mot · GL02Fi22 · 1998-04-29 00:00:00 — Skattesänkningar som tidigare föreslog belastade huvudsakligen statsbudgeten som de gynnade kommunsektorn. Därmed kunde utgifterna under utgiftstaket till följd av finansieringsprincipen minska på utgiftsområde 25 i de tidigare budgetalternativen. De av nu föreslagna skattesänkningarna är dock i samma storleksordning som i tidigare budgetalternativ. Tabell 7.3 Preliminär fördelning på utgiftsområden Förändringar i förhållande till regeringens preliminära förslag Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom o handikapp varav ny trafikskadefinansiering: växling mot sänkt fordonsskatt Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet varav minskning till följd av egenfinansiering i a-kassan mot sänkt inkomstskatt Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning o byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner *) *) Nettotillskottet för kommunsektorn är , och utöver regeringens satsningar. Detta beror på att stora förändringar görs på inkomstsidan som påverkar den kommunala ekonomin. Avgift till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 7.4 Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten och ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med -1999, -14,2000 och -16,. De interna transaktionerna mellan stat och kommun antas därmed netto vara oförändrade i förhållande till regeringens förslag. förslag till utgiftstak för den offentliga sektorn redovisas på total nivå i tabell 7.4. Tabell 7.4 Utgiftstak för den offentliga sektorn Procent av BNP utifrån regeringens prognos. 7.5 Statens lånebehov och statsskuld Sammantaget innebär ekonomiska politik att statens lånebehov, och därmed statsskulden, minskar snabbare än med regeringens politik. Detta sker dock inte på bekostnad av ett högre skattetryck, utan genom att utnyttja de möjligheter som finns att sälja ut statligt hel- eller delägda bolag. budget är dock balanserad med ett starkare saldo än regeringens redan före utförsäljningsinkomsterna. Det innebär att finanspolitik ger ett överskott i statens finanser med , exklusive företagsutförsäljningar och inklusive utförsäljningar. har valt att i nuvarande läge inte inteckna de av regeringen prognostiserade överskotten för att finansiera de reformer som föreslås. Budgetalternativet är i den meningen överbalanserat. Om det framöver visar sig finnas fog för de beräkningar regeringen presenterar kan det övervägas att vissa reformer finansieras från delar av överskottet. Inriktningen för den framtida finanspolitiken är att i den mån säkra (strukturella) överskott uppstår ska dessa användas för att sänka skatter för låg- och medelinkomsttagare samt för att sänka skatter för att skapa långsiktiga tillväxtförutsättningar. I debatten görs sällan åtskillnad mellan olika typer av skatter. Det hävdas exempelvis ofta från socialdemokratiskt håll att sänkta skatter automatiskt leder till sämre vård, omsorg och skola. De statliga skatterna väntas inbringa . Dessa kan förändras utan att kommunsektorns skatteintäkter minskar. utgångspunkt när det gäller skattesänkningar är att dessa inte får genomföras på ett sätt så att statsfinansernas eller penningpolitikens stabilitet hotas. Skatteförändringar som via skattesystemet påverkar de kommunala skatteintäkterna ska regleras i enlighet med finansieringsprincipen. Effekterna på total nivå av finanspolitik framgår av tabell 7.5. Tabell 7.5 Statens lånebehov och statsskulden Utveckling på total nivå till följd av finanspolitik -27,1 -61,1 -83,3 Lånebehov efter överföring enligt kd -27,1 -44,6 -51,0 -4,3 -0,2 Statsskuld som procent av BNP med regeringens politik 1 I enlighet med regeringens antaganden. Många av förslag berör inkomstsidan i statsbudgeten. Därför redogörs här för några av de viktigare förslagen för att ge en mer heltäckande bild av det kristdemokratiska budgetalternativet, även om syftet med vårpropositionen egentligen bara är att fastställa utgiftstaket för . Det är en brist att regeringen inte tydligare redovisar effekterna av det mycket höga och på många områden orimliga skattetryck som råder. föreslår ett fåtal inkomstökningar för att finansiera angelägna satsningar. Den beloppsmässigt största av dessa inkomstökningar är höjd bolagsskatt till . Denna höjning ingår som delfinansiering av ett paket för tillväxt och företagande där nettoeffekten är väsentligt sänkta skatter inom ett antal strategiska områden. avvisar regeringens