mot · GL02Fi21 · 1998-04-29 00:00:00 — Skillnaden är då att arbetstagaren får lägre ersättning, men för skattebetalarna kostar kalaset ungefär lika mycket. För arbetsgivaren blir det betydande nackdelar i form av svårigheter att planera, fortbilda, utvärdera och utveckla verksamheten som man borde. Resultatet blir lägre kvalitet i den drabbade omsorgen. Denna märkliga karusell, som dessvärre är originell, har sin grund i att staten bl.a. har höjt egenavgifterna för löntagare och därigenom minskat kommunens skatteintäkter. Eftersom staten inte ökade statsbidraget för att kompensera för detta, innebär det att kommunen måste spara. När kommuner ska spara är det omsorg och skola som ganska snabbt drabbas de utgör ju den huvudsakliga verksamheten. har gått emot många av de nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen har genomdrivit. Det gäller bl.a. resursarbeten, generationsväxling och offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa. Dessa bör avskaffas . Vi har också tidigare krävt att beslutar att en del av de pengar som regeringen lagt på arbetsmarknadspolitiska åtgärder istället ska föras till kommuner och landsting så att de riktiga jobben kan behållas. I vårpropositionen föreslår nu regeringen mer pengar till kommunsektorn, och det bidrar naturligtvis till minskade statliga utgifter för a-kassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det räcker emellertid inte för att uppnå den kvalitetsförhöjning som rimligen kan krävas inom skolan, omsorgen och vården. Vi föreslår i denna motion ytterligare åtgärder som förbättrar kommunernas ekonomiska situation med 1,5 mrd kr 1999, med 2,8 mrd kr och med 3,9 mrd kr jämfört med regeringens förslag. Tillsammans med vårt förslag om en arbetstidsförkortning till kommer detta att leda till att balans nås på arbetsmarknaden omkring . Om avvisar vårt förslag om en arbetstidsförkortning kommer dock inte en sådan balans att uppnås, och i så fall kvarstår vårt krav på att arbetsmarknadspolitiska medel överförs till kommunsektorn. Vi återkommer med detta krav i en särskild motion. anser att lönebildningen på arbetsmarknaden i första hand är en angelägenhet för arbetsmarknadens parter. Lönebildningen, liksom andra förhållanden som kan regleras i fackliga avtal, är av stor betydelse för det ekonomiska tillståndet i landet. Krav på låga och stabila kostnadsökningar innebär också krav på att löneökningarna i snitt blir lagom höga. Krav på smidiga och kostnadseffektiva strukturomvandlingar i ekologisk riktning ställer också krav på tillräcklig rörlighet på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att förenklingar görs i den arbetsrättsliga lagstiftningen och att institutionella förändringar görs i syfte att underlätta en samhällsekonomiskt bra lönebildning. 5.5 Ge företagen bättre spelregler Under den ekonomiska tillbakagången försvann 400 000 jobb i den privata sektorn, många företag gick i konkurs och andra drog ner radikalt. Massarbetslösheten blev ett faktum. Ekonomin blivit tydligt tudelad; exportindustrin blev oerhört konkurrensstark utomlands tack vare det reducerade värdet på kronan, och inom landet blev lågkonjunkturen permanent med massarbetslöshet, låg efterfrågan, minskade disponibla inkomster hos hushållen (mest beroende på skattehöjningar för att finansiera arbetslösheten och EU-medlemskapet), fortsatt höga realräntor och naturligtvis fortsatt stora svårigheter för företagen. Den ekonomiska krisen och budgetsaneringen har inneburit att kostnaderna i huvudsak har övervältrats på hushållen och de mindre företagen. De stora exportföretagen och den offentliga sektorn har däremot stärkt sin ekonomi. Detta har medfört både hög arbetslöshet och bristande förnyelse och växtkraft i näringslivet. Förnyelsen och växtkraften hos mindre företag har varit bristfällig och utgör ett av svensk ekonomis allra största problem. En politik för minskad ofrivillig arbetslöshet och hyfsat välstånd (oavsett om det är privat eller offentligt finansierat) kräver att företagen