mot · GM02K323 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K323av Per m.fl. (m)Fria media1 Fria samhällen kräver fria medier1.1 En värld i förändringVärlden befinner sig i snabb förändring. Den modernainformationstekniken och fria medier i kombination driver på dennautveckling. Stillastående och slutenhet är inte möjlig när information ochkunskap blir gränslös. Snabbheten i förändringstakten blir en funktion avhur snabbt information och kunskap når de enskilda medborgarna ochaktörerna på olika marknader. En snabb blick tillbaka visar med alltydlighet både på snabbheten och kraften i den förändringskraft som denmoderna informationstekniken utgör.På ett decennium har kommunismen fallit i ochersatts med fria samhällen och dynamiska ekonomier med sikte på ett EU-medlemskap . I stora delar av tredje världen sker entillväxt och välståndsökning som saknar motstycke tidigare i historien.Samtidigt blir de problem och utmaningar som människor i en del av världenmöter problem som berör oss alla. Marknadsekonomin har jorden runtetablerats som det självklara systemet för att tillgodose människors behovoch önskemål. Den har lyckats skapa ett välstånd i stora delar av världen,något som till betraktades som omöjligt att uppnå. Fria ochöppna samhällen med en information som är tillgänglig för alla har gjort detomöjliga inte bara möjligt utan också verkligt.Viktigast av allt för den långsiktiga utvecklingen mot välstånd och fred ärdet faktum att frihet och demokrati blivit allt starkare samhällsvärden. Förenskilda människor öppnas större möjligheter till information och kunnandeän vad som varit möjligt.Ett centralt och avgörande inslag i denna globala samhällsutveckling ärden moderna informationstekniken och det internationella mediasamhälletsväxande betydelse. Geografiska avstånd spelar en allt mindre roll förmänniskors kommunikation med varandra. Gränser innebär allt mindrehinder för människors och samhällens kontakter. Diktaturer som värnat sinmakt genom att kontrollera kunskap och information möter i det nyamediesamhället en övermäktig kraft som tvingar fram en utveckling på deenskilda människornas villkor. Informations- och kunskapssamhället ställerden enskilde medborgaren i centrum för flödet av nytt tänkande och vetande,underhållning, nyheter och kommersiella aktiviteter.Gamla hierarkier får ge vika när människors kontakter med varandra kanske direkt på individernas egna villkor. Ingen annan än de själva bestämmervilken information och kunskap de skall få del av. Avståndet till kunskap äraldrig längre än till en radio, en TV-apparat eller en persondator. Satelliter,kabelnät och frekvenser ger tillsammans med cd, video och Internet enmångfald av möjligheter och en tidigare oanad närhet till information, kultur,kunskap och beslutsfattande. Om kunskap är makt har världen aldrig sett enså omfattande spridning av makt på så många händer som det nyainformationssamhället ger upphov till. Det är därför en viktig uppgift att setill att det är den enskildes frihet och rätt som präglar den nyainformationsteknikens tillämpning i samhället. Strävanden att ställa teknikenunder politisk kontroll begränsar möjligheterna till utveckling och får inte taöverhanden.Ingen plats i vår värld är långt borta, snarare är varje plats på vår jord ettcentrum i det nätverk som växer fram när handel, forskning, vetenskap,samhällsdebatt, nyheter och kultur blir globala. Närheten är påtaglig och gördet lika svårt att stå oberörd inför skeenden långt bort som inför det som skerlängs vår egen gata eller i vår egen stad. En före detta diktators häktning,nidingsdåd mot en civilbefolkning eller ekonomisk oro på andra sidanjordklotet, allt kommer oss nära och berör oss direkt. kan den nyainformationstekniken vara mångfaldigt lokal vad gäller identitet ochskapande. Den skapar helt nya förutsättningar för produktion ochkonsumtion, nya möjligheter till försäljning och marknadsföring. De nationersom bäst förmår att ta till vara mediesamhällets effekter och informations-teknikens möjligheter kommer att vara de samhällen som går i tätenkulturellt, ekonomiskt och politiskt.Välstånd och goda livsvillkor tillhör de samhällen som genomföretagande och nyskapande förmår vara ledande i användningen avinformationsteknik och som drar nytta av den kraft den ger medborgarna.Informationstekniken och moderna medier är inte bara världens snabbastväxande branscher utan också medel för förnyelse och förändring avsamhället i dess helhet.1.2 Informationssamhället ger kraft åt den ekonomiskautvecklingenAlltfler länder och alltfler folk knyts samman och involveras i ett globaltutbyte av varor och tjänster - de blir, kort sagt, delaktiga i en globalmarknadsekonomi. Den drivande kraften bakom denna globalisering ären medveten utveckling mot frihandel och avreglering, samt