mot · GM02Ub2 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub2av m.fl. (v)med anledning av prop. 1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighetInledningGymnasiereformen som innebar mycket genomgripandeförändringar genomfördes i ett forcerat tempo och understark press som satte både lärares och skolledaresförändringsvilja och krafter på hårda prov. Det är en storomställning att förlänga utbildningen till för alla eleveroch att skärpa kraven i kärnämnena för att ge allagrundläggande behörighet för högskolestudier. Lärare somtidigare arbetat med ett urval av välmotiverade elever möteridag elever med låg eller ingen motivation. Uppbyggnadenav den "nya" gymnasieskolan har dessutom försvårats avekonomiska nedskärningar i kommunerna, nedskärningarsom inneburit att elever med svårigheter både i grund- ochgymnasieskolan inte fått det stöd de behöver för att klarasina studier. Det är nödvändigt att ge gymnasieskolanutökade resurser för att garantera en god kvalitet iundervisningen. Lärartätheten måste öka så att alla eleverkan få den hjälp de behöver. Skolan måste sluta att betraktaproblem som enbart relaterade till eleverna som individer. Vimenar att lösningen i stället ligger i ett omfattandeutvecklingsarbete, ett förändrat förhållningssätt och enförändrad kunskapssyn.Vi tycker att det är bra att regeringen håller fast vid gymnasiereformenshuvudinriktning. För oss är det viktigt att alla ungdomar, oavsett klass ochkön, får en god, utvecklande och stimulerande utbildning. Vi tycker inte attdet är någon lösning att sänka kraven för stora grupper av elever och på såvis sänka deras kompetens och möjligheter på den framtida arbets-marknaden. Kommunikationsförmåga, kreativitet och fantasi är egenskapersom alltmer kommer att efterfrågas, och färdigheter som att söka, värderaoch sammanställa information kommer att få allt större betydelse. Framtids-forskningen visar t.ex. att av arbetena kommeratt finnas inom de kunskapsintensiva områdena som informationsteknik ochkunskapsutveckling. Gymnasieskolan måste anpassas till de nya förutsätt-ningar som gäller. Gymnasieskolan och även måste få deresurser som krävs för att ge alla elever en utbildning av god kvalitet. Deungdomar som behöver extra stöd måste få det.Vi vill ha en gymnasieskola som inte bara förbereder för fortsatta studieroch yrkesliv utan som är en del av själva livet för ungdomarna.Behörighet tillhögskolestudierGymnasieskolan måste svara mot kraven på att allt flerelever ska gå vidare till högskolestudier. harsom mål att hälften av en årskurs ska gå vidare tillhögskoleutbildning i början . somkraven ökar är det viktigt att det inte skapas någraåtervändsgränder. Det måste vara möjligt att söka sig vidaretill högskolan oavsett vilken studieinriktning eleven valt igymnasieskolan. Möjligheten till s.k. konkurrens- ochbehörighetskomplettering av betyg är därför betydelsefull.Ingen ska behöva avstå från detta av ekonomiska skäl. Vianser att det är en viktig princip att alla ska ha sammamöjligheter till sådan betygskomplettering som är avbetydelse för deras möjligheter att studera vid högskola elleratt konkurrera på arbetsmarknaden. bör därförbesluta att prov för konkurrens- ochbehörighetskomplettering av betyg ska vara avgiftsfria.En ny struktur förnationella programI propositionen föreslås en ny gemensam struktur förnationella och specialutformade program. Avsikten är bl.a.att de nationella programmen ska vara lättare att överskådaoch att alla program ska ha samma struktur. Varje programmåste kunna förbereda för såväl arbetsliv som studier.Vi tycker att det är bra att de olika programmen får en gemensam struktur.Den nuvarande utformningen är svåröverskådlig för såväl elever somföräldrar och svårhanterlig för lärare och skolledning. Vi menar också att dengemensamma strukturen och den nedan kommenterade gemensammaomfattningen av poäng kan bidra till att utjämna gamla skillnader i statusmellan olika linjer.Definitionen av begreppet gymnasiepoäng föreslås ändras så att antaletgymnasiepoäng för en kurs ska utgöra ett mått på kursens studieomfattning.Omfattningen av en kurs ska vara 50, 100, 150 eller 200 poäng.