blir både fler och större. Mänsklig skaparkraft och kreativitet måste bättre tillvaratas i näringspolitiken. Det är särskilt de små och medelstora företagen som drabbas av snåriga regelverk, stelheter på arbetsmarknaden, hög arbetsbeskattning och höga realräntor de större företagen har andra möjligheter att få rum med specialister som klarar byråkratin, förlägga verksamheter där lönsamheten blir bäst, skaffa internationellt kapital vid investeringar osv. Näringspolitiken måste därför särskilt inriktas på de små och medelstora företagen. I sammanhanget är det inte minst viktigt att satsa mer på kvinnor som företagare. Det här säger numera alltfler politiker i alla läger, inte minst i regeringskretsen. Det är därför förvånande att endast marginella förslag nu läggs fram i vårpropositionen. Vi föreslår successivt sänkta arbetsgivaravgifter inom ramen för en skatteväxling där istället energi- och utsläppsskatter höjs i motsvarande mån. Vid fullt genomförd skatteväxling m.m. enligt våra förslag sänks arbetsgivaravgiften från nuvarande av lönesumman till . Sänkningstakten föreslås inledningsvis vara . Därigenom minskas risken att satsa på investeringar och utveckling i de små företagen och i arbetsintensiva, kunskapsberoende framtidsbranscher. Sammantaget ger dessa avgifts- och skatteförändringar de allra flesta företagen bättre förutsättningar till en positiv utveckling där ytterligare värden tillförs hela samhällsekonomin. har risken för småföretagaren ökats genom övervältringar från det offentliga, från storföretag och banker samt från arbetsmarknaden. Det har försvårat uppbyggnaden av tillräckligt eget kapital för att klara svåra år och kunna satsa framåt på egna meriter. Låneberoendet har blivit alltför stort. Detta kombinerat med höga realräntor har effektivt strypt förnyelsen. Den extremt höga risknivån har gynnat de spekulativa inslagen på bekostnad av mer långsiktiga och framsynta satsningar. Våra förslag om sänkt skatt på arbete och arbetande kapital minskar den ekonomiska risken och underlättar kapitaluppbyggnaden och framtidssatsningarna i främst de mindre företagen. 6 Dags för grön skattereform Regeringens förslag till skatteförändringar innebär bl.a. att höginkomsttagare, cigarettrökare och vattenkraftbolag får betydande skattesänkningar. proklamerar regeringen att vård, skola och omsorg måste få sitt innan skattesänkningar kan bli aktuella. På detta sätt avvisar regeringen numera krav på lägre skatt för låginkomsttagare eller på arbete mer generellt. Det är inkonsekvent och ger uttryckt för en dålig fördelningspolitik och miljöpolitik. De rika får lägre skatt och blir rikare, men de fattiga får fortsätta med samma skatter trots att de inte kan försörja sig på sin lön efter skatt. De naturexploaterande vattenkraftexploatörerna får lägre skatt och därmed högre vinster, som miljöskatterna ligger kvar så lågt att miljöförstöring fortsätter att vara en lönsam affär. kräver att en skattereform genomförs där skatt på arbete sänks, i första hand för dem med låga inkomster. måste skatterna på energianvändning och miljöutsläpp höjas. För att kompensera hushållen för höjda energiskatter och dessutom gynna hushållens sparande i boende föreslår vi successivt sänkt fastighetsskatt. bör den statliga fastighetsskatten på bostäder helt avskaffas. För att hantera de problem som kan uppstå i viss energiintensiv industri som utsätts för stark internationell konkurrens föreslår vi vissa nedsättningar. För att få nedsättning eller skattebefrielse ställer vi krav på åtgärder för energieffektiviseringar och minskad miljöpåverkan. I vårt förslag till sänkt arbetstid till ingår ytterligare sänkt skatt på arbete som i det fallet finansieras genom statens minskade utgifter då arbetslösheten minskar. Vårt förslag till skattereform presenteras mer ingående nedan. Vi föreslår att antar dessa förslag. Vad gäller regeringens förslag till skatteförändringar föreslår vi att avslå förslagen att ta bort fastighetsskatten på vattenkraftverk, avskaffa värnskatten