den snabbatekniska utvecklingen och det kreativa tillämpandet avinformationsteknik, IT.I takt med denna utveckling har också information blivit en allt viktigaretillgång. Det faktum att de nationella gränserna inom många sektorer suddatsut och att varor, tjänster, teknik, kapital och idéer rör sig oändligtmycket snabbare mellan olika platser beror i stor utsträckning på att flödet avinformation är så snabbt, decentraliserat och fritt.Den snabba tekniska utvecklingen för med sig en sammansmältning av deolika informationsbärande medierna. Gränserna mellan TV, radio, tidningar,Internet, böcker, cd-rom suddas ut eller ritas om. Denna utveckling skeroberoende av politiska beslut. Den drivs fram på en lång rad olika marknaderdär konsumenter, tittare, lyssnare och användare tillsammans meduppfinnare, utvecklare, tekniker och kreatörer utvecklar bärkraftiga projektoch idéer i samarbete med kapitalägare, banker och företag.Kommunikationsnäten smälter samman. Kabelnät, satellitförbindelser,mobiltelefonnät och kanske även elnäten kopplas samman och utvecklas tillelektroniska motorvägar. Traditionell TV, radio, telefoni och Internetkombineras på olika sätt för att förbättra vår förmåga att kommunicera ochinhämta information.Utvecklingen är i det närmaste omöjlig att förutse. Vem hade för fem årsedan kunnat föreställa sig att en norsk oljeborrplattform skulle börja byggasom för att från en position i skjuta upp f.d. sovjetiska ubåts-missiler lastade med satelliter för att skapa ett nytt, globalt, kommunikations-nät? Det är dock vad som håller på att ske - privat finansierat ochorganiserat. I dessa kreativa och ofta globala miljöer, där nya företag växerfram och där ständig utveckling sker, är det inte statlig inblandning somskapar dynamiken utan enskilda människors arbete och fantasi.Det innebär inte att politiska beslut är oväsentliga - snarare tvärtom.Minsta försök att reglera, socialisera eller förhindra utvecklingen motverkarnytt företagande eller riskerar att leda till att företaget, projektet elleridénflyttar till ett land med bättre och friare utvecklingsklimat. Det finns medandra ord ett stort behov av ett gott politiskt ledarskap och en insikt om attdet är på marknaderna som den framtida IT-utvecklingen skall ske.1.3 Det fria ordetDet fria ordet har en direkt betydelse för informationsfriheten ochmedborgarnas frihet. Öppenheten för nya tankar och möjligheten attpröva dem i verkligheten möjliggör tillsammans med den kritiskagranskningen av maktutövning och existerande föreställningar enständigt pågående utveckling av det mänskliga samhället. Det kommertill uttryck genom yttrandefrihet och tryckfrihet, genom pressfrihetens iSverige självklara traditioner och genom att massmedierna står fria ochoberoende från den offentliga makten.Utan det fria ordet finns varken fria medborgare eller fria samhällen. Detär en av statens allra mest grundläggande uppgifter att säkra det fria ordetsställning inom samhällslivets alla områden. Denna insikt måste genomsyrastatens förhållningssätt till moderna medier precis som den en gång prägladesynen på tryckta medier. Det berör informationstekniken i vidastebemärkelse och alla de upptänkliga kombinationer och innovationer somuppstår i det växande gränslandet mellan IT och medier.Det finns, som ett resultat av tidigare inblandning från det offentliga, ettantal hinder för en snabb och dynamisk utveckling i på IT- ochmediaområdet. Vi menar att det är hög tid för det offentliga att vidta enordnad reträtt från dessa ingrepp.Lagstiftaren bör inskränka sin uppgift till att upprätta ett brett, stabiltramverk som säkerställer det fria ordet, skyddar individens integritet och fårmarknadsekonomin att fungera. Inom detta ramverk kan sedan allehandatekniska lösningar, nya och gamla medier och tjänster rymmas. En frimarknadsekonomi har visat sig överlägsen när det gäller att förse människormed de varor och tjänster som de faktiskt efterfrågar.2 En politik för ett dynamiskt mediesamhälle2.1 Grundläggande fri- och rättigheterYttrandefriheten liksom tryckfriheten i grundas på det faktum attmångfalden bäst skyddas och stärks av etableringsfrihet. Det ska rådastor frihet att ge ut och distribuera medieprodukter och att pröva derasekonomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniska begränsningar förmedier skall det vara läsarna, lyssnarna, tittarna och användarna somgenom sina val avgör vilka medier som skall ha förutsättningar attdistribueras. Det kan inte vara, och får inte vara, politiskt grundatgodtycke som avgör vilka begränsningar som ska göras.Grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåter lagstiftning om tillståndoch villkor för att sända radioprogram samt TV ligger i behovet av att pånågot sätt ordna användningen av frekvenserna för TV och radio. Iyttrandefrihetsgrundlagen