ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Kr250 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr250av ()Museijärnvägar i SverigeMuseieverksamheten i har en stor och viktig uppgift.Den har skiftande discipliner och speglar det mänskliga,kulturella och tekniska livet i det förgångna. Järnvägenshistoria har dokumenterats och i framför allt ideellaföreningars regi upprätthållit en hög kvalitet när det gällermuseala föremål, men också det som kan kallas för levandemuseum.Järnvägstransporternas avgörande betydelse för industrisamhälletsframväxt under förra århundradet byggde främst på järnvägsnätetsutbyggnad, som gav de förutsättningarna. Järnvägarnas starka påverkan påsamhällsbygget kan inte förbises då man tecknar den svenska industriellasamhällshistorien.Samhällen och köpcentrum uppstod kring järnvägsstationerna. En helt nyyrkeskår med starka fackliga sammanslutningar växte fram.När persontrafiken tillkom gavs människorna möjlighet att resa över längreavstånd och gav en möjlighet till kulturellt utbyte i en omfattning som aldrigförr.Museijärnvägsföreningarna i vårt land samverkar genom sin riksorganisa-tion men den aktiva verksamheten bedrivs i allt väsentligt i de många musei-järnvägsföreningarna utöver landet.I anledning av en statlig utredning gav statsmaktenKulturrådet i uppdrag att fördela bidrag till museijärnvägar.Kulturrådet fick för detta ändamål bl.a. s.k. lotterimedel från Kultur-departementet. tillkom även att skulle gemedel till arbetslivsmuseer, något som sedan tillsammans med musei-järnvägsföreningarna pågått till 1997. blev det ett häftigtstopp för museijärnvägarna att få detta - mycket begränsade bidrag på ettfåtal - att erhålla medel. Ansökningarna avslogs.De många ideella museiföreningarna gör ett uppoffrande ochbeundransvärt arbete att levandegöra den kulturhistoria och industrihistoriasom forna tiders järnvägar och järnvägsmaterial representerar. Ett oerhörtarbete har sammantaget utförts då det gäller att införskaffa och vårdamaterial och bandelar. "Levande museiverksamhet" finns på många håll ilandet, tack vare att föreningarna fortfarande kör de gamla ångloken, tillglädje för inte bara turister och barnfamiljer utan också för