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om att poäng ska ange omfattning avkursinnehållet och inte enbart av undervisningstid. Det är bra att regeringennu ansluter sig till vårt förslag. Vi stöder också förslaget att alla kurser skautgå från en 50-poängsbas eller 50-poängsmodul. Dels anser vi att denuvarande 30-poängskurserna är alltför små för att en meningsfull under-visning ska kunna komma till stånd. Dels bör det bli lättare för eleven attvälja kurser som tillsammans utgör en fullständig gymnasieutbildning.Möjligheten att jämföra och välja kurser underlättas också.Samtliga nationella och specialutformade program ska nu enligt förslagetomfatta 2 500 poäng. Uppbyggnaden av ett program kommer att bestå av trehuvudblock: kärnämneskurser som tillsammans omfattar 750 poäng,karaktärsämneskurser på 1 450 poäng och ett individuellt val av kurser på300 poäng. Emot detta har vi från sida inte något att invända.Däremot ifrågasätter vi lydelsen i den föreslagna paragrafen 4 d i skol-lagen, där rätten till minsta antal undervisningstimmar för elever införs ochdär man gör åtskillnad mellan å ena sidan det estetiska programmet, natur-vetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet och å andrasidan de övriga nationella programmen.Oavsett vilket program det gäller menar vi att det är viktigt att ge störremöjligheter att individualisera undervisningen och ge de elever som såbehöver längre undervisningstid för att de ska nå målet för en kurs. Därförbör rätt till längre undervisningstid även tillkomma elever på de estetiska,naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmen. Det bör varaelevens behov som ska avgöra vilken undervisningstid som minst skaerbjudas, inte vilket program eleven går på. Studietakten på det natur-vetenskapliga programmet upplevs av många elever som alltför hög. Vitror att rätt till mer undervisningstid kan innebära att fler elever söker sigtilldet programmet. Rätten till minsta undervisningstid bör vara lika för alla.Riksdagen bör besluta att 4 d § första stycket ges följande lydelse: Elever påsamtliga nationella program har rätt till minst om60 minuter (garanterad undervisningstid).Ett nytt nationellt program- teknikprogrammetVänsterpartiet tillstyrker regeringens förslag om ett nyttteknikprogram. Vi noterar med tillfredsställelse attregeringen kraftfullt betonar jämställdhetsaspekten när detgäller utformningen av det nya programmet. Vi ser det somabsolut nödvändigt att fler flickor intresserar sig för teknikoch naturvetenskap med tanke på vilka som ska forma detframtida samhället och vilka krav det samhället kommer attställa.Ett viktigt område att tillgodose inom ramen för det nya teknikprogrammetblir kunskaper om sådan teknik som krävs för omställningen av energi-systemet i samband med avvecklingen av kärnkraften. Hit hör all sådanteknik som hör samman med effektivare energianvändning och energi-produktion från förnybara energikällor. Så kommer exempelvis den nyatekniken för förgasning och kraftvärmeproduktion av biobränslen medsäkerhet att framöver kräva ett stort antal kompetenta tekniker utbildadeinom detta område. Detsamma gäller områden som vindkraft och solenergi.Detta bör ge regeringen till känna.Utveckling av detindividuella programmetVästerpartiet delar uppfattningen att elevernas praktik tydligtska kopplas till undervisningen och att höjda kvalitetskrav påpraktiken bör vara en av de viktigaste prioriteringarnaframöver. Viktigt är också att komma ihåg att skolväsendetsolika delar - från förskola till gymnasium - bör ses som enhelhet. Det innebär att gymnasieskolan måste ta fullt ansvarför de elever som av olika anledningar kommit frångrundskolan till gymnasiet med bristfälliga kunskaper. Dessaelever måste få en möjlighet att fylla igen sinakunskapsluckor och nå fullständig