mot · GM02T505 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T505av ()InlandsbananBakgrundInlandsbanan färdigställdes och är totalt . Den sträcker sig mellan ochGällivare. Mellan och byggdes banan medden tidens gängse standard medan sträckan byggdes med lägre standard, vilket gjorde attbanan i hela sin längd hade svårt att bli det tänktakomplementet till norra stambanan. Trots detta komInlandsbanan att väsentligt stärka näringslivet i Norrlandsinland.Mellan Persborg norr om och söder om är banannedlagd, men den är nu på väg att åter öppnas för godstrafik mellan Persborgoch . En forskningssträcka söder om skall också tas i bruk.Kommuner och näringsliv arbetar aktivt för att hela den nedlagda sträckanmellan och åter skall öppnas för godstrafik. Den avIBAB förvaltade sträckan mellan och , inklusive deanslutande sträckorna , och Arvidsjaur-Nordlunda, är 1 050 kilometer lång.Erfarenheter - enlägesbeskrivningSedan IBAB efter beslut den 15 december 1992övertagit förvaltandet har utvecklats till en välfungerande kommunikationslänk mellan inlandets näringslivoch exportmarknaderna. Man har genomfört en radförbättringar längs banan och godstrafiken har ökat med150 %. Dessutom driver IBAB ett antal för järnvägen viktigautvecklingsprojekt.IBAB har genomfört avtalsbundna åtaganden vad gäller banunderhåll lägre kostnad än beräknat och därigenom kortsiktigt kunnat underhållahela banan, trots att de anslagna medlen endast var avsedda för gods-trafiksträckorna.När det gäller viktiga funktion i godstrafiksystemet delarjag regeringens uppfattning. Vad som särskilt måste uppmärksammas är attnär det gäller de delar av banan som har godstrafik av mindre omfattning harsträckan haft en kraftig ökning av antalet godsvagnar detsenaste året. Utvecklingen pekar också på att även sträckorna längst i norrkommer att få ökad trafiktillväxt om ett par år.Den största transportköparen som använder en längre sträcka av banan ärUppsala Energi. Andra stora transportköpare är och men deanvänder bara kortare sträckor av banan. Den genomgående godstrafiken harökat . Inte minst har det varit en kraftigtrafikökning. Kombinationsmöjligheter med tvärbanorna skulle effektiviseratransportarbetet tekniskt och bli fördelaktigare med bland annat lägrefraktkostnader.Det finns starka skäl att skapa ett helt och sammanhållet järnvägssystemmed "icke elektrifierade banor" i inland. IBAB synes vara den mestlämpade parten att förvalta och utveckla ett sådant system. Det bör snarastutredas hur en överföring av södra banavsnittet mellan ochMora samt alla tvärbanor kan överföras till . Detta skulleavlasta arbetsuppgifter som man egentligen inte lägger ner så stormöda på, som IBAB visat att man på ett både verksamhets- ochkostnadseffektivt sätt är kompetent att utveckla dessa bandelar.Jag välkomnar regeringens deklaration i budgetpropositionen att det ärangeläget att hela sträckan mellan och får en standardsom möjliggör godstrafik med 22,5 tons axeltryck. Detta innebär attsträckorna och med stöd inom ramenför Mål 6-programmet, kan rustas. Önskvärt är även att sträckorna och kan rustas på liknande sätt.Det måste också understrykas att med ökad godsvolym och dessutomtillkommande bandelar, ökar även behovet av drifts- och banunder-hållsmedel. Ytterligare ca krävs för att täcka nödvändigtbanunderhåll och trafikledningskostnader. Ska IBAB även fortsättningsvis,på ett framgångsrikt sätt kunna agera "" för , måstedessa medel skjutas till.Persontrafik ochturistsatsningarDen så kallade ersättningstrafiken utmed skermed buss. Det föreligger ett tioårigt avtal mellan staten ochlänstrafikhuvudmännen som innebär att man erhåller ca 40miljoner kronor för att sköta denna trafik. De ca 85000 lokala resor som bussarna producerar är betydligtlägre än vad SJ:s motorvagnar hade före avtalet. Dettainnebär en subvention per resenär med ca 470 kronor.Avtalet mellan staten och länstrafikhuvudmännen går ut ochinnan dess finns det inga möjligheter att bedriva