mot · GM02Kr276 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr276av m.fl. (v)MedierInledningYttrandefrihet är en av det demokratiska samhälletsgrundförutsättningar. Rätten att yttra sig fritt får aldrigifrågasättas så länge den inte inkräktar på andras rättighetergenom att exempelvis användas i rasistiskt syfte eller påannat sätt för att skada enskilda personer eller utsattagrupper. Demokrati förutsätter yttrandefrihet men denförutsätter också allas tillgång till sådana uttrycksmedel somär nödvändiga för att de skall kunna påverkasamhällsutvecklingen. För att detta skall bli möjligt krävs detinsatser från samhället.Mediekoncentrationen innebär att allt fler opinioner och åsiktsströmningarundertrycks eller aldrig når ut. Mångfalden reduceras och i kombination medatt reklam blir en allt väsentligare inkomstkälla för medierna likformasinnehållet och kvaliteten sjunker. Familjen inflytande övermedieområdet ökar, och produktionsbolag går nuäven in på tidningsmarknaden.I tryckfrihetsförordningen slås principen om etableringsfrihet fast. Det stårvarje svensk medborgare eller juridisk person fritt att utge tryckta skrifter.Samtidigt skall garantera en levande konkurrens äveninom det här området. De två lagarna, tryckfrihetsförordningen i grundlagenoch konkurrenslagen, står i konflikt med varandra: som det råderetableringsfrihet i grundlagen skall med stöd av kon-kurrenslagen förhindra förvärv, om köpet leder till snedvriden konkurrens.Mediepolitiken är en del av samhällets kulturpolitik. Den berör teknik,ekonomi och innehåll. bejakar teknisk utveckling samtidigtsom partiet anser att ett gemensamt samhällsansvar är nödvändigt för att deteknologiska framstegen skall bidra till jämlikhet, jämställdhet mellan könen,demokrati och ett humant samhälle. Det vi eftersträvar är ett samhälle därmänniskor finner gemenskap och känner engagemang för varandra.Mediepolitik handlar om makt. Mediernas makt ökar. Medieföretagen intebara speglar vad som sker, de bidrar också till att skapa och styravärderingar, opinioner och skeenden.Utifrån ett vänsterperspektiv är mediepolitikens viktigaste uppgift därföratt ge makt åt de maktlösa, begränsa makten för de stora koncernerna samtfördela makten till många. Det vill säga att ge alla möjlighet att göra sin rösthörd och delta i samhällsprocessen.De instrument som står till förfogande är lagar, ekonomiskt stöd ochöverenskommelser som garanterar kvalitet, tillgänglighet och mångfald.Enligt en undersökning som gjorts på uppdrag av Granskningsnämndenfinner man att kulturinslag främst sänds av SVT och Z-TV.Faktainformationen är mest omfattande i SVT. SVT2 är den kanal i Sverigesom visar mest inhemskt producerat materiel. I SVT ökar andelentraditionellt smalare program - söndag. Det är även SVT somfrämst månar om de funktionshindrade och minoriteterna i samhället. TV3,Kanal och har en klar betoning på underhållning och förströelse. TV4profilerar sig som ett slags medelkanal med starkt ökat utbud av fritid/faktaoch TV-fiktion på bästa sändningstid.TelevisionenTelevisionens genomslagskraft behöver än mer beaktas. inriktning för det internationella TV-samarbetet måstesökas där det tydligt framgår att television och utbyte av TV-program och TV-kanaler handlar om kulturellt samarbete.EU:s TV-direktiv får inte resultera i att vi i göravkall på vår tradition att värna om mediernas samhällsroll.Vi lever i en globaliserad värld där informationsströmmaroch mediebudskap överskrider alla gränser och därkommersiella krafter styr det snabbt växande utbudet avinformation och underhållning. Nya medieformer och nyamedievanor uppstår på en transnationellmediemarknad, som i många avseenden ser ut att varaomöjlig att styra för det demokratiska systemet. Denexplosiva utvecklingen erbjuder nya möjligheter men ocksånya stora problem.I dag ökar mediernas betydelse för de enskilda människornas information,självbild och kommunikation. Medierna hjälper oss att förklara vår omvärldoch vilka vi är, men de spelar också en avgörande roll för utformningen avsamhället - på minsta lokala nivå. Det är därför viktigt att sändningslandetkan stoppa ett TV-företags eller en TV-kanals vidaredistribution avsändningar i svenska nät till den svenska publiken om dessa strider mot densvenska lagstiftningen. På så vis kan konsekvenserna av en utbreddkommersiell TV-utveckling mötas offensivt. Det är inte själva TV-programmen som ska ändras i första hand. Det är heller inte publiken