gymnasiekompetens. Viser det som mycket positivt att regeringen i propositionenframhåller betydelsen av att det individuella programmetkopplas till de nationella programmen och att man vill inrättaprograminriktade individuella program (PRIV).Regeringens förslag när det gäller utvecklingen av det individuellaprogrammet är således mycket bra. vill dock framhålla attdessa goda förslag och intentioner inte får äventyras av brist på resurser.Utveckling avkärnämnesutbudetI utvecklingsplanen visade regeringen på behovet av attförändra de tre 30-poängs kärnämneskurserna (estetiskverksamhet, naturkunskap och religionskunskap) som finns igymnasieskolan . Kurserna bedömdes som alltför kortaför att ge eleverna möjligheter att se helheter och samband.Vänsterpartiet delar den bedömningen. I rapportenGymnasieskolan i utveckling diskuterade arbetsgruppen trealternativ som skulle göra kurserna både längre och mersammanhållna.Efter remissbehandlingen väljer regeringen att inte ta ställning till något avalternativen. Frågan om de små kärnämnenas innehåll och struktur föreslåsbli föremål för ytterligare beredning.Vänsterpartiet ser ingen anledning att forcera ett förslag som är dåligtunderbyggt och som inte är förankrat bland dem som berörs av beslutet. Vitillstyrker därför att ärendet ytterligare bereds men vill här ändå markeranågra principiella ståndpunkter.? Intentionerna vid översynen bör vara att underlätta och understödjasamarbete mellan kärnämnen och karaktärsämnen, så att den gamlauppdelningen i praktiska och teoretiska ämnen inte består.?? menar att gymnasieskolan måste utvecklas till en merutpräglad ungdomsskola som på ett bättre sätt svarar mot ungamänniskors behov. Vår erfarenhet är att många ungdomar behöverfå stöd i sökandet efter en identitet. De måste få möjlighet att fördjupa sigi de egna livsvillkoren och bearbeta de existentiella frågorna. Gymnasie-skolans uppgift måste vara att förse eleverna med instrument med varshjälp de kan förstå och kritiskt genomlysa de egna livssammanhangen.?? I samhället och i arbetslivet kommer kreativitet och kommunikations-förmåga att vara egenskaper som alltmer efterfrågas. Färdigheter som attsöka, värdera och sammanställa information blir betydelsefulla i ettsamhälle där av arbetena enligt framtidsforskarna inom denärmaste decennierna kommer att finnas inom områdena informations-hantering och kunskapsutveckling. För att kunna möta dessa behov måstedet i gymnasieskolan finnas ett stort utrymme för olika skapandeverksamheter där elevernas kreativitet och fantasi får utlopp och därkänslor, upplevelser och värderingar kan bearbetas och förmedlas. Vimenar att detta också hjälper eleverna att bygga upp sitt självförtroendeoch att det är en viktig del i identitetsarbetet.?? Kreativt arbete förutsätter framför allt förmåga att självständigt formuleraproblem och att kunna utveckla nya metoder för problemlösning. "Ettfatalt pedagogiskt misstag är att kasta svar likt stenar i huvudet på demsom ännu inte har ställt frågor" (). Vi menar att ungdomarnai skolan istället ska lära sig att ställa relevanta, ändamålsenliga ochväsentliga frågor. När eleverna har lärt sig att ställa frågor har de ocksålärt sig att lära, och ingen kan egentligen hindra dem från att lära sig detde vill eller behöver veta. Vi tycker att arbetet i skolan i mycket högregrad borde utgå från, tillvarata och respektera elevernas egna erfarenheteroch upplevelser. Vi vill att eleverna ska ges möjlighet att utveckla ensubjektiv, emotionell relation till stoffet. Detta förutsätter att ämnes-gränserna suddas ut och att det finns möjlighet till tvärvetenskapliga,tematiska studier.?? För att kunna förstå, påverka och förändra samhället behöver elevernastudera utvecklingen ur ett historiskt perspektiv. Vi menar att detta äroerhört betydelsefullt inte minst med tanke på att många elever ärmer eller mindre historielösa, vilket visat sig förskräckande tydligt närdet gäller kunskaper om bl.a. förintelsen. Vi föreslår