reguljär persontrafik medtåg. Däremot anser jag, i motsats till vad som sägs i propositionen, atttågtrafik i kombination med busstrafik, är det lämpligaste sättet att utförapersontrafikförsörjningen längs Inlandsbanestråket.Inför år 2001 då avtalet med länstrafikhuvudmännen går ut är detangeläget att regeringen tillsammans med berörda parter i inlandet tar ettgemensamt grepp över persontrafikfrågorna längs Inlandsbanestråket.Regeringen måste ta initiativ till att inbjuda trafikhuvudmännen, IBAB ochrepresentanter för Inlandskommunerna (IEF) till sådana överläggningar, föratt tillsammans hitta bästa möjliga och kostnadseffektiva lösning förinlandets persontransporter.Turisttrafik bedrivs på banans hela längd med skiftandeframgång. Antalet resenärer har varierat mellan 15 000 och 30 000. Förutomden genomgående turisttrafiken på hela banan från till , somgenomförs med rälsbussar, finns flera speciella tågsatsningar på olika delarav banan. Det handlar både om utpräglade vildmarkståg och trafik medånglok. Intensiva marknadsföringsinsatser har gjorts och bekostats avberörda kommuner med hjälp av regionalpolitiska medel, mål 6-områdes-medel och vissa näringslivsinsatser. Vi är övertygade om att dessa satsningarkommer att ge större utdelning . Antalet utländska resenärer ökarstadigt. Det är en utveckling som kan förväntas fortsätta till följd av både dentilltagande miljöförstöringen på kontinenten och det växande intresset förkultur- och ekoturism.Turistiskt är unik. Turisttrafiken har med rätt uppläggning,marknadsföring och stöd i ett uppbyggnadsskede, förutsättningar att bli lika"legendomspunnen" som . kan bliryggraden i en kraftfull satsning på framtidsinriktad, miljöanpassad turism iinlandet. Den går genom ett av de större vildmarksområdena i . Bananpasserar dessutom i kanten av det enda nordiska naturområdet på FN:svärldsarvslista, det vidsträckta Sjaunjaområdet i norra den lokala turist- och besöksnäringen är en överlevnads-fråga. Den bidrar till bättre utnyttjande av befintliga hotell och stugbyar,som den ökar underlaget för de många små entreprenörerna ibranschen. Genom det turistiska tillskottet är det möjligt för handels- ochservicenäringarna att året runt hålla en bra standard för den fast boendebefolkningen.SammanfattningEn viktig förutsättning för att sommarens turisttrafik ska levavidare och utvecklas är att banan hålls samman i hela sinlängd. Detta i sin tur är helt beroende av tilldelningen avbanunderhållsmedel. Den nivå som IBAB ochInlandskommunerna angett är inte överdriven med tanke påden snabbt växande godsvolymen och utökade godssträckor.Tungt gods för långväga transporter bör fraktas på järnväg.Noteras bör också att det inte handlar om att anvisa ytterligare medelutöver de ramar som tilldelats utgiftsområdet. Det gäller att ur tillgängligabudgetmedel för banunderhåll markera att för räkning, avsättaytterligare . Anslag för detta ändamålyrkas i motion som berör det aktuella utgiftsområdet.Vid ingången står inför en genomgripandesamhällsomvandling, fullt jämförbar med industrialismens genombrott ibörjan av seklet. På samma sätt som järnvägen då banade väg för den nyatiden kommer den att spela en viktig roll nu när ska byggas om förlångsiktig ekologisk hållbarhet. Detta gäller inte minst . Delsdärför att den går genom bygder som är rika på biobränslen och mineraler,och därför kan lämna viktiga bidrag till svensk industri ochenergiförsörjning, och dels därför att den utgör ett levande kulturminne ochen turistattraktion av internationell klass.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överföra bandelen och samtliga tvärbanoratt förvaltas av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av upprustning av bandelarna ochArvidsjaur-Gällivare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökat banunderhåll på ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamma överläggningar med alla berörda parter inför nyttavtal år 2001.Stockholm den 22 oktober 1998Ulf ()