ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02L706 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L706av ()Regler för nätverksmarknadsföringFasta spelregler förnätverksmarknadsföringGenom teknologins genombrott och den ökadedatakapaciteten har helt nya marknadsföringsformer isamhället vuxit fram, bland annat så kallad nätverks-marknadsföring. Denna marknadsföringsform omsatte 1996produkter för och involverar 25miljoner människor i 125 länder.I hålls elva miljoner networkmarketingmöten och vartionde sekund startar en hembaserad försäljningsverksamhet i världen. IJapan lanseras av alla nya produkter som kommer ut påmarknaden genom detta försäljningssätt. En marknadsföringsform somenkelt uttryckt går ut på att förmedla varor och tjänster direkt från fabriktillkund utan traditionell reklam, marknadsföring eller fördyrande mellan-händer.De personer som informerar om produkterna och tjänsterna får däremotbetalt efter vissa skalor i förhållande till omsättningen. I har denna för-säljningsmetod prövats rättsligt, med Amway som pilotfall, världens störstanätverksföretag med en omsättning på . I och meddenna rättsliga prövning fastställdes juridiska och etiska regler som liknandeföretag sedan har att rätta sig efter.Både och har klart uttalade regelverk som styr dennaverksamhet medan fortfarande saknar riktlinjer.Jag anser att måste ha en beredskap för en snabbt växande nät-verksförsäljning och att regler utformas som skapar trygghet för deinblandade parterna inklusive de tiotusentals människor som ärinvolverade i denna försäljningsverksamhet i Sverige.Nätverksförsäljning är en möjlighet att starta ett eget företag utifrånmycket små ekonomiska resurser. Detta skulle kunna leda till att ett stortantal arbetslösa svenskar kunde komma ur sin arbetslöshet. Det är därförangeläget att riktlinjer blir fastställda så att verksamheten legitimeras avriksdagen och att människor därmed känner trygghet i att de inte gör någotsom kan anses vara i gråzonen för affärsverksamhet. finns det exempelpå att människor behandlats väldigt olika i samråd med arbetslöshetskassavid önskemål om starta eget-bidrag för nätverksförsäljning. Detta beror tillstor del på okunskap och avsaknad av gällande regler för nätverksförsäljning.Lotteriinspektionens regelverk är föråldrat när det gäller utveckling avdenna marknadsföringsmetod. Jag anser att följande synpunkter bör beaktasdå riktlinjer ska fastställas:- Varorna och tjänsterna måste ha ett realistiskt marknadsvärde.-- Provision utbetalas enbart då varor och tjänster omsätts till slutkund.-- Provision utbetalas enbart i ett ekonomiskt hållbart system förmoderföretaget och involverade distributörer och informatörer.-- Inga dolda avgifter får förekomma som inte relaterar till reella varoreller förmåner.-- Returrätt av varor ska säkerställas kunden till hundraprocent.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett regelverk för nätverksförsäljning i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållet i ett sådant regelverk.Stockholm den 24 oktober 1998Ragnwi Marcelind (kd)
mot · GM02L707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L707av och ()Konsumentupplysning vid tjänsteköpDen, som köper en vara har ett starkt konsumenstöd.Riksdagen har antagit precisa regler om rätt till byte av vara,men också om hur varorna ska exponeras, och priserna skatydligt framgå för envar, som köper en vara.Däremot är reglerna för tjänsteköp inte lika enkla och konsumentvänliga.Samtidigt ökar tjänsternas betydelse för hushållsekonomin. Alltfler privat-personer börjar vända sig till olika tjänsteföretag för att få hjälp både medpraktiska uppgifter och med mer svåröverskådliga uppdrag inom t.ex. data,byggledning, telefoni etc. Konsumenten har självfallet rätt att få uppgift omvad tjänsten kostar om hon eller han direkt frågar om kostnaderna, men oftasvårt att formulera sina önskemål.Samtidigt befinner sig konsumenten i en svagare ställning gentemot den,som säljer tjänsten än mot ett företag som säljer en vara. kan lämnastillbaka, men ett spontanköp av en tjänst kan inte göras ogjort. Det liggerockså i konsumentens intresse att ha en god relation till den han eller honköper en tjänst av. Då kanske inte det första intresset är att visa "den snålasidan" och ägna alltför mycket tid åt att pressa den, som köper tjänsten påvilket pris det handlar om.Vi menar därför att det finns skäl att se över hur konsumentlagstiftningenfungerar vid tjänsteköp. Bland annat bör det övervägas om det ska finnaskrav på den, som säljer en tjänst till hushållen att utan anmaning klargöra vadtjänsten kostar, hur tid för tjänsten kommer att räknas och vilka rättigheterkonsumenten har. Företag, som säljer t.ex. telefonitjänster måste också fåkrav på betydligt enklare och överskådligare konsumentinformation än idag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av konsumentskydd och uppgiftsskyldighet vidtjänsteköp.Stockholm den 23 oktober 1998Helena ()()
