mot · GM02Ub431 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub431av ()Högre utbildning i glesbygdDistansutbildningHögskole- och universitetsorterna har en stark dragningskraftpå människor och företagare. Den utflyttning som skogs- ochglesbygdskommunerna nu erfar kommer att fortsätta ochaccelerera i det kunskapssamhälle som växer fram. Märk välatt avflyttning , 1998, är större volymmässigt sett än vadden någonsin var och 60-talet.En missuppfattning är att kunskapssamhället i huvudsak kommer attutvecklas i stora städer och att nyskapandet i huvudsak kommer att ske påutbildningsintensiva orter.Förutsättningarna för nyrekryteringar av högutbildad arbetskraft till företagi glesbygden är låga. Ju längre bort från en högskoleort företaget är belägetdesto svårare har företagaren att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Vi kankonstatera att arbetslösheten i är omfattande och att människor påorter som saknar egen lokal högskola är särskilt drabbade. Behovet avhögskoleutbildad arbetskraft är likväl stort också i företag belägna i gles-bygd. I slutänden handlar det om konkurrensförmåga där humankapitalet äravgörande för utgången.Att föra ut högskoleutbildning via distansöverbryggande teknik tillmänniskor och företagare i glesbygd är av avgörande betydelse för helaSveriges utveckling. Högskole- och universitetsstudier kan med hjälp av ITbedrivas på ett kvalitativt sätt även på mindre orter med hjälp av bl.a. lokalastudie- eller lärcenter.Regeringen har uppmärksammat högskoleutbildning via distansöver-bryggande metoder vilket ger människor i glesbygd stora möjligheter attbedriva högre studier utanför högskole- och universitetsorterna. Utbildningenska byggas ut med minst 1 500 platser . Planeringen harpåbörjats och ett utvecklingscentrum för distansutbildning har förlagts tillHärnösand. Satsningen på ökar med stor sannolikhet ävenefterfrågan på högre utbildning. Deltagare i tillhör i storutsträckning den del av befolkningen som är ortsbunden.Med modern distansöverbryggande teknik kan vi erbjuda människor,på orter i glesbygden, högre utbildning som kvalitativt är att jämställa medtraditionella studier på högskoleorter. Därför är det viktigt att distans-utbildningen snabbt byggs ut och görs tillgänglig i hela landet.Vad som ovan anförts om distansutbildning i hela landet bör ges regering-en till känna.Skapa incitament förhögskolor att erbjuda enefterfrågestyrd högreutbildning vid lokalastudiecenterDet är viktigt att mottagarna av högskoleutbildning kanstyra och påverka utbudet och innehållet i utbildningen.Genom distansutbildning kan ett relevant utbud avhögskoleprogram och kurser erbjudas lokalt. Utbudet börsålunda vara efterfrågestyrt och styras av behoven hoslandsbygdens folk och företag. Resurser för upphandling avhögskoleplatser bör tilldelas lokala studiecenter som isamarbete med högskolor och universitet anordnardistansutbildning. Det är synnerligen viktigt att ge lokalaaktörer (t.ex. lokala studiecenter) möjligheter att styra ochpåverka utbudet av högre utbildning.Studiecenter skall i huvudsak fungera som en nod och beställningsfunktionsom samverkar i olika nätverk, såsom exempelvis , och som inhämtarutbildningsbehov lokalt. Dessa centrer kan sedan via nätverk samordna ochupphandla efterfrågad högskoleutbildning av olika högskolor och universiteti vilket pris och kvalitet är avgörande vid valet av leverantör.Regeringen har inrättat en särskild "distansutbildningsmyndighet" somförfogar över resurser för att upphandla utbildningar bland högskolorna.Avsatta resurser, 1 500 högskoleplatser, är främst avdelade för stödområde 1.Regeringen har vidare för avsikt att återkomma i frågan i samband medbehandlingen av utredningen , DUKOM:s, för-slag. Sammantaget kan konstateras att avsatta resurser är tilltagna i underkantoch att andra områden i är synnerligen beroende av att få ta del avhögskoleutbildning via distansutbildning på lokala studiecenter.Exempel på lösningar -högre utbildning via distansi glesbygdSiljansutbildarna AB är ett kommunalt utbildningsbolag somägs av de fem Siljanskommunerna . Bolagets huvuduppgift är att verka för atthögskoleutbildning kommer Siljanskommunernas invånaretill del. Siljansutbildarna är vidare knutna till