förslag på tobaks- och alkoholområdet, vilket leder till en viss ökning av skatteintäkterna. Ökade anslag inom skatteförvaltningen för en effektivare skatteindrivning, ökad kontroll och bekämpning av ekonomisk brottslighet ger också positiva uppbördseffekter. En fortsatt utförsäljning av statliga företag leder till engångsvisa förbättringar av statsbudgetens saldo, vilket gör att statsskulden kan amorteras i snabbare takt än den regeringen föreslår. Skälen för privatiseringar av företag är förutom att minska statens räntebörda att renodla statens roll, att sprida ägandet, att skapa mer livskraftiga företag och att skapa utrymme för investeringar i de företag som är statliga. budget är balanserad med ett starkare saldo än regeringens även före de engångsvisa förbättringarna. För att utveckla tjänstesektorn och skapa förutsättningar för nya jobb föreslår en skattereduktion på av arbetskostnaden för hushållstjänster. Skattereduktionen begränsas till maximalt per hushåll och år. Förslaget innebär en kraftig utvidgning av dagens ROT-system dels eftersom skattereduktionen är större, dels eftersom den omfattar betydligt fler tjänster. Förslaget, som tidigare presenterat tillsammans med och beräknades innebära ett bruttoskattebortfall på . Inga sysselsättningseffekter är inkluderade. Däremot innebär regeringens något utökade ROT-avdrag att skattebortfallet netto blir något mindre jämfört med regeringens politik. föreslår vidare sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare genom ett kraftigt höjt grundavdrag i den kommunala beskattningen, ett återinförande av riskkapitalavdraget, avskaffad skatt på royaltyinkomster, avskaffad värnskatt, slopad dubbelbeskattning på utdelning, slopad särskild löneskatt på vinstandelar, sänkta arbetsgivaravgifter samt återgång till den gamla tidpunkten för momsinbetalning. Vidare föreslår sänkt fastighetsskatt, slopad förmögenhetsskatt, höjd avdragsrätt för pensionssparande, ett yrkesfiskeavdrag, avdragsrätt för individuella utbildningskonton, slopad moms på barnböcker, slopad kulturmoms samt sänkt gräns för reseavdrag från dagens 7 000 till 6 000. föreslår också väsentliga förändringar i beskattningen av jordbruk. Eldningsolja föreslås beskattas som inom industrin vilket innebär ett lägre skatteuttag. Jordbruket befrias helt från elskatt och dieselskatten sänks. Vidare anser att miljöavgifter för jordbruket i sin helhet ska återgå till näringen. Sammantaget innebär förändringarna en skattesänkning på för jordbrukssektorn. Vidare föreslås en trafikpolitisk reform enligt finsk modell där sänkt fordonsskatt växlas mot högre i trafikförsäkringen, vilket bland annat gör att kostnaderna på utgiftsområde 10 kan minska och på någon sikt även premierna för trafikförsäkringen. Tabell 8.2 Statsbudgetens inkomster, utgifter och lånebehov Avvikelser i förhållande till regeringens beräkning Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m. -14,0 -15,0 -17,0 Inkomstgrupp 2000 Inkomster av statens verksamhet Inkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom Inkomstgrupp 4000 Återbetalning av lån Inkomstgrupp 5000 Kalkylmässiga inkomster Inkomstgrupp 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomstgrupp 7000 Extraordinära medel avseende EU Summa utgifter inklusive statsskuldsräntor -14,1 -14,9 -16,4 -20,9 -20,7 -20,1 Anm. av den intäkt som redovisas netto i tabell 1.1 är här redovisad under inkomstgrupp 6000. Beloppen är avrundade i tabellen och summerar därför inte exakt. Beräkningen för respektive summa är dock gjord utan avrundningar. Förändringarna på total nivå framgår av tabell 7.5. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen (avsnitt 4), att godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 19992001 (avsnitt 7.4), att fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , för till och för till (avsnitt 7.3), att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren 19992001 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1), att godkänner inriktningen för skattepolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen (avsnitten 5.1 och 5.4), att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig skatt, att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt, att avslår regeringens förslag om bemyndigande att utan ytterligare riksdagsbeslut träffa avtal med , att avslår regeringens förslag om inrättande av nytt ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor i .