mot · GM02K275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K275av m.fl. (fp, m, v, kd, c, mp)Etik i politikenÅrets låga valdeltagande inger oro. Det är ytterligare etttecken på allmänhetens sjunkande förtroende för politikerna.Att det stadigt sjunkit har visats avstatsvetare i . I boken , som kom ut1995, redovisar och svar på två påståenden. Det första lyder"Partierna är bara intresserade av folks röster, men inte avderas åsikter". Här instämde 1968 av detillfrågade i åsikten. hade siffran nästan fördubblatstill . I det andra påståendet "De som sitter iriksdagen och beslutar tar inte så mycket hänsyn till vadvanligt folk tycker och tänker" instämde och 1994 av de tillfrågade. Ett annatfynd var att vid valet uppgav avsvarspersonerna att de hade ett mycket litet eller ganska litetförtroende för svenska politiker. Vid val hadeandelen ökat till och vid valet var siffran 63procent.I samma riktning går resultat från en undersökning avallmänhetens förtroende för olika samhällsinstitutioner . Medan förtroendet för regering, riksdag och banker minskat kraftigtunder perioden låg förtroendet för sjukvård och polis ganska stabilt undersamma tid.Till detta kommer enligt att väljarna blivit alltmer rörliga. Ivalen 1988, 1991 och 1994 har de visat en ökat tilltro till nya partier ochgynnat framväxten av dessa. Den sittande regeringen har regelmässigt tappatförtroende och oppositionens popularitet ökat.Att välja vilka politiker vi vill skall leda landet är en medborgerligrättighet och skyldighet. Allmänhetens låga förtroende för politikerna, lågavaldeltagande och benägenhet att lägga sin röst på oprövade individer ochpartier kan bli ett hot mot demokratin. Vill det sig illa kan vi plötsligtbefinnaoss i en situation då landet leds av ett parti med en karismatisk ledare somkanske inte alls är intresserad av ett demokratiskt styrelsesätt. Hitlersframgångar i är ett skrämmande exempel.Om man vill återskapa ett förtroende måste man först analysera varförtilliten brister. En sådan analys borde grunda sig på vetenskapliga data men idagsläget är det sparsamt med sådana. har1998 publicerat enundersökning som visar att politiskt intresserade personer genomgående harstörre förtroende för hur svenska sköter sitt arbete än personer sominte är intresserade av politik. Vidare tycks förtroendekapitalutsättas för starka påfrestningar till följd av stora åsiktsskillnader mellanväljare och valda.Utöver denna forskning finns fallbeskrivningar över hur politiker arbetatför att nå, utöva och bibehålla makten samt hur deras livsstil eller inte ståttisamklang med lagstiftning och värderingar i samhället. Den orsak till dåligtförtroende för politiker som diskuterats mest i medierna är de senaste årensavslöjanden om schabbel med skattebetalarnas pengar: dyrbar representation,utlandsresor, porrklubbsbesök etc. Men det handlar också om hur manhanterar sanningen, om man ljuger eller slingrar sig. Det rör sig också omsvikna vallöften och hur man löser prioriteringsproblemen t ex inom hälso-och sjukvården. Det handlar om vilket mod man visar när det gäller att tasvåra politiska beslut och hur man förmår föra dialog med allmänheten.Det är inte bara i som förtroendet för de folkvalda sviktar. Detfinns anledning för oss att dra nytta av de erfarenheter som gjorts i andraländer. Som regel har det börjat med att några få politiker oroat sig för vadsom håller på att hända med förtroendet för politikerna. På det stadiet är detsom regel ingen utanför kretsen som visar något större intresse. När sedanmedierna börjar avslöja olika affärer politiker är inblandade i, då höjs rösterför att man måste göra något. Avslöjandena handlar som regel om hurpolitiker använt pengar vid representation och om de tagit mutor. Det följssedan av ett skede då man inrättar olika former av institutioner för attförebygga framför allt oredlighet när det gäller ekonomiska förehavanden.Därefter börjar debatten om politikers sätt att utöva sin makt, sitt ledarskapoch vilken förebild politikern är.Som exempel på det arbete som bedrivs internationellt kan nämnas att det iUSA finns en särskild enhet för etik i , US Office forGovernmental Ethics (OGE). I , , m fl.länder har man också skapat särskilda enheter eller institut med uppgift att påolika sätt förstärka förtroendet för politiker. I har mandessutom tillsatt en kommitté med uppgift att utveckla etiska normer förparlamentsledamöter, ministrar och högre tjänstemän. I är det främståtgärder mot korruption som tilldragit sig största intresset. I arbetarman med att i politiker och offentliganställda ingjuta vikten av att leva upptill de etiska värderingar som råder i samhället.OECD har under drivit ett projekt . Också har etik i politik och offentlig sektor på sindagordning. Som en röd tråd i arbetet går oron över allmänhetens sjunkandeförtroende för politiker och den offentliga sektorn.I tillsatte regeringen Utredningen om folkstyret i Sverigeinför . Den skall belysa folkstyrets förutsättningar, problem ochmöjligheter inför nästa sekel. Kommittén skall analysera forskningen,stimulera det offentliga samtalet samt föreslå behövliga åtgärder för attstärka och fördjupa det svenska folkstyret. Utredningen kallas i dagligt tal förDemokratiutredningen.I sin arbetsplan har utredningen tagit upp punkter somförtroendevaldas avhopp, medborgarnas politiska engagemang mm. Enligtregeringsförklaringen från kommer direktiven tilldemokratiutredningen att utvidgas så att de även skall omfatta studier av val-deltagandet och förslag om åtgärder för ett ökat demokratiskt engagemang. Iarbetsplanen återfinns dock ingen rubrik som specifikt anger att man avseratt närmare undersöka varför allmänhetens förtroende för politiker sviktaroch vad man bör göra för att stärka detta förtroende.Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att till Demokratiutredningensdirektiv också läggs genomförandet av en mer djupgående analys av vad somligger bakom det sjunkande förtroendet som visas politiker. Utredningen börockså komma med förslag om hur man kommer tillrätta med problemen. Iarbetet bör man ta till vara de internationella erfarenheter som finns när detgäller etik i politik och offentlig sektor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenovan anförts om tilläggsdirektiv till Utredningen om folkstyret i Sverigeinför (SB 1997:01),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillvaratagande av internationella erfarenheter rörande etik ipolitiken.Stockholm den 27 oktober 1998Barbro ()(m)()()()()