nätverketNITUS som i samarbete med olika högskolor och universitetbedriver utbildning och undervisning på högskolenivå bådeinom och utanför stödområde 1.Efterfrågan på högskoleutbildning från ortsbundna människor i Siljans-bygden och i övriga NITUS-anslutna kommuner är mycket större än detutbud som och erhåller från hög-skolor och universitet.De distansöverbryggande verktyg som Siljansutbildarna och NITUSnyttjar för distansutbildning är bl.a. telebild, Internet, First Class, fax,telefonm m. Studiegrupper bildas på lokala studiecenter och vid det lokala studie-centret finns all erforderlig utrustning för att bedriva distansstudier. Studen-terna skrivs in vid en högskola eller universitet men genomför i huvudsaksina högskolestudier vid ett lokalt studiecenter. Via telebild kan studenter påolika orter se, lyssna och kommunicera med en föreläsare ellerseminarieledare. Föreläsaren kan via bl.a. telebild använda bilder och dia-gram. De studerande kan sålunda vara utspridda över hela landet. , såsom , kan också små orter med lokala studiecenter fåtillgång till såväl breda som smala högskoleutbildningar. Universitet kan"skräddarsy" utbildningar i samma ämnen efter den efterfrågan som finns.Högskolestuderande hos Siljansutbildarna och uppvisar mycket högaexaminationsfrekvenser. Just nu läser ca 1 500 studenter olika högskole-kurser inom och som och gjort, bland de lokalthögskolestuderande vid studiecenter, har visat att högskolestudier vid lokalastudiecenter är en utmärkt metod att skaffa sig högskoleutbildning. Vidarevisar undersökningar att prestationsgrader på distansutbildningar genomfördavid kommunala studiecenter ligger i nivå med närundervisning vid campus, ivissa fall även högre (se bl.a. Högskoleutbildning på hemmaplan. Hälsinge-kommunernas Dukomprojekt). omfattar ca 45 kommuner iSverige och är ett växande nätverk som är öppet för samtliga kommuner iSverige.Ett uttalat problem som och har är en omfattandebrist på utbildningsplatser. Vidare arbetar och medsådana villkor att högskolor och universitet i huvudsak styr utbudet avutbildning vilket innebär att de högskolekurser som ges via distans i regel ärkurser som högskolan har problem att få studenter till. Som ett försök börinledningsvis och erbjudas möjlighet att erhållaegna, behovsstyrda resurser avsedda att användas till att upphandlautbildningsplatser från högskolor och universitet. En 3-årig försöksverk-samhet omfattande totalt med början 1999, bör inledas.Denna kan finansieras genom att anslaget A 1 , vad avser ennationell inspektionsnämnd, genom neddragning med motsvarande belopp.Detta bör ges regeringen till känna.NITUS-anslutna kommunala studiecenter saknar medel för attmotivera högskolor och universitet att prioritera och förlägga högskolekurseroch program på distans. För att säkerställa det lokalt efterfrågestyrdaperspektivet bör incitament som stärker distansutbildning till lokala studie-center skapas. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare bör tillräckligt många högskoleplatser avsättas för att fylla behovetutanför högskoleorterna. Enbart utnyttjar i samarbete med olikahögskolor och universitet ca 1 500 platser. Totalt 15 000 platser bör avsättasför distansutbildning. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare bör det övervägas att statliga resurser reserveras för driften avlokala kommunala studiecenter så att deras fortsatta existens säkras. Dettabör ges regeringen till känna.DUKOM föreslår i sitt betänkande att kommunerna även i fortsättningenskall finansiera verksamheten vid lokala studiecenter. Detta förslag riskeraratt permanenta ett tillstånd där orter med en lokal högskola ständigt fjärmarsig från orter som saknar en lokal högskola. Det är en demokratifråga att allaSveriges medborgare erbjuds studier på lika villkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansutbildning för hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiecentrum,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och erbjuds möjlighet att erhållaegna behovsstyrda resurser, förutsatt att man upphandlar utbildningsplatserav högskolor och universitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser för drift av kommunala studiecentrum.Stockholm den 27 oktober 1998Kenneth ()