somska tvingas veta att stänga av när det kommer ingående våldsskildringar avverklighetstrogen karaktär eller pornografiska bilder som i enlighet med EU-direktiv förses med varning i form av bild- eller ljudsignal. Det ärspelreglerna på marknaden för olika TV-företag som måste ändras.Forskningen vad gäller barns TV-vanor bör intensifieras. Det är viktigt attmediets genomslagskraft noga kartläggs för att vi ska få veta om och hur vipåverkas av programinslag med olika innehåll. Detta måste genomföras föratt vi ska få en grund för vidare åtgärder i förebyggande syfte, såsomexempelvis ny lagstiftning.UtbildningsradionUtbildningsradions sändningstillstånd upphör att gälla vidutgången av december . Det är önskvärt att UR fårbesked om förlängning av tillståndet. Utredningen omUtbildningsradions framtid, sändningsvillkor ochmöjligheter att använda det digitala marknätet bör prioriterasav regeringen för att ett bra och långsiktigt beslut ska kunnafattas inom en snar framtid.Krypterade TV- tjänsterKryptering av TV-program används för att skydda TV-program och andra tjänster från att tas emot av personerutanför abonnentkretsen, så kallade betalkanaler.Användningen av otillåten utrustning för avkodning avkrypterade TV-tjänster har ökat i omfattning. Dennaanvändning innebär att upphovsmän går miste om intäkter. Isamband med övergången från analog till digital TV-distribution kommer problemet att bli ännu mer påtagligteftersom marknaden kommer att öka. Den nuvarade lagen,om förbud beträffande viss avkodningsutrustning, behöverses över för att uppnå en effektiv skärpning mot dem somyrkesmässigt tillverkar och säljer piratutrustning.Vänsterpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att utredadetta.Ny lagstiftning ochinrättande avmediemyndighetVänsterpartiet föreslår att en sammanhållen mediemyndighetinrättas. En sådan myndighet behövs för att vi skall kunna taett helhetsgrepp på mediepolitiken, hantera de svåra frågornaom ny teknik och medielandskapets stora förändringar samtvidta åtgärder för att säkra en möjlighet för alla att nyttja sinyttrandefrihet. Myndigheten bör även ansvara för forskningom och kartläggning av hur våld, barnreklam, reklam ochporr påverkar människan. bör besluta att geregeringen i uppdrag att ge den beslutade medieutredningentilläggsdirektiv att utreda hur de många olika organ som existerar på området kan föras samman till en gemensammediemyndighet. Myndigheten bör förläggas utanförStockholm.Mångfalden ochklassamhälletMänniskornas medievanor har i länge uppvisat enstabil bild. ser vi emellertid tydliga tendenser till nyasådana vanor. Segregeringeninnebär att de som redan har en god omvärldsorienteringskaffar sig ytterligare övertag i förhållande till andragrupper. Maktkoncentrationen i medierna och i det övrigaekonomiska livet undergräver delar av den politiskademokratin och försämrar de reella möjligheterna till att frittframföra åsikter för breda folkgrupper. Deunderprivilegierades möjligheter att delta i det offentligasamtalet minskar i samma takt som maktkoncentrationentilltar inom företagen och det alltmer internationaliseradearbetslivet. Försämrad arbetsrätt och utvecklingen mottvåtredjedelssamhället innebär också sämre förutsättningarför allt större grupper att använda sig av sin yttrandefrihet.Denna grundläggande medborgerliga rättighet tenderardärmed till att alltmer bli en rättighet för professionellayrkesutövare inom ord-, bild- och ljudområdet.Genom den medie- och informationstekniska utvecklingen permanentasklassamhället. kan vi skönja nya klassklyftor där skiktningen gårmellan dem som förmår hantera det nya informationssamhället och dem somdrunknar i det gigantiska utbudet. Några kommer att utveckla förmågan attsortera och välja bort. De kommer aktivt att söka väsentlig information,utländska TV-kanalers program och koppla upp sig till databaser ochspecialnätverk. Andra kommer att sköljas med av den breda flodvågen avlättillgängliga, utslätade och sinsemellan likartade program. Det nyainformationssamhället riskerar också att skiktas efter generationstillhörighet.