mot · GM02L708 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L708av ()År 2000-problematiken ur ett konsumentperspektivVi vet att mycket kommer att hända . Det är inte barastora organisationer, hissar, kommunikationer som kan fåproblem. Det finns också en hel del föremål i våra hem medinbyggda datorer som kan ge problem för brukarna.Vem bär ansvaret för att apparater och system skall fungera ? Är det leverantören eller tillverkaren? Vissa anser att en oroligslutanvändare av t ex hemutrustning skall vända sig till inköpsstället för attfå information - och om informationen inte finns, be säljaren att spåra bakåtmot tillverkaren. Frågan är om detta verkligen fungerar. Vilka konsument-lagar skyddar konsumenterna om det man köpt intefungerar ?Problemet är dåligt belyst och som konsument är det svårt att veta vilkarättigheter respektive skyldigheter man har om en vara inte fungerar efter den1 januari 2000.Enskilda konsumenter måste få information om:Vilka risker som kan uppstå och vad de kankontrollera och förebygga.Vilka varor och tjänster som är särskilt utsatta respektive inte alls berörs.Vilka rättigheter de har vid eventuella fel som uppstår.2000-delegationen har vissa uppgifter att informera men riktar sig mestmot organisationer och företag:Delegationen skall följa och värdera arbetet med anpassningen inför år 2000.Särskild uppmärksamhet skall ägnas väsentliga samhällsfunktioner såsomtotalförsvar, räddningstjänst, hälso- och sjukvård, telekommunikationer,transporter, finansiella tjänster, samt energi- och vattenförsörjning.Delegationen skall värdera information om hur arbetet fortskrider ochuppmärksamma dem som ligger inom riskzonen för att inte klaraomställningen på ett tillfredsställande sätt.Delegationen borde ges ett tilläggsdirektiv att även följa ochvärdera konsekvenserna för de enskilda konsumenterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till 2000-delegationen.Stockholm den 27 oktober 1998Eva ()
mot · GM02L711 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L711av m.fl. (s)E-postreklamIT-utvecklingen erbjuder många spännande möjligheter föross alla. Alltfler får tillgång till Internet och e-post.Kommersialiseringen av nätet är i full gång och den nyamarknadsplatsen har blivit en plats för kommunikation avalla slag - inte minst reklam. I en rapport från SverigesKonsumentråd uppmärksammas utvecklingen avanvändandet av e-post som reklammedium och det faktumatt konsumenterna i ökande utsträckning utsätts för oönskadreklam via e-post.Det borde vara grundläggande att konsumenterna inte ska behöva ta emotoönskad reklam, vilket medium det än gäller. När det gäller andra former avreklam finns möjlighet att slippa utsättas för oönskad reklam. Man kanexempelvis anmäla att man inte vill ha direktreklam, och det finns ett EU-direktiv om konsumentskydd vid distansavtal där säljaren måste ha kundensmedgivande för att göra reklam via fax eller s k automatisk uppringning viatelefon. Samma regler bör gälla e-postreklam.Regeringen bör få uppdrag att ta fram ett förslag om hur ettkonsumentskydd mot oönskad e-postreklam kan utformas. Både annonsörer,Internetleverantörer och reklambyråer har ansvar för utvecklingen, vilket börbeaktas vid utformningen av ett sådant konsumentskydd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett konsumentskydd mot oönskad e-postreklam.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()()()()
mot · GM02L801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L801av och ()STIMI regeringens budgetproposition utgiftsområde 17, avsnitt5.5, B 3 betonas fonogramutgivningens betydelse för atttonkonstnärers arbeten skall förmedlas till publik. Vidarebetonas det värde som utgör för tonsättare när detgäller bearbetning av notmaterial och internationellkontaktförmedling. Regeringen föreslår att anslaget tillförs2,för ökat stöd till utgivning och spridningav fonogram samt ett ökat bidrag till STIM.Det ökade stödet har en konkret innebörd, medan det som i propositionenkallas för ökat bidrag saknar detsamma.Enligt uppgifter från en rad ideella organisationer och från studieförbund,har byråkratiserat sin verksamhet genom att frångåtidigare avtal med centrala organisationer och studieförbund om en bestämdsumma pengar