och ersätta den med en ny höginkomstskatt, samt förslaget att sänka cigarettskatten. Regeringens skattepolitik framstår som oerhört stelbent. Man föreslår egentligen bara sådana ändringar som man mer eller mindre tvingas till av yttre omständigheter. Sänkningen av tobaksskatten görs för att bromsa den kraftigt ökande och omfattande smugglingen. Det delvisa borttagandet av värnskatten görs för att man lovade göra det när den infördes. Någon idé att använda sig av det kraftfulla skattevapnet för att minska orättvisor, öka sysselsättningen eller minska miljöstörningar är det emellertid inte lätt att upptäcka bland de spridda och osammanhängande skatteförslagen. Däremot framhåller regeringen vikten av att upprätthålla ett högt skattetryck eftersom det finansierar viktiga offentliga verksamheter och transfereringar. Oförmågan att skatteväxla för miljön består, trots alla utfästelser, debattartiklar, utredningar och löften. Regeringen verkar tvärtom helt ha skrinlagt planerna på den skatteväxling som alla partier utom var överens om i för bara . säger man i vårbudgeten att en översyn skall ske av energiskatterna inom ett oförändrat totalt uttag från dessa skatter. I inkomstberäkningarna anges att skattekvoten (skatter i procent av BNP) fram till dess kommer att sjunka . Nära hälften (0,) av den minskningen faller på energiskatterna. Detta innebär att regeringen nu vill sänka priset på energislöseri och miljöförstöring. 6.3 Utgångspunkter för en grön skattereform Skatterna ska utformas så att en god hushållning med begränsade resurser främjas och så att enskilda människors kreativitet och skaparkraft gynnas. En lägre beskattning av arbete, högre miljöskatter och åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privat sektor med fler små och medelstora företag utgör viktiga led i strävandena att vrida utvecklingen i rätt riktning. Skatterna påverkar i hög grad prisbildningen och utgör ett mycket viktigt politiskt medel att påverka samhällsutvecklingen. Som en del av budgetsaneringen har skattetrycket pressats upp, men det har haft en åtstramande effekt främst på hushållen och de mindre företagen. Det har bidragit till den höga arbetslösheten. Våra förslag innebär att minskande kostnader vid lägre arbetslöshet åtminstone delvis ska användas till att minska skattetrycket genom att i första hand sänka egenavgifterna och inkomstskatten. Även arbetsgivaravgiftena måste sänkas, vilket vi föreslår genom växling mot energi- och miljöskatter. Vår syn på skattepolitiken beskrevs mer ingående i en särskild skattepolitisk partimotion under allmänna motionstiden (1997/98:Sk325). I det följande följer en kort sammanfattning. Behov av skattefinansiering problem med högt skattetryck Enligt vår uppfattning kommer behovet av skattefinansiering av offentliga verksamheter att vara stort även . Skattetrycket är högt i jämfört med vår omvärld bland de högsta i världen. Det beror främst på omfattande offentliga transfereringar som också är beskattningsbara. Skatterna har den uppenbara fördelen att de bekostar viktiga offentliga verksamheter som skola, vård och omsorg och att de ger ett väl utvecklat trygghetssystem i livets alla faser. Men nackdelarna är också påtagliga. Medborgarnas möjligheter att själva välja vad de vill göra med sin inkomster minskar i samma grad som de betalar skatt, och deras beroende av de offentliga trygghetssystemen ökar. Graden av frihet för egen skaparkraft och självtillit minskar. Det höga skattetrycket gör svensk ekonomi mer känslig för konjunktursvängningar och ökar riskerna för budgetunderskott, högre räntenivåer och obalanser i ekonomin. Paradoxalt nog innebär detta att manöverutrymmet för den offentliga sektorn blir inskränkt. Det ökade internationella samarbetet och den tilltagande internationaliseringen av ekonomin innebär att höga skatter i ökande grad är en nackdel för svensk ekonomi. I vissa fall innebär samarbetet inom EU att vi direkt eller indirekt tvingas att minska vissa skatter. Sammantaget bör därför skattetrycket sänkas. de grönas förslag till arbetstidsförkortning innebär att kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningar minskar samt att skatter och avgifter på arbete minskas. 