Äldre människor kommer i allmänhet inte att skaffa sig datorer. Ytterligareen segregerande faktor är könstillhörigheten. Dagens teknik är fortfarandemanligt inriktad. Inom ramen för ett handlingsprogram för svenska språketbör även dessa frågor uppmärksammas.MediestödDagstidningarnaDen lokala och regionala dagstidningen har en stor betydelsesom sammanhållande faktor och informationstorg i en bygd.Här beskrivs händelser i närsamhället, här bevakasmakthavare och beslutsfattare, här kan debatteras ochdiskuteras, här får invånarna reda på evenemang inomkulturens, idrottens och föreningslivets värld. Tyvärr harhöjda produktionskostnader och papperskostnader inneburiten kraftig rationalisering i branschen, vilket kan hota denregionala bevakningen men också försämra journalistiken.Fortsatt höga produktionskostnader, nya möjligheter meddatabaserade tidningar, minskad betalningsförmåga hosläsarna och nya medievanor innebär en stor fara för dessatidningars överlevnad i ett längre perspektiv. Redan nu bören diskussion inledas om hur presstödet kan omvandlas tillett bredare mediestöd för att garantera mångfalden.De funktionshindrades tillgång tillmediernaDen nya informationsteknologin öppnar vägar försynskadade när det gäller kommunikation och tillgång tillinformation. Via e-post kan synskadade sända och ta emot"brev" på i princip samma villkor som andra. Så gott som alltryckt information finns i en elektronisk version. Denelektroniska versionen kan synskadade ta del av via datorermed hjälpmedel. Det borde vara en självklarhet att dator medhjälpmedel betraktas som ett nödvändigt hjälpmedel förpersoner som inte har förmåga att ta del av tryckt text. Detgäller självfallet synskadade, men även t.ex. dyslektiker.Dagstidningar för synskadade - stödettill radio- och kassettidningarVerksamheten med att göra dagspressen tillgänglig försynskadade och en del andra läshandikappade grupper harvarit mycket framgångsrik. Den är ett utmärkt bevis för dendemokratiska handikappolitik vi för i . Det ärväsentligt att denna verksamhet inte stagnerar till följd av enrestriktiv politik. Med tanke på hur viktigt stödet tilldagspressen uppfattas för att säkra mångfalden, måste ävenfunktionshindrades tillgång till samma dagspress på siktsäkras. En långsiktig strategi behövs för hur heladagspressen ska kunna bli tillgänglig för synskadade.Produktionsstöd tilloriginalframställning av taltidskrifteroch syntolkade videofilmer försynskadadeEtt av de nationella målen för kulturpolitiken är att "Verkaför att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande". I FN:sstandardregler om delaktighet och jämlikhet för människormed funktionsnedsättning står i regel 10 kultur "Staterna skase till att människor med funktionsnedsättning kan delta ikulturlivet på lika villkor". I punkt 3 står "Utveckling ochanvändning av särskild teknik ska främjas så att litteratur,film och teater görs tillgängliga".Av regel 5 B "Tillgång till information och möjlighet till kommunikation"punkt 9 framgår att "Staterna bör uppmuntra media, speciellt television,radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga". Stora delar avkultur-och medieutbudet saknas dock alltjämt för synskadade. Det gäller t.ex. TV:sutbud, många tidningar/tidskrifter samt film och video. Kulturutredningenföreslog att krav på handikappanpassning skall gälla för samtligamarksändande TV-företag.Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller deutländska inslagen i nyhetsprogrammen - sändningarna är således inteutformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses uppi en särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas. Redan idagfinns teknik för att göra TV tillgänglig för synskadade. Sådan teknik har bl.a.tagits fram inom Audetel. säger sig dockinte vilja satsa på en teknik som är på väg ut från marknaden. I stället avserman att invänta den nya digitala sändningstekniken, som inte ligger långtbort. SVT menar att införandet av digital TV innebär nya möjligheter attytterligare öka tillgängligheten för funktionshindrade. Televisionhar nu fått sändningstillstånd för digital TV /99. Det ärviktigt att tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas så snartdigitala TV-sändningar kommer i gång. bör ge regeringen iuppdrag att tillsätta en parlamentarisk utredning för att återkomma medförslag om hur ett brett mediestöd skall utformas. Denna utredning bör ävenfå i uppdrag att se över funktionshindrades tillgång till olika medier.Allemansradio och -TV -lokala radio- och TV-sändningarTVVänsterpartiet vill inte ge upp ambitionen att utveckla denicke-kommersiella lokal-TV:n. Vi anser att de resonemangsom en gång fördes om den lokala televisionen som ettviktigt komplement till de utländska satellitkanalernafortfarande gäller. I av ökat utbyte av program mellanolika nationer