för att dessa vid sina, som regel, traditionella arrangemang fåranvända musikinslag. kräver både en summa pengar centralt plusen ersättning för varje arrangemang baserat på antalet besökare. Det finnsanledning förmoda att det ökade stödet som regeringen föreslår ska gå till attanställa fler personer för att upprätthålla den nypåkomna byråkratin gentemotideell verksamhet.I 21 § upphovsrättslagen står att läsa .STIM tycks tolka 21 § i upphovsrättslagen, att musiken är det huvud-sakliga vid alla arrangemang. Så är ingalunda fallet vid en lång radarrangemang som firande av , nationaldag, midsommar eller ensommarfest. Det är verksamheter som anordnas för trivseln i bygden ochutan någon som helst egen . Eftersom har en annan syn på 21 §upphovsrättslagen måste klart markera ett undantag för ideellaorganisationer och studieförbund som arbetar på samma sätt. Studieför-bunden har för sin kulturverksamhet fått vidkännas mer än så högakostnader. Det säger sig självt, det blir färre arrangemang, musikinslagenutelämnas vid arrangemangen och intresset att sprida kulturaktiviteter avtar.De ideella organisationerna känner på samma sätt och försöker i ställetanordna verksamheter utan musikinslag. Förlorarna blir i samtliga falltonsättarna.Regeringen har att utse ledamöter i , dels ordförande ochdels två ledamöter. Det synes märkligt att såväl regering som riksdag betonarkulturens betydelse och lovordar det arbete som det ideella föreningslivet,folkrörelser och studieförbund står för, som de kan ge legitimitet åtden alltmer hårdnande attityd som uppvisar. Regeringens utseende avledamöter i bör därför upphöra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad som anförts i motionen hos regeringenbegär en översyn av tillämpningen av upphovsrättslagen och ideellaorganisationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen ej längre bör utse representanter i styrelse.Stockholm den 22 oktober 1998Jeppe ()()
mot · GM02L806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L806av och ()UpphovsrättslagenSTIM (Föreningen ) har intagit en allt hårdare attitydgentemot det ideella föreningslivet i samband medförhandlingar angående användandet av skyddad musik.Efter att tidigare ha tecknat ett avtal med de centralaorganisationerna som täcker in det som regleras i 21 §upphovsrättslagen vad gäller "offentliga framföranden" harorganisationer krävts på antingen ett upp till 10-15 gånger såhögt belopp eller en centralt erlagd summa samt ersättningför varje enskilt arrangemang".Vi kan inte inse att denna förändrade attityd av vad gäller tolk-ningen av 21 § upphovsrättslagen står i överensstämmelse med innebörden iparagrafen:Var och en får framföra utgivna verk offentligt1. vid tillfällen där framförandet av sådana verk inte är det huvudsakliga,tillträdet är avgiftsfritt och anordnandet sker utan förvärvssyfte samt2. vid undervisning eller gudstjänst.Det torde stå utom allt tvivel att vid de allra flesta av dearrangemang som organisationer och folkrörelser anordnar ärmusikinslagen en liten del av arrangemangen; ingenentréavgift tas ut och något vinstsyfte för den enskildaorganisationen föreligger inte, och den borde därmed hamnautanför avgiftssystemet.Som exempel på arrangemang kan nämnas valborgsmässofirande,nationaldagsfirande och midsommarfester. Arrangemang som helt ideelltutförs för invånarna i en socken eller en stad. Arrangörer kan t.ex. varahembygdsföreningar, studieförbund, sockenråd, byalag eller lokalhållandeföreningar som bygdegårdar och Folkets som bland sina medlemmar har såväl folkrörelseorga-nisationer som över 3 000 lokala grupper har fått många bevis på krav och har påtalat att arbetslusten att på helt ideell vägarrangera kulturella aktiviteter i den egna bygden eller på den egna ortenkommer att avta om inga förändringar kommer till stånd.Vi anser att det måste ligga i intresse att de ideella insatser somorganisationer och folkrörelser bedriver kan fortsätta och få en chans attutvecklas istället för att de som , med agerande, måste minskaantalet arrangemang, övergå till andra tillställningar utan musik eller attmusikinslagen helt omfattas av oskyddad musik. Vi anser att den storaförloraren på den hårdare attityden från är de som skall betjäna,nämligen upphovsmännen. De förändringar som kräver innebärdessutom en onödig och dyr byråkrati. Det kan inte vara till gagn förtonsättarna att mera pengar hamnar hos organisation.Det borde gå att hitta ett system med undantag för de ideella organisa-tionerna. bör därför ge regeringen i uppdrag att ta fram en tillämp-ning av upphovsrättslagen som gör undantag för ideell verksamhet. Detideella arbetet är i flertalet bygder den enda förutsättningen till kulturellverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till att en översyn avupphovsrättslagen i enlighet med vad i motionen anförts kommer till stånd.Stockholm den 27 oktober 1998Agneta Brendt (s)()