6.4 Förslag till grön skattereform Vi bedömer att den totala skattekvoten med våra förslag kommer att minska något . Inom ramen för det totala skatteuttaget föreslår vi att en skatteväxling genomförs med lägre skatt på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning. Skatteväxlingen föreslås omfatta närmare 27 mdkr och ca 100 miljarder . Inom den ramen föreslås skatten på arbete (arbetsgivaravgifter och egenavgifter) sänkas med . Det behövs för att klara långsiktiga beslut som anger färdriktningen mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. bör därför nu fatta beslut om skatteväxling för åren 19992001 och principbeslut om fortsatt skatteväxling fram . Våra nu aktuella skatteförslag sammanfattas i tabell 2 och kommenteras vidare nedan. Vi föreslår att anta dessa förslag som riktlinjer för regeringens skattepolitik . Vårt förslag till skatteväxling specificeras i tabell 10 i avsnitt 12.4. Tabell 2 Statens inkomster Avvikelse från regeringens förslag. Extra uppräkning av skiktgräns pga utebliven höjning 1997 Återgång till tidigare intäktsnivå Ändrad skatteskala när värnskatten tas bort 1999 Sänkt gräns för avdragsgilla resekostnader till 6.000 Reseavdrag görs om till skattereduktion Ökade skatteinkomster pga beskattat barnbidrag Bolagsskatt höjs från 1999 Slopat avdrag för representation Sänkta egenavgifter skatteväxl. Aktier värderas till i stället för Följd av höjda energiskatter Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Höjd avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel Höjda landningsavgifter, flyg Energi- och miljörelaterade skatter höjs ... Höjningen av energi- och miljörelaterade skatter inom ramen för en skatteväxling bör ske successivt och enligt en i förväg annonserad plan för att ge företag och hushåll möjlighet att planera för en smidig anpassning. bör en total översyn göras av energibeskattningens uppbyggnad som är ett osammanhängande lapptäcke. Energiskatten på el och fossila bränslen föreslås höjas med ca per kWh. Koldioxidskatten höjs med per kg CO2. Produktionsskatten på el från kärnkraftverk höjs först med och sedan med per kWh. Den inledande större höjningen krävs för att likställa beskattningen med vattenkraftverken. Den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk ska inte sänkas som regeringen föreslår, utan istället höjas till . För de mest energikrävande företagen reserveras ett utrymme för tillfälliga skattenedsättningar för att ge möjlighet till smidig anpassning. I nedsättningen ingår också en reservation för kompensation till trafikanter i glesbygd. Vi föreslår också att avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket höjs för att stimulera utvecklingen mot en ekologisk anpassning samt att landningsavgifterna på flyg höjs för att kompensera för den borttagna miljöskatten 1997. ... och skatt på arbete sänks Höjda energirelaterade skatter och lägre kostnader för arbetslösheten vid en arbetstidsförkortning möjliggör sänkta skatter på arbete . För företagen föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna . Sänkningen av skatten på arbete för hushållen bör ha en tyngdpunkt på låg- och mellanlönegrupper, bland annat för att underlätta en arbetstidsförkortning. Totalt kan egenavgifterna sänkas fram . Vi föreslår vidare att grundavdragen höjs vid inkomster mellan ca 125.000 och . När värnskatten avskaffas 1999 bör den ersättas permanent med ett skikt skatt i den statliga skatteskalan. Det är naturligt att det skiktet kopplas till taket i egenavgifterna, f.n. ca /år, eftersom annars inkomster över det taket beskattas lägre på marginalen än inkomster under taket. bör gränsen där statlig skatt skall betalas justeras något uppåt genom att den frysning av brytpunkten som gjordes återställs. Skatten på bilförmån bör höjas så att intäkterna återställs till nivån före sänkningen 