidrag som kommunerna får del av i första hand användastill allergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistas dagligen.Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas ilokalerna utan att deras besvär förvärras.Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor harfortfarande stora brister. De idéer som kommit fram under projektarbetet"Skolans uterum", som fått stöd av bl a allmänna arvsfonden, bör spridas ibred omfattning. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete avföräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar tilltrivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklartockså för lek och avkoppling. Om elever och personal ska ta ansvar ochkänna stolthet för sin skola förutsätter det att den fysiska miljön är i gottskick.17 Tillsyn, uppföljning och utvärderingEn effektiv tillsyn, uppföljning och utvärdering är nödvändig för att denmål- och resultatstyrning som gäller på skolans område skafungera. Vi ser dessa åtgärder som positiva inslag i styrningen ochutvecklingen av skolan. Formerna för tillsyn, uppföljning ochutvärdering bör anges i den kommunala skolplanen. Det är viktigt attutvärderingsresultaten verkligen leder till de förändringar som de visarbehov av. Kommunernas egen uppföljning av sin verksamhet har enligtSkolverket stora brister. Det är bra att egentillsynsverksamhet har ökat. Den är oftare egeninitierad ochomfattar både offentliga och fristående skolor. Att systemet med statligaskolinspektörer införs ser vi positivt på. Om inspektörerna lyckasutforma sitt arbete så att de blir till stöd i skolornas kvalitetsarbete kan debidraga till att utvecklingen drivs framåt snabbare.Ett viktigt område för uppföljning är hur de ämnen som är förlagda i blockbehandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som t ex naturkunskap ochreligionskunskap lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena iblocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av t exfortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att riksdagenpå regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg iämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inomblocket osynliggörs eller "försvinner". För att motverka detta anser vi atteleverna bör få ett betyg i varje ämne i stället för ett blockbetyg.Timutfallet för de praktiska och estetiska ämnena är ett annat angelägetområde som behöver följas upp. Det finns en risk att skolan blir alltförteoretisk för många elever, vilket hämmar deras inlärning. Idrott och hälsasamt slöjd har fått ett större utrymme i timplanen. Det är visserligenpositivt, men vi anser att det varit bättre med en översyn av utfallet församtliga praktiskt estetiska ämnen . Hemkunskapen har till exempelkommit att ytterligare försvagas i förhållande till de övriga praktiska ämnenai . Regeringen bör återkomma med förslag om hur de praktisktestetiska ämnena kan förstärkas.Ett tredje område som behöver uppmärksammas vid uppföljning ochutvärdering är hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbeteutvecklas.Även arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighet bör följasupp och utvärderas . Trots alla åtgärder som satts in tycks problemeninte ha minskat i omfattning. Åtgärder mot mobbning utvecklas i en särskildmotion.Utvecklingen när det gäller ANT-undervisningen har inte blivit denönskade. Det är särskilt olyckligt med tanke på att både alkohol-konsumtionen, rökningen och narkotikamissbruket ökar bland ungdomarna.Grundskolan som når alla ungdomar har ett särskilt ansvar för attinformera om drogers skadeverkningar och visa på positiva alternativ.Åtgärder på detta område är därför särskilt angelägna.18 Fristående skolorFristående skolor är ett viktigt komplement till den offentliga skolan. Deinternationella konventioner som refererats tidigare ligger också tillgrund för den rätt att fritt välja skola som har utvecklats i vårt land. Detär viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande ochbidrag ska utformas så att de i praktiken stimulerar möjligheten att startaoch driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor ien särskild motion.19 Hemställan19 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurstilldelningssystemet igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans värdegrund samt om riktlinjerför hur måldokumenten angående etisk fostran, som finnsangivna i läroplanen, skall få praktisk tillämpning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolan skall bli mer flexibel till tid,innehåll och form,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel skolstart och fortsatt nioårigskolplikt med möjlighet till förlängning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att hjälpa elever meddyslexi,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elevvårdande personal,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i skolan för att ökajämställdheten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning och fortbildning av lärare iinformationsteknik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kunskap i praktiska och estetiskaämnen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dokumentation av utvecklingssamtalen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betygssystemets utformning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föräldrainflytande och föräldraansvar,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mentorer för nyutexaminerade lärare,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sanering och ombyggnad avskolbyggnader och skolgårdar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att använda ROT-bidrag tillallergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistasdagligen,116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ANT-undervisningen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och kommunernastillsynsfunktion,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av uppföljning och utvärderingav tidsutrymmet för blockämnen, dels för estetiska ochpraktiska ämnen, dels för hur formerna för elevinflytande ochjämställdhetsarbete utvecklas samt vilka resultat arbetet motmobbning och uttryck för främlingsfientlighet har givit.Stockholm den 28 oktober 1998Alf ()()()()()()()Gotab, 19991Yrkande 15 hänvisat till BoU.