att den grupp somkommer att få ansvaret för den fortsatta beredningen av de "små"kärnämnenas framtida innehåll och struktur också får i uppdrag att utredahistorieämnets ställning i gymnasieskolan. Vi anser att historia bör tas inbland kärnämnena. ?Riksdagen bör ge regeringen till känna ovan anfördaprincipiella ståndpunkter om utveckling avkärnämnesutbudet samt om vikten av att historia tas in blandkärnämnena.Idrott och hälsa igymnasieskolanOmfattningen av kärnämnet Idrott och hälsa är olika påde olika nationella programmen. Förslaget innebär attkärnämneskursen i Idrott och hälsa ska omfatta 100gymnasiepoäng på alla nationella program.De senaste åren har flera rapporter visat att ungdomars fysiska statusförsämrats. Bruket av alkohol och nikotin visar tendenser att sprida sig tillallt yngre. Det finns också många andra problem som hänger samman medkroppsuppfattningen: anabola steroider hos unga män, anorexia hos ungakvinnor för att nämna ett par exempel. Fritidsidrottandet är en klassfråga ochen könsfråga. Allt färre pojkar ur socialgrupp tre har sport eller idrott somfritidsintresse och betydligt färre flickor än pojkar ägnar sig år idrott.Det blir allt viktigare att skolan ger tillgång till regelbunden fysisk träningsåväl som kunskaper om hur kroppen fungerar och medvetenhet omlivsstilens betydelse för hälsa och miljö.Det finns således en rad skäl att utöka omfattningen av kärnämnet Idrottoch hälsa. Vi anser dock att bör gå ännu längre än regeringenföreslår och göra det obligatoriskt för gymnasieskolorna att anordna ämnetför alla elever, oavsett om de går på ett nationellt eller individuellt program.Det långsiktiga målet bör enligt vara att eleverna påsamtliga program ska ha möjlighet till fysisk träning . Ungdomar som går på det individuella programmet hargivetvis lika stort behov av fysisk träning och kunskaper i hälsofrågor somövriga elever. I vilken omfattning idrottsämnet förekommer på detindividuella programmet bör klarläggas.Regeringens förslag om utökning av idrottsämnets poängtal på detnationella programmet är ett steg i rätt riktning, men anser attförslaget bör skärpas ytterligare genom att det görs obligatoriskt förgymnasieskolorna att anordna och erbjuda samtliga elever undervisning iIdrott och hälsa. Det skall då gälla även dem som går på individuellaprogram. Detta bör ge regeringen till känna.Gymnasieskola och arbetslivi samverkanVänsterpartiet delar regeringens uppfattning att det behöverutvecklas nya samarbetsformer mellan skola och arbetsliv.Vi är övertygade om att alla gymnasieskolans elever, oavsettvilket program de går på, behöver få erfarenheter av ochinsikter i hur arbetslivet fungerar. Vi välkomnar därför att enarbetsgrupp, där arbetsmarknadens parter ingår, kommer atttillsättas för att utreda hur samarbetet mellan skola ocharbetsliv kan utvecklas vidare. Vi menar att arbetslivet ihögre utsträckning måste ta ansvar för denarbetsplatsförlagda utbildningen (APU). Om svårigheternamed att skaffa tillräckligt antal med hög kvalitetinte kan lösas tillfredsställande , anserVänsterpartiet att regeringen bör överväga enskyldighetslagstiftning. bör ge regeringen iuppdrag att utforma direktiv till arbetsgruppen i enlighet meddetta.LärlingsutbildningRegeringen föreslår i propositionen en ny lärlingsutbildningsom skall införas i gymnasieskolan.Vänsterpartiet ser positivt på detta och på det faktum attregeringen avser att låta utbildningen ge behörighet tillhögskolan. Det är viktigt att det finns flera vägar tillhögskolan, också för dem som inte finner sig helt tillrätta ide vanliga programmen. Den försöksverksamhet sombedrivits bör därför ges den merpermanenta karaktär som regeringen i propositionen föreslår.Vänsterpartiet har dock några farhågor rörande den nya lärlings-utbildningen. Det finns en risk att den slår sönder de nationella programmenoch att vi istället för det avsedda får en förlängd och försämrad APU för deelever som skolan inte vill eller orkar ta ansvar för. Mot bakgrund