1997. Höjningen av fastighetsskatten på bostäder har, i kombination med höjda taxeringsvärden, inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. Skattesatsen bör därför, inom ramen för en skatteväxling, återställas till den tidigare nivån . Fastighetstaxeringen ses över det är viktigt att miljöförbättringar inte straffas med högre skatt och taxeringsvärden inte höjs så att fastboende i t.ex. attraktiva skärgårdsområden får så hög fastighetsskatt att de tvingas flytta. anser de gröna att den statliga fastighetsskatten på boende helt ska avskaffas. Till en del kan det ske genom växling mot ökade energiskatter. I övrigt bör möjligheterna undersökas att närmare knyta avgiften till de resursanspråk fastigheten tar på infrastruktur m.m. Även möjligheten att ta ut en del av skatten i form av reavinstskatt bör undersökas. De s.k. krisårgångarna av bostäder byggda 198992 skall enligt nu gällande beslut börja betala halv fastighetsskatt för (). Årgång 1993 skall börja betala halv fastighetsskatt . För att ge en lättnad för dessa årgångar, och med hänsyn till påbörjad utredning om den framtida fastighetsskatten, föreslår vi att infasningen av fastighetsskatten för dessa årgångar tills vidare uppskjuts till (). Vi föreslår denna åtgärd i stället för den av regeringen föreslagna långsammare upptrappningen av den garanterade räntan i räntebidragssystemet 1998. bör komma med förslag om hur frågan om fastighetsskatten för dessa årgångar slutligen skall lösas. I sammanhanget är det viktigt att också studera hur taxeringsvärdena för dessa årgångar påverkats av de höga hyresnivåerna i dem. Vi föreslår vidare att bolagsskatten höjs till . Detta kan bekosta ett slopande av sambeskattningen av förmögenheter. Avdrag för representation föreslås helt avskaffas. 7 Det socialt hållbara samhället 7.1 Satsa på barnen Det socialt hållbara samhället är ett barnvänligt samhälle. Trots allt vackert tal om är det fortfarande så att vuxna väljer att glömma bort barn och deras behov när man stiftar nya lagar eller försämrar i människors vardagsekonomi. Barns vardagsmiljö är t.ex inte på långa vägar lika skyddad genom lagstiftning som vuxnas arbetsmiljö är. Att lyssna på barns röster och driva barns intressen är för lika viktigt som att slåss för miljön. I båda fallen handlar det om att ta parti för en part som inte själv kan göra sin röst hörd. slår miljöproblemen särskilt hårt mot barnen, både direkt i form av t.ex. allergier och i form av en växande miljöskuld som ska betalas av. I svenska skolor har sakta men säkert många av de skolsköterskor, fritidsledare, kuratorer och psykologer som tidigare fanns hos barnen under skoldagarna avskedats. Barnen har allt färre vuxna att vända sig till och den närmare 100-procentiga ökningen av köerna till barnpsykiatriska mottagningar är ett av många tecken på de små katastrofer som redan inträffat. har vi en skola där barn måste ha en diagnos för att få något extra stöd! I ekonomisk politik göms barn ofta i luddiga begrepp som hushåll. Nya regler som riksdag, landsting och kommuner inför gör ibland att klyftorna ökar mellan barn i samma stad. Vi vill göra detta synligt för alla. Ingen ska längre kunna gömma en barnfientlig politik bakom vackra ord. Vi vill att alla lagförändringar eller förändringar i socialförsäkringssystemet, offentlig service m.m som berör barn, enligt lag skall föregås av barnkonsekvensanalyser. För att gå ett par steg i rätt riktning mot det socialt hållbara samhället vill vi: Höja barnbidraget och beskatta det så att det blir lite mer pengar till de barn som behöver det mest. Att kommuner ska tvingas att deklarera hur vardagsmiljön ser ut på våra barns skolor och dagis. Att konsekvensanalyser ska föregå alla förändringar av försörjningssystem och offentlig service som berör barn. Överföra mer pengar till kommuner och landsting så att vi har råd med fler vuxna i barnens vardag. 