finns också vissa bestämmelser i 3 kap. 5 § YGLom redaktionell självständighet och i 1 kap. 3 § första stycket om frihet fråncensur. En skyldighet för ett programföretag att i sin redaktionellaverksamhet hålla sig till en i förväg lämnad programförklaring, vilket bl.a.föreslagits av , för DAB-radion och som gäller fördigital marksänd TV är diskutabel från konstitutionell synpunkt. En sådanordning kan ge möjlighet till en obehörig styrning av vad som yttras i radio.En god regel är att i tveksamma fall inte välja lösningar som kan påstås ledatill begränsningar av grundlagskyddade medborgerliga rättigheter.I yttrandefrihetsgrundlagen finns vissa bestämmelser i 3 kap. 5 § YGL omredaktionell självständighet och 1 kap. 3 § första stycket om frihet fråncensur. En sådan ordning kan ge möjlighet till en obehörig styrning av vadsom yttras i radio. En god regel är att i tveksamma fall inte välja lösningarsom kan påstås leda till begränsningar av grundlagskyddade medborgerligarättigheter.Statens ansvar är att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmeduppnås en mångfald på publikens och samhällets villkor. För ett vitaltkultursamhälle är det av stor vikt att det finns så många fora för skapandesom möjligt, så många kanaler för att nå publiken som tekniken medger ochså många alternativ att välja mellan som det finns intresse att sända och sompubliken efterfrågar.En politik för fria medier kommer också att leda till att teknikensutveckling sker utifrån de enskilda medborgarnas behov och intressen. Detinnebär att gränserna mellan olika medier luckras upp som lagaroch regler som är teknikbundna snabbt kommer att bli både otidsenliga ochmotverka sina egna syften. skall vara ett land där denna utveckling ärnaturlig och internationellt ledande. Det ställer krav på lagstiftning som geren frihet för de nya mediernas utveckling, från Internettjänster tilltelevision.Det är naturligt att se Internet, television och radio som olikafunktioner av digitala medier. Internet utvecklas inte bara som en form avdatakommunikation utan är också ett medium i sig. Det innehållerinformation, kunskap och kultur likaväl som radio och TV kan sändas viaInternet. World är ett forum för kultur och nyheter bredvid andramer traditionella medier. Denna utveckling kommer självfallet att accelerera.Det som sker på webben är på en gång del av både kultursamhället ochmediesamhället. Detta understryker vikten av en lagstiftning som skyddarkonstnärlig frihet och det fria ordet även via Internet.I takt med att mediemarknaden globaliseras är det viktigt att ge ävensvenska företag möjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppnamöjligheter att skapa och vidmakthålla konkurrenskraftiga regionalamedieföretag ska dessa ges möjlighet att agera inom alla distributionsformer.Hinder för tidningsföretag att äga radiostationer skall därför avskaffas.Svenska mediaföretag som i och utomlands verkar inom ramen fören internationell konkurrens skall inte hindras från att utveckla sinamöjligheter. Mångfald genom en fri radio och TV genom ny teknik skall sålångt möjligt bejakas och tillåtas stimulera utvecklingen av digital teknikistället för att söka begränsas genom teknikval och offentlig tillstånds-givning. Den svenska mediepolitiken skall syfta till mångfald, kulturellvitalitet och en öppenhet för nya mediers tillväxt i Sverige.Följande riktlinjer för den svenska mediepolitiken måste därmed beaktas:- Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvånguttaxerade medel motverka konkurrens och mångfald.- Staten får inte utöva sin makt så att den styr och dominerar detmedieutbud som når den enskilde medborgaren. Det ställer krav på attdet offentliga utformar sin verksamhet så att den bidrar till det samlademedieutbudet med det som andra inte förmår.- Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken förmår. Inomramen för tillgängliga frekvenser eller kanaler skall var och enbehandlas likvärdigt. Etableringsfrihet är det bästa sättet att utanoffentliga regleringar motverka mediekoncentration.- Den nya tidens medier skall liksom den fria pressen stå oberoende frånstat och kommun. Staten skall inte genom politiska beslut ochgodtyckliga val avgöra vem eller vilka som skall få sända.- Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall vararamen för vad som får sändas.- Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom reklam elleravgifter från publiken.- Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, likt Internet.Förhandsgranskning och censur är lika förkastligt i nya medier som igamla.- Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall inte före-komma.2.2 Mångfald och konkurrens i stället för dominans2.2.1 EtermediaSåväl radio som television har stått under politisk kontrolli . Tekniska framsteg gjorde emellertid att monopol inometermedier blev omöjliga att upprätthålla såvitt man inte valde drastiskametoder för att hindra medborgarna från att ta del av radio- och TV-utbudet i en gränslös värld som man inte kunde styra över. Det saknadesinte förslag om att ta till sådana metoder.Precis som man i öststatsländerna eller i dagens Iranförbjudit viss mottagarutrustning fanns det ledande socialdemokrater somville förbjuda parabolantenner. Det var med motvilja som andra social-demokrater såg att landets riksdagsledamöter skulle få ta del av satellit-sändningar på sina arbetsrum i riksdagen.Utrymmet för markbundna sändningar kunde i längden inte döljas.Utbyggnaden av kabel-TV och av satellitsändningar gjorde det dessutommeningslöst. I och med att TV3 i konflikt med svenska myndigheter börjadesända via satellit från till bröts monopolet upp genompublikens efterfrågan och kraften i den moderna informationstekniken.Etableringen av en markbunden oberoende TV-kanal, TV4, innebar attmonopolet även formellt upphörde. Via vanlig antenn, kabel och satellit nåssvenska folket av en mångfald TV-sändningar.Detta hindrar inte att public service-verksamhetens television i kraft av disponerar två rikstäckande kanaler och cirka fyra miljarder kronordominerar det utbud som har störst betydelse för kultursamhället, samhälls-debatten och politiken. I då televisionen blivit ett dominerandemedium är detta en maktkoncentration som verkar i motsatt riktning till deidéer som pressfrihetens och tryckfrihetens traditioner bär på.Inte nog med att det fria ordet begränsas. Som på alla andra områden ledermonopol till att vitalitet, mångfald och entreprenörsanda för hela branschenblir lidande, med stagnation och brist på nytänkande som följd. Närlokalradion släpptes fri uppstod 80 nya radiostationer. Motsvarandeutveckling skulle kunna ske inom andra medier, förutsatt att dagenshindrande politik avvecklas.2.2.2 Public service-verksamheten måste leva upp till nya kravDet framtida public service-uppdraget måste enligt vår mening bygga påen inriktning där public service-verksamheten ses som en del av detsamlade programutbud som publiken möter. Denna inriktning står iett klart motsatsförhållande till dagens situation som har sina rötter i enföreställning om att public service-program bör vara det enda publikentar del av. En sådan inställning avslöjar både en förmyndaraktig attitydoch en ringaktning av mångfaldens och konkurrensens betydelse försåväl publik som programutveckling. I de redovisningar av hur publicservice-uppdraget uppfyllts som de tre programföretagen lämnat finnsfortfarande tydliga tecken på detta. Tittar- och täckningssiffror spelar roll i avrapporteringarna.För att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer inte skall trädas förnär är det viktigt att hålla fast vid vad som är statens grundläggande uppgifteri den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program som publiken annarsinte möter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar det nationellakulturlivet.Det är mot ovanstående bakgrund vår uppfattning att det inte kan vararimligt att uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte attdominera programutbudet gentemot publiken. Public service-uppdragetssyfte bör vara att tillföra publiken ett utbud av program som den annars intekan få tillgång till.Därigenom möjliggörs att en statligt kontrollerad medieverksamhet intekommer i konflikt med yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer.Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som bygger på att man relaterarprogramverksamheten till det samlade programutbud som publiken idagmöter bör enligt vår mening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Publicservice-verksamheten bör genom sin inriktning ges förutsättningar attuppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön.Företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenska folketmed en inriktning mot kvalitet och fördjupning.De bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och som skaparnya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturellt skapande.Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram.Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmännasamhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri ochoberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediers nyhets-förmedling.Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten idaghar sin starkaste ställning bland publiken. Det är denna starka ställning manskall utveckla och förstärka inför framtiden.Public service-verksamhetens företag bär inom sig betydande förut-sättningar för att utgöra ledande institutioner i det svenska kulturlivet.Företagen förfogar över resurser som är större än statens anslag till offentligakulturinstitutioner.Det innebär att verksamheten i och Televisionskulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenska kultursamhället omföretagens roll i detta perspektiv tydliggjordes.Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionen skalltill betydande del ske utanför företaget och utanför Stockholmsområdet.Det finns ytterligare krav som skall ställas på public service-verksamhetenoch som ger den en särskild roll.Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kan tadel av.Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de programsom riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö som präglasav alltfler utländska kanaler kommer minoritetsspråksuppgiften gradvis attövertas av nya kanaler och stationer.Även framgent skall public service-verksamheten ha ett särskilt ansvar församiskan och tornedalsfinskan.Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdrag som under-stryker rollen som samhällelig kulturinstitution istället för en av mångakonkurrenter till de fristående kanalerna och radiostationerna på dessasvillkor.Därför avvisar vi t.ex. att regeringen skall kunna besluta om en lista övervilka idrottsevenemang som skall anses vara av så stort allmänt intresse attde måste sändas av public service-företagen. Ett sådant ingripande iidrottsrörelsens rätt att själva välja samarbetspartners är inte förenligt medvår uppfattning om de olika företagens roller. Företagens framtida legitimiteti publikens ögon bygger på att man har en egen identitet i den modernamediemiljön.Det förutsätter en prioritering av företagens resurser som ger väsentligtstörre utrymme för skapande och produktion. Det nya public service-uppdraget förutsätter enligt vår mening en koncentration av resurser för attkunna uppfyllas.Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll isamhällslivet ger anledning att inför kommande tillstånd pröva frågan omdagens licensfinansiering bör ersättas med skattefinansiering.Vi anser att den nya profilen också skall påverka de villkor somprogramföretagen arbetar under. Det innebär t.ex. att man inte skall kunnautnyttja sponsorer för att finansiera vissa program.2.2.3 Fler fristående TV- och radiokanalerGenom att det offentliga koncentrerar sin verksamhet till kvalitet iställetför kvantitet och dominans skapas det utrymme för privatisering av ennationell TV-kanal och två nationella radiokanaler. Deras uppdrag måste,liksom vad som även bör gälla i ett nytt avtal för TV4, utgå från ansvaretgentemot publiken och ej i särskilda av staten reglerade program- ochreklamvillkor.Staten bör genom regionala koncessioner lämna möjligheter till olika att börja sända med olika delar av landet som sändningsområden.De TV-bolag som växer fram ur en sådan process skall kunna genomföranationella sändningar genom samarbete inom ramen för de två markbundnafrekvenser som finns tillgängliga.Koncessionerna skall fördelas på motsvarande sätt som den privatalokalradions koncessioner, nämligen genom auktioner. Utöver de tekniskaskäl som talar för att närliggande frekvensområden bör utnyttjas för sammatyp av användningsområde (TV-signaler, mobiltelefoni etc.) skall staten intelägga sig i hur frekvensbanden utnyttjas. Statlig reglering på grund avträngsel i etern blir allt mindre aktuell i takt med att den tekniskautvecklingen gör utnyttjandet av frekvensbanden allt effektivare. Den mustcarry-lagstiftning som reglerar kabel-TV-företagens skyldighet att distribueravissa program skall ändras så att det framgår att det endast ärlicensfinansierade program som omfattas av skyldigheten.Utbildningsradion, slutligen, sänder inte i någon egen kanal utan tillverkarprogram för public service-verksamheten. Ställningen som public service-företag innebär en osund konkurrens på den svenska utbildningsmarknadenoch gentemot de medieföretag som verkar inom detta område. Samtidigtinnebär Utbildningsradions ställning som public service-företag att licens-medel används för verksamheter som andra medie- och utbildningsföretagkan bidra med.De programsändande kanalerna kan köpa program av utbildningsslag frånmånga olika företag. Därmed uppstår både tävlan och nytänkande på ett sättsom inom så många andra områden visat sig vara nyttigt. Mot dennabakgrund föreslår vi att Utbildningsradion utbjuds till försäljning.2.3 Digitaliseringen stärker friheten2.3.1 Digitaliseringen skall ge ökad mångfald - inte minskadNär kabel-TV-näten digitaliseras kan man skapa närmare 300 kanaler därdet tidigare bara varit plats för ett trettiotal kanaler. Detta innebär oanademöjligheter för kabelnäten som medium att ge plats för utbildning,information, underhållning, interaktiva tjänster, höghastighetsinternet,personligt skapande och mångfald på medborgarnas villkor.Digitaliseringen av kabelnäten kommer att skynda på utvecklingen av vårdatakommunikation.