av dettamenar vi att det är av största vikt att lärlingsutbildningen får de resurser somkrävs för att den skall garanteras en hög standard. Det innebär att ocksådenna utbildningsform måste ge den breda och goda generella utbildningsom gymnasieskolan i övrigt syftar till. Vi menar också att det finns enuppenbar risk att det läggs för stor och ensidig vikt vid näringslivetskortsiktiga intresse av en viss arbetskraft. Vi vill poängtera vikten av attskolan har det övergripande ansvaret även för den utbildningstid som ärförlagd till arbetsplats. Ett konkret uttryck för detta kan exempelvis vara attskolan tillsätter handledare. Detta bör ge regeringen till känna.Examen på gymnasial nivåRegeringens förslag innebär att en gymnasieexamen införsför de elever som påbörjar sin utbildning /2001.Det innebär också att man inför ett fördjupat specialarbete,kallat examensarbete, omfattande en insats motsvarande 4studieveckor.Vänsterpartiet föreslår att avstyrker förslaget om gymnasie-examen. Vi ser det däremot som positivt att man inför ett fördjupat special-arbete som avslutande arbete för samtliga gymnasieelever.Vi menar att en gymnasieexamen av det slag som regeringen skisserarriskerar att få en styrande effekt på sättet att arbeta genom att ytterligareförstärka det inslag av konkurrens och betygshets i skolan som vi frånVänsterpartiets sida så ofta pekat på. Vi är övertygade om att ett sådankonkurrens motverkar ambitionerna att nå ett bättre och mer fruktbartarbetsklimat i skolan. Det är svårt att få genomslag för en pedagogik sombygger på samarbete och elevinflytande, om eleverna ska tävlamed varandra om att kunna visa upp bästa resultat.Den föreslagna gymnasieexamen har som vi ser det ingen väsentlig uppgiftatt fylla. Vi vill ha en skola av bra kvalitet för alla och lika möjlighet förallaatt nå högskolebehörighet. För detta krävs att eleven ska ha klarat avmotsvarande av de poäng som ingår i ett fullständigtgymnasieprogram. Kraven gäller lika för alla och något ytterligare bevis iform av en examen för att man uppnått det målet behövs enligt vår meninginte.Förslaget att införa ett större, avslutande specialarbete för samtliga elevervill vi däremot inte motsätta oss. Det är positivt att detta arbete kan anpassasefter de olika programmen och inriktningarna och att det ger elevernamöjlighet att tillämpa sina färdigheter att arbeta probleminriktat, själv-ständigt och analytiskt och utnyttja kunskaperna från flera olikaämnesområden. Vi instämmer också i att arbetet åtminstone till en del börredovisas skriftligt, även av elever med mer praktisk studieinriktning. Attspecialarbetet inte föreslås få graderade betyg överensstämmer helt medVänsterpartiets linje.Prov och kvalitetssäkringVänsterpartiet delar regeringens uppfattning då det gällerstatens och kommunernas delade ansvar för att de nationellamålen uppnås och att alla barn erbjuds en likvärdigutbildning av god kvalitet. Vårt mål är en "betygsfri" skola.En betygsfri skola fordrar nya former för utvärdering avskolan. I en decentraliserad målstyrd skola måsteutvärderingarna ske lokalt och sammanställas nationellt.Nationella prov förutsätter att alla elever lär sig samma sakeroch riskerar att styra undervisningen med dess innehåll påsamma sätt som betygen gör. De måste därför användassparsamt.DistansundervisningRegeringen föreslår i propositionen att en försöksverksamhetmed distansutbildning inom gymnasieskolan skall påbörjas.Vänsterpartiet delar uppfattningen att det är positivt attelever i större utsträckning bereds möjlighet att frånhemortens gymnasieskola få tillgång till fördjupning ochspecialisering på distans, liksom möjligheten att lättare gesvenska elever bosatta i utlandet en gymnasieutbildning.Elevernas ansvar,rättigheter och skyldigheterI andra dokument har regeringen diskuterat och föreslagitåtgärder som handlar om elevinflytandet i stort och hurdetta skall organiseras. har i anslutning tilldetta lämnat synpunkter och förslag. Det kan konstateras