och kulturkretsar behövs lokal-TV för attstärka den lokala kulturella identiteten. skallproduceras lokalt och möjligheterna finns fortfarande att denkan bli en allemanstelevision öppen för bredamedborgargrupper - ungdomar, föreningsmänniskor,kulturgrupper etc. Det ligger ett värde i att människor lär sighantera medierna aktivt och skaffar sig erfarenhet av TV-produktion. Studieförbunden och skolorna är naturligasamarbetspartner för detta. Den lokala förankringen,öppenheten som ger alla chansen att delta samt viljan attverka för största möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet bör behållas som princip för tillstånd.Reklam bör inte få förekomma, däremot sponsring. Kravenpå ansvarig utgivare och "referensbandning" avsändningarna är också viktiga bestämmelser.RadioVänsterpartiet anser att det är nödvändigt att finna en nyform för lokala radiosändningar, som tillgodoserföreningslivets behov men även allmänhetens tillgång tillradiomediet. Föreningarna skall ha en bred bas avintressenter som representerar olika meningsriktningar påorten. De skall vara öppna sammanslutningar som kanförväntas verka för yttrandefrihet och informationsfrihet.Tillstånd skall ges av mediemyndigheten. I varje kommunbör det finnas en lokalradio. Den lokala radioverksamhetenskall i princip vara självfinansierad. Reklam bör inte fåförekomma i sändningarna. Lokala radiosändningar utgörenligt vår syn en del av kulturlivet. För att radioföreningarnapå ett livskraftigt sätt skall kunna verka bör ett särskiltkulturstöd kunna utgå. föreslår att denparlamentariska utredningen med uppgift att föreslå ett brettmediestöd, också ser på möjligheten att detta kulturstödfördelas till lokala radio- och TV-sändningar.Public service -allmänhetens radio och TVPublic service innebär en radio och television i allmänhetenstjänst. Det är ett kollektivt synsätt som ligger helt i linje medVänsterpartiets kultursyn, eftersom det syftar tillmedborgarnas gemensamma bästa. Här finns också tankenatt public service ska vara ett instrument för folkbildningen.Det skall finnas program som kan intressera alla grupper isamhället, program som når alla i hela landet och i vissa falläven utlandsboende, program som speglar samhälls- ochkulturlivet i hela landet, som utvecklar det mångkulturellasamhället och som korrigerar marknadskrafterna.Public service-tanken är än viktigare när så mångakommersiella kanaler på radio- och TV-området tillkommit.Oberoendet och friheten från olika ekonomiska intressensamt höga kvalitetskrav kan endast garanteras av en radiooch TV i allmänhetens tjänst. Därför bör ,och Utbildningsradion även i framtidenfinansieras med licensmedel. bör som sin meningge regeringen till känna att de sändningar som gäller SVT:sallmänna del även fortsättningsvis ska sändas okrypterade.FolkbildningskanalEn särskild folkbildningskanal i Utbildningsradions regi böretableras när de nya tekniska förutsättningarna finns. Denskulle kunna utgöra en moderkanal också för public access-verksamheten, dvs. svara för utsändningen av föreningslivetsoch skolans produktioner samt minoritetsprogram av olikaslag. Det skulle också kunna etableras en debattkanal, ettforum för samhällsinformation. Detta bör ges regeringen tillkänna.Nyhetskanal utanförStockholmsregionenStockholmsdominansen i framför allt de rikstäckande TV-kanalerna måste brytas. Resurser bör flyttas till andraregioner. Detta gäller särskilt nyhetsförmedling ochkulturutbud. Förhandlingar om att etablera en nyhetskanalutanför bör ingå i diskussionerna vidnästa avtalsperiod. Detta bör ge regeringen tillkänna.Den digitalasändningsteknikenAnaloga och digitala sändningarparallelltDen nya digitala sändningstekniken för TV och radio kanvidga yttrandefriheten och fördjupa demokratin. För att låtaalla hushåll i lugn takt byta ut sin utrustning bör det gamlaanaloga systemet drivas parallellt med det nya digitala underen längre period.Skyldighet att vidarebefordra TV-sändningar i kabelnätVänsterpartiet är överens med regeringen om skyldighetenför innehavare av kabelnät att se till att marksända TV-program som kan tas emot i anslutna fastigheter skallomfatta högst tre program från de tillståndshavare varsverksamhet finansieras genom TV- avgiftsmedel samt högstett program från andra tillståndshavare.Filmproduktion -filmdistributionDessa frågor kommer att behandla i sambandmed att utredningen om det framtida filmstödet lägger framsitt betänkande. Se även motion 