mot · GM02L903 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L903av ()Marknadsföring av reklam till företagSmå företag luras till dyrreklamOseriösa företag i reklambranschen går i fax eller brev ut tillföreträdesvis mindre företag och erbjuder reklamplats i enkatalog av något slag. Ofta namnges katalogerna i termer,som "Svenska Företagsnyheter", "Företagsutveckling" ellerdyligt.En förslagstext, kallad offert/order, skickas ut för underskrift utan att ettnejalternativ finns med. Om den enskilde företagaren inte svarar inom några(5-10) dagar tas detta som tecken på att svaret är jakande.Efter en tid kommer en faktura på ett högt belopp, ca . "Katalogen", som är på ett fåtal sidor, skickas ut tillsammans med fakturan.Katalogen befinns vara av ytterst dålig kvalitet. Sidorna kan bestå av upp-kopierade blad med små rutor rad vid rad, där flera småföretag förekommermed namn och med en likadant utformad text. Var i landet katalogen skalldistribueras är otydligt och till vilken nytta.Det är mycket betungande för en ofta nystartad företagare att klara avsådana här påtvingade annonser. Reklamföretaget säger att de har lagen påsin sida, när har gått efter att faxet eller brevet har skickats ut.Även om företagaren ringer upprepade gånger och säger att han eller honinte är intresserad, så kommer det ändå fler brev eller fax.Andra metoder har också använts, där det felaktigt uppgetts att denansvarige i företaget varit vidtalad om ett reklamavtal och där en anställdp.g.a. uttalad tidsbrist betalar fakturor.Det kan bli allt svårare för framförallt små företag att freda sig mot dessaoseriösa företag i reklambranschen.En utredning om vilka regler och lagar som gäller vid denna typ avreklamerbjudanden och marknadsföring bör göras för att klargöra omändring i köplagen är behövlig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om regler i köplagen enligt intentionerna i motionen.Stockholm den 27 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02L905 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L905av och ()S.k. näringsförbudI finns det inga krav på förkunskaper ombranschvana och inte heller krav på kunskaper om lagar ochregler om bokföring, bokslut arbetsgivaravgifter m.m.Många som bestämmer sig för att starta eget företag har oftast bristandekunskaper om bokföring, mervärdesskatt, bokslut m.m. Detta leder i sin turtill att näringsidkaren får anmärkningar från olika myndigheter för brister ibokföring bl.a.En intensiv kurs skulle kunna rädda dessa småföretagarefrån att få anmärkningar och ibland till och med bli skönstaxerade. Efter enveckas intensiv kurs i bokföring m.m. kan dessa näringsidkare genomgå enexamination och därefter få ett körkort/ bevis, som de kan bifoga till ansökanom registrering av firma till , PRV.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av någon form av "näringskörkort" för egna företagare.Stockholm den 24 oktober 1998Yilmaz Kerimo (s)()
mot · GM02L906 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L906av ()KöpekontraktVem äger vad?Ja, det är en fråga som ibland synnerligen aktualiseras, t ex vid ett sambo-förhållandes upphörande.Lagen om sambors gemensamma hem innehåller huvudsakligen bestäm-melser om upplösning av det gemensamma hemmet när ett samboförhållandeupphör. Denna lagstiftning omfattar dock inte innehav av t ex bil och båt.Möjlighet till tydlighet i ägarförhållandet bör ges redan vid köptillfället.Inte ovanligt efterfrågas endast en ägare i köpekontrakt. Köpekontrakt börutformas på sådant sätt att det vid köptillfället finns möjlighet att registreramer än en ägare i köpekontraktet.Detta skulle motverka många tvister om ägarförhållande av viss egendomvid upphörande av samboförhållande.Undersökas bör möjligheterna att via konsumentköplagen eller genomrekommendationer till branschorganisationer verka för köpekontrakt somutformats på sådant sätt att mer än en ägare kan registreras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformandet av köpekontrakt.Stockholm den 28 oktober 1998Catherine ()