attnär det gäller elevernas inflytande - särskilt över den egnaundervisningssituationen - återstår mycket att göra. Viföreslår i likhet med tidigare att ett diskussionsmaterial tasfram för att underlätta och ge struktur åt diskussionen pågymnasieskolorna om synen på kunskap och planering avundervisningen. I arbetet att ta fram ett sådant underlag börerfarenheter från olika håll kunna tas tillvara. hämtas från , där ett liknande material tagits fram.Detta bör ge regeringen till känna.Vi koncentrerar oss i övrigt på några synpunkter på de skrivningar ochförslag som regeringen har lagt fram i den aktuella propositionen.Vänsterpartiet stöder förslaget om att stödundervisningen ska utvidgas tillatt omfatta också den tid som en elev gått miste om till följd av deltagande iskolkonferens och uppdrag som elevskyddsombud. Det betyder enligt vårmening att arbetet i elevernas egna organisationer, elevråd och elevkårer,uppvärderas. Det är viktigt, inte minst mot bakgrund av att många elever -inte minst i gymnasieskolan - upplever att deras inflytande faktiskt minskarmed åldern. vill, eftersom regeringen i förslaget diskuterarbetydelsen av ett gott arbetsmiljöarbete i skolan, peka på den brist som idagfinns i arbetsmiljölagen. Elevskyddsombuden har visserligen närvaro- ochyttranderätt på skyddskommittéernas möten, men saknar förslags- ochrösträtt. anser att det är rimligt att ändra bestämmelserna såattäven elevskyddsombud får fullständiga rättigheter, inklusive rätten att stoppafarligt arbete. Vi tror att detta också kommer att leda till attarbetsmiljön i skolan förbättras, vilket gynnar såväl elever som lärare ochövrig personal i skolan. bör ge regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag enligt detta.Vänsterpartiet ser också positivt på att regeringen nu förespråkarobligatoriska utvecklingssamtal även i gymnasieskolan. Det innebär att detfinns en garanterad rätt och möjlighet till direkt kommunikation mellanläraren och eleven om skolarbetet och elevens utveckling.Beträffande synen på skolk och elevernas deltagande i undervisningen igymnasieskolan menar att det är nödvändigt att tillämpasamma krav som i . Lärande är en kollektiv och social processsom förutsätter ett samspel mellan lärare och elever. Det betyder att en elevsom är frånvarande stora delar av undervisningstiden inte bara försvårarlärarens möjlighet att rättvist bedöma elevens insatser och elevens egeninlärning, utan också att eleven påverkar inlärningsprocessen för övrigaelever i klassen eller gruppen. Detta bör ge regeringen till känna.Ekonomiska konsekvenserRegeringen bedömer att de förslag som lämnas ipropositionen inte innebär ökade eller minskade utgifter förkommunerna. vill uttrycka sin oro att så inteblir fallet. menar att flera av de föreslagnaförändringarna riskerar att öka kostnaderna för kommunerna.Bland de förändringar som föreslås finns bl.a. förslaget om en utvecklingav det individuella programmet. Ambitionen finns att kvaliteten påprogrammet ska öka. Detta är ett bra förslag som inte får äventyras av bristpå resurser. Samma sak gäller förslaget om att undervisningen i gymnasie-skolan ska kunna läggas ut än . Förslaget innebärmöjlighet att i större utsträckning anpassa undervisningen till eleverna (någotsom ser positivt på) men den kommunala kostnaden riskeraratt öka och därigenom kan förslaget hotas. Vidare kan man befara attmöjligheten att med stöd av handledare genomföra ett examensarbetekommer att kräva kommunala resurser. Detta inte minst om ambitionerna attäven ha externa handledare ska kunna uppnås.Vänsterpartiet förutsätter att de föreslagna förändringarna kommer attföljas upp vad avser kvalitet. I samband med en kvalitetsuppföljning menarVänsterpartiet att även utvecklingen av de kommunala kostnaderna noga börstuderas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att besluta attprov för konkurrens- och behörighetskomplettering av betyg skall varaavgiftsfria i enlighet med vad som anförts i motionen,2.