1998/99:Kr1 med anledningav skrivelse om filmavtalet.ITDen nya informationstekniken står ännu bara i början av sinutveckling, men har redan i grunden förvandlat stora delar avarbetslivet och kommer sannolikt att bli framtidensviktigaste massmedium. är datorerna liksomprogramvarorna komplicerade att handha, men här sker ensnabb utveckling.Tillgänglighet beror på klass och ävenkönDen statistik som finns visar att IT-mediets användning ärsåväl klass- som könsbunden. De stora privatamonopolföretagens makt över informationstekniken måstebrytas. anser att samhället skall ta ett ansvarför att alla människor ska beredas tillgång till detta medium.För att nå det resultatet måste det allmänna stå föruppbyggnad och finansiering av infrastrukturen. Samhälletbör satsa på utbildning, se till att alla har möjlighet attutnyttja tekniken genom lokala mediecentra på folkbibliotekoch skolor, och se till att det offentliga samhälletsinformation och fakta från arkiv, museer och bibliotek ställskostnadsfritt till förfogande. Här bör särskiltuppmärksammas att IT-användningen ärkönssegregerad och att kvinnornas tillgång till ochanvändande av IT-mediet på olika sätt måste främjas.Fler har ansvar för ITInternets utveckling är oöverskådlig, varförsamhället bör stödja någon form av icke-kommersiellsortering eller guidning inom olika ämnesområden. Arbetetkan läggas på olika institutioner och organisationer; nätverkoch länkar inom olika områden, drivna av universitet,folkbibliotek, arkiv och museer, folkbildningsorganisationer,fackliga organisationer, , biståndsorgan etc. Detövergripande ansvaret bör den nya mediemyndigheten ha.CD-romAudiovisuella verktyg öppnar nya möjligheter till lek ochlärande och ett nytt sätt att skaffa kunskap. CD-rom kan ihög grad utnyttjas som redskap vid inlärning för barn ochunga t.ex. i form av lek och lässpel. I metoder för barn medinlärningssvårigheter är audiovisuella verktyg ett mycketgott hjälpmedel. Den svenska ambitionen på området bordevara att uppmuntra innehållets kvalitet, inte minst på detkulturella planet. Folkbibliotekens funktion somdistributionskanal för CD-rom bör uppmuntras ochdisketterna bör utlånas på samma sätt som böcker.Informationstekniken blir allt tillgängligare för allmänhetengenom publika datorer på bl.a. bibliotek ochmedborgarkontor. En svårighet som då uppstår är att dessainte är anpassade så att synskadade kan använda dem. Ett avskälen till detta är att man inom ordinarie budget ofta intehar råd att finansiera inköp av de tekniska hjälpmedel sombehövs. För att synskadade ska kunna garanteras tillgång tillpublika datorer, bör ett särskilt stöd för anpassning avpublika datorer inrättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av hur den nuvaradelagen om förbud beträffande viss avkodningsutrustning kan ändras för attuppnå en effektiv skärpning mot dem som yrkesmässigt tillverkar och säljerpiratutrustning,12. att hos regeringen begär att den beslutade medieutredningenges tilläggsdirektiv att utreda hur de många olika organ som existerarpå området kan föras samman till en gemensam mediemyndighet, 13. att hos regeringen begär att den tillsätter en parlamentariskutredning med uppgift att återkomma med förslag om hur ett brett mediestödskall utformas, 14. att vid bifall till yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den parlamentariska utredning meduppgift att föreslå ett brett mediestöd även bör få i uppdrag att se överfunktionshindrades tillgång till olika medier, 15. att vid bifall till yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den parlamentariska utredning meduppgift att föreslå ett brett mediestöd, också ser på möjligheten att fördeladetta kulturstöd till lokala radio- och TV-sändningar, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de sändningar som gäller SVT:s allmänna del ävenfortsättningsvis skall sändas okrypterade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en särskild folkbildningskanal,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förhandlingar om etablering av en nyhetskanal utanförStockholmsregionen bör ingå i diskussionerna inför nästa avtalsperiod,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samhället bör ansvara för att medborgarna får utbildning i IToch möjlighet att utnyttja tekniken via lokala mediecentrum på folkbibliotekoch skolor.Stockholm den 26 oktober 1998Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()()()1 Yrkandena 1-5 hänvisade till KU.