7.2 Tid att leva I ett socialt hållbart samhälle har vi tid för varandra. Vi behöver alla hitta en social balans i livet med plats för arbete, barn, fritid och kärlek. Tillgång till tid är avgörande för att vi ska kunna utvecklas i våra relationer. Kanske är det just under de år då vi kommer in i rollen som småbarnsföräldrar som tidsbristen i våra liv blir som tydligast och mest smärtsam. Jämställdhet mellan kvinnor och män är lätt att ta för självklar tills den verkligen prövas. Det gör den när vi får vårt första barn. Många kvinnor får dubbelarbeta med hem och jobb och många har blivit av med sina arbeten eller åtminstone inte fått samma fotfäste på arbetsmarknaden som jämnåriga män har. jobbar småbarnspappor över mer än någon annan grupp. I det perspektivet framstår det för oss som obegripligt varför vi inte delar på jobben nu för att få tid och ork att leva och att vara med barnen. Sen kan vi älska och umgås under resten av tiden. Därför är en lag som förkortar normalarbetstiden till en viktig del i att ge barnen tillgång till båda sina föräldrar. måste arbetet med att utplåna löneorättvisorna mellan könen fortsätta. Så länge det gör så stor ekonomisk skillnad beroende på vem som stannar hemma med barnen är det svårt för människor med lägre inkomster att göra ett val baserat på annat än kronor och ören. Det blir aldrig mer jämställt ute i samhället än vad det är i familjen och tvärtom. Vi tror att både kvinnor och män aktivt måste dela med sig av makten. Männen får aktivt dra sig tillbaka för att kvinnor ska få möjlighet till de jobb och positioner som varit manliga revir. Kvinnor får å andra sidan aktivt dela med sig av makten över hemmet och barnen. Det kan låta enkelt, men som påpekade: Gör vi inte mer än så här tar det innan vi är jämställda i . Orkar vi vänta på det? För att gå ett par steg i rätt riktning mot det socialt hållbara samhället vill vi: Lagstifta om en generell arbetstidsförkortning till och sänka skatten på arbete. Införa möjligheten att välja ett friår mot a-kasseersättning över hela landet. Höja garantinivån i föräldraförsäkringen. 7.3 Råd med vård I ett socialt hållbart samhälle har vi råd med vård. När vi ser alla neddragningar inom sjukvården frågar vi oss om de som styr vårt land tycker att vi har råd med vård överhuvudtaget . Faktum är att allt fler väljer bort att gå till doktorn när de blir sjuka och allt fler har inte råd att hämta ut sina recept. Att ha råd med tandläkarbesök borde också det vara en självklarhet. Vi vill inte ha tillbaka det gamla fattig-Sverige där man kunde se i munnen på människor vilken inkomstgrupp de tillhörde. Därför vill vi ha ett gemensamt högkostnadsskydd, där såväl mediciner och läkarbesök som tandvård och handikappavgifter ingår. För att gå ett par steg i rätt riktning mot det socialt hållbara samhället vill vi: Införa ett gemensamt högkostnadsskydd där tandvården ingår i den övriga försäkringen. Överföra mer pengar till kommuner och landsting. 7.4 Grönt med rättvisare fördelning Internationellt sett har uppvisat en jämnare fördelning av inkomsterna än vad de flesta andra länder kunnat göra. Detta har otvivelaktigt varit en viktig orsak till en historiskt sett stark tillväxt och en fortfarande mycket hög bruttonationalprodukt. En extra tusenlapp till en fattig familj ökar välståndet betydligt mer för samhället som helhet än en extra tusenlapp till en rik familj. En jämn inkomstfördelning har också den ekonomiska fördelen att inte i samma grad ge upphov till kriminalitet, sociala klyftor etc. har ökade inkomstskillnader redovisats för svensk del, bl.a. i ett särskilt avsnitt i budgetpropositionen. Dessa ökade skillnader har förstärkts av den statliga budgetsaneringen. De med minst disponibel inkomst har tvingats ge ifrån sig en större andel än medel- och till del även höginkomsttagare. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt och visar att vi i de gröna haft rätt när vi krävt en väsentligt skärpt fördelningspolitik i samband med budgetsaneringen. Vårt förslag till ekonomisk politik och budget innefattar en rad omfördelningar till dem med små inkomster och utsatta grupper både :