mot · GM02L907 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L907av m.fl. (m)FastighetsmäklarlagenBakgrundGenom beslut tog lagutskottet initiativ utvärdering av fastighetsmäklarlag (1995:400),som då hade varit i kraft . Arbetet bedrevs i enarbetsgrupp som slutligen redovisade sitt uppdrag i enrapport daterad den 10 juni 1997.Den nya lagen innebar en genomgripande förändring av de näringsrättsligareglerna. Flera nya bestämmelser infördes i syfte att effektivisera registre-rings- och tillsynsfunktionerna. Arbetet med registrering och tillsyn samladesi den nya fastighetsmäklarlagen och överfördes till en ny myndighet,Fastighetsmäklarnämnden.Den nya lagen innehåller civilrättsliga regler som tar sikte på hur mäklarnaskall utföra sina förmedlingsuppdrag. Den numera gällande utgångspunktenär att mäklaren skall uppträda som en i princip opartisk mellanman, sombåde köpare och säljare skall kunna ha förtroende för.I konsekvens med grundsynen att mäklaren skall agera som en i principopartisk mellanman innehåller lagen regler om förbud för mäklaren attföreträda en säljare eller köpare som ombud, att i sin verksamhet bedrivahandel med egna fastigheter eller att eljest ägna sig åt annan verksamhet somtill sin art är sådan att den kan rubba förtroendet för honom som mäklare.Arbetsgruppen riktade i sin rapport kritik mot Ffastighetsmäklarnämndenshandläggningstider och hantering av tillsynsfrågor. Gruppen ifrågasatte ävenom var organiseradt på ett lämpligt sätt. Arbets-gruppen var i stora delar överens om problembeskrivningar och formu-leringar.Den kritik som framfördes i arbetsgruppens rapport har tagits på stortallvar av parterna. Genom departementsinitiativ har omorganisation skett avFfastighetsmäklarnämnden, som delvis fått nya handläggningsresurser, nyansvarsfördelning samt en ny sammansättning av representationen inämnden.På några punkter fanns skiljaktiga meningar. Av gruppens arbete framgickenligt vår mening att bestämmelserna om att mäklare skall agera som en iprincip opartisk mellanman inte inneburit några större förändringar. Den nyamäklarlagen är i denna del onödig och har skapat mer oro än klargöranden.Samtliga mäklarorganisationer har regler för vad som gäller i mäklarensrelationer till köpare respektive säljare. Mäklare som uppfyller kraven omgod mäklarsed uppfyller således redan de kriterier lagstiftaren avsett attställaupp med lagändringen. Köparen riskerar dessutom också att övervärderabetydelsen av mäklaren som mellanman och att därmed inte i tillräckligutsträckning iakttaga sin skyldighet att undersöka fastigheten. Bestämmel-serna om mäklarens uppgift att agera som mellanman bör således utmönstrasur lagen.Under arbetet med utvärderingen av fastighetsmäklarlagen redovisadesockså vissa problem beträffande självinträde enligt 13 §, auktorisation enligt14 § samt när det gäller ombud enligt15 §. Regeringen bör därför göra enöversyn av fastighetsmäklarlagens 13, 14 och 15 §§.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av fastighetsmäklarlagen.Stockholm den 28 oktober 1998Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()
mot · GM02MJ1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ1av m.fl. (s)med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart SverigeRegeringen föreslår i propositionen att all användning avftalater och andra mjukgörare med skadliga eller misstänktskadliga hälso- eller miljöeffekter bör avvecklas på frivilligväg. Användningen av dietylhexylftalat (DEHP) medmisstänkt skadliga hälso- eller miljöeffekter i PVC förutomhusbruk föreslås bli avvecklade senast till år 2001.Användningen av DEHP som mjukgörare i PVC, medundantag för medicintekniska produkter och läkemedel,föreslås bli avvecklade på frivillig väg senast till år 2005.Vi delar regeringens bedömning i miljöpropositionen avsnitt 6.1 attkemikaliesäkerhetsarbetet skall utgå från riskvärderingar. Kemikalieinspek-tionen utreder DEHP. Denna utredning avses vara avslutadunder 1998.Sverige är ett litet land och den svenska PVC-industrin är till stor delberoende av sin export, men även import. Detta leder till att man är mycketkänslig för nationell särbehandling och gemensamma europeiska regler ärdärför viktiga. Detta har en rad remissinstanser tagit upp. Det är också viktigtatt det ställs samma krav på importerade varor som på svensktillverkadevaror, eftersom de skall finnas på den svenska marknaden. En negativ sär-behandling av svensktillverkande företag skulle bara innebära att produk-tionen flyttar till andra länder.Genom svenska regler som harmoniserar med europeiska regler kansvensk industri markera sin ställning som tung aktör på den europeiskamarknaden. Det är också en styrka att nå såväl nationell som europeiskenighet i miljöarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ftalater och andra mjukgörare i PVC.Stockholm den 12 oktober 1998Märta ()()()()Gotab, 1998