mot · GM02U609 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U609av andre vice talman m.fl. (v)GuatemalaGuatemala - en hotadfredsprocessGuatemala är ett av världens vackraste länder med bördigajordar, gröna otillgängliga bergsmassiv och djup djungel. IGuatemala odlas kaffe, majs, bananer, kardemumma ochneråt kusten, tropiska frukter. Den kulturella rikedomen ärockså stor och sträcker sig mer än 1 i tiden.Majoriteten av landets befolkning utgörs avursprungsbefolkningen indigenas, ättlingar till mayaindianeroch andra folk. De talar sinsemellan mer än 30 olika språk.Framför allt kvinnorna har bevarat de traditionella kläderna,mycket konstfärdigt framställda. har mångalämningar från historisk tid, som fascinerat generationer avarkeologer. Det lilla landet är också hemvist för litteratur ivärldsklass. Det mest berömda forntida verket är Popul Vu,mayaindianernas heliga skrift. Bland moderna författare ärAsturias den mest framstående. är även ettvälbesökt turistland.Landet har dock en mörk och blodig historia. Befolkningen har, sedanerövringen av spanska kolonisatörer , under århundraden levtunder förtryck och diktatur. Bortsett från dådemokratiska krafter försökte genomföra reformer i landet har befolkningenlevt under kolonialt, imperialistiskt och inhemskt förtryck. Den kortademokratiska perioden avbröts brutalt av en kupp genomförd av CIA 1954.Det stora amerikanska företaget uppfattade sina intressen somhotade av den demokratiskt valda regeringens och den likaledes demokratisktvalde presidenten jordreformer. Under kuppen mördades presidentArbenz. Därefter har förtryck och diktatur härskat i landet. De politiskaförhållandena har varit kaotiska och politiska mord har hört tillvanligheterna. Kriminaliteten har varit och är fortfarande mycket hög.1980-talets inbördeskrig ochfredsuppgörelsen1980-talet var kanske mörkaste period. Dåpågick inbördeskrig i landet och hundratusentals människormördades eller tvingades i landsflykt. Tusentals byarjämnades med marken: kriget mellan armén och gerillanskapade en djup rädsla hos invånarna. Ingen gick säker.Nästan alla har en släkting eller vän som försvunnit elleravrättats. , vari ingick ett delavtal omkonstitutionella frågor, som undertecknades den 7 december1996 i , innebar en verklig förändring av landetspolitiska situation. Avtalet innebar att ett långt och blodigtinbördeskrig kunde avslutas. Under hela det långaförberedande arbete som föregick fredsavtaletmellan regeringen och gerillan och som ledde tillinbördeskrigets slut, hade FN på olika sätt funnits med ibilden. Valen och utgjorde envändpunkt för freden.Under 1997 påbörjades en del större förändringar i landet. Demilitari-seringen kom i enlighet med avtalet igång . Militärens roll börjadeförändras från att styra politiken och landet till att försvara landet ochkonstitutionen. I det civila samhället inleddes arbetet med en juridisk reform.Den nationella polisen började reformeras och stärkandet av de civilainstitutionerna påbörjades. Statens öppna våldförande på de mänskligarättigheterna minskade drastiskt, men fortfarande kan inte regeringengarantera grundläggande mänskliga rättigheter.Under 1997 öppnades även det politiska fältet för nya aktörer. Framför alltgällde detta befolkningsgruppen indigenas som i den nya situationen harkunnat utveckla och stärka sina organisationer. Även kvinnorörelsen harutvecklats och stärkts detta år. Slutligen inrättades en kommission som hartill uppgift att lägga förslag om förändringar. Det gäller utbildningssystemet,indigenas rätt till sitt språk och flera andra områden. Kommissionen bestårav olika folkliga rörelser samt regeringen och har 19 olika underkommittéersom behandlar olika frågor.Under 1998 har dock hela processen bromsats upp. Anledningarna tilldetta är flera. Den viktigaste är att en rad storföretag och en stor del avöverklassen i landet motsätter sig en reformering av samhället. Hela tidensätts käppar i hjulet för fredsprocessen. Motståndet har organiserats genomkontakter mellan olika personer och grupper.Dagens situation: Motståndmot reformer och fredDen presenterade Minugua, FN:s kontor iGuatemala, sin tredje rapport om uppföljningen avfredsavtalen. , chef för , konstateradedär att genomförandet av fredsöverenskommelsen under1998 tappat tempo jämfört . Den 21 oktober1998 gästades av president . Hanbeskrev själv de svårigheter som regeringen har med attsnabbt uppfylla fredsavtalet och starka intresseav fortsatt svenskt engagemang.De tre viktigaste problemen är de följande:1. Motståndet mot en skattereform. Enligt avtalet skall skatten höjas från6 % till . Om inte den rika delen av befolkningen betalarrimlig skatt kan man aldrig möta befolkningens behov av bland annatbostäder, utbildning och sjukvård. UNDP och en guatemalansk institutionpresenterade en rapport om fattigdomen bland mayafolket. konstateras att av indigenas lever i fattigdom, jämfört med76,av befolkningen som helhet. Om de rika inte betalar skatt kan ingetvälstånd byggas upp. blir i så fall även i fortsättningen beroendeav bistånd från den rika delen av världen.2. Den konstitutionella reformen har ännu inte genomförts och även den ären förutsättning för att avtalet skall kunna hållas. Först blevlagförslaget om konstitutionella reformer antaget av kongressen. Hårdastmotståndare till en ny konstitution är med sin ordförandegeneral . Montt var under inbördeskriget en av de ansvariga för deomfattande förbrytelserna mot mänskliga rättigheter, oftast begångna motindigenas. Rios Montts parti vill avbryta hela processen, FRG menar attavtalet skapar kaos i landet och att endast kan ledas av en starkman, dvs Rios Montt själv. Beslutet i kongressen skall följas av enfolkomröstning.3. Ännu finns inget fungerande rättsväsende. existerarimmunitet för makthavarna i . Trots att det internationellasamfundet har spenderat stora summor på att försöka förändra rättssystemethar små förändringar skett. Mordet på biskop , som mördades iår är ännu inte uppklarat. De militärer som var inblandade i mordet har ännuinte förhörts. Inte heller har den militära massakern påhemvändande flyktingar från klarats upp rättsligt.Sverige har ett särskilt ansvar för att fredsavtalet fullföljs. Därför bör densvenska regeringen agera, så att utfästelserna i det guatemalanskafredsavtalet blir verklighet. Det vore därför värdefullt om i FN:ssäkerhetsråd tog upp frågan om fredsavtalets förverkligande och då särskiltbehandlade frågan om skattereformens, det nya rättssystemets och denkonstitutionella reformens genomförande. Alla dessa tresamhällsförändringar ingick som vitala delar i det ingångna fredsavtalet.Därutöver behövs en ökad närvaro och ökade resurser till FN:s arbete påplats i . Detta vill vi ge regeringen till känna.Sverige har ett väl upparbetat bistånd till , där stödtill demokrati och mänskliga rättigheter, utgör en väsentlig del. För attfolkomröstningen om konstitutionen skall få en konkret demokratiskinnebörd krävs omfattande informationsarbete bland befolkningen. Till dettaarbete kan och bör bidra med erfarenheter och resurser. Detta vill vige regeringen till känna.HandelsförbindelserHittills har handeln mellan och varitblygsam. För att få ökade resurser till en ekonomisk ochsocial utveckling krävs en breddning av handelspartners.Från svensk sida borde svensk teknologi för en förbättradinfrastruktur i i olika avseenden vara av intresse.Den kan bidra till detta genom att tainitiativ till handelsdelegationer i båda riktningarna. Dettavill vi ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den i tar upp frågan omuppfyllandet av villkoren i det guatemalanska fredsavtalet i dess treväsentligaste delar; reformeringen av skattesystemet, införandet av ett nytträttssystem samt den konstitutionella reformens genomförande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den inom FN agerar för en FN-mission iGuatemala,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att , inom ramen för samarbetet med , erbjuderstöd till informationsarbetet före folkomröstningen och dess genomförande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den verkar för utökade handelsförbindelsermellan och Guatemala.Stockholm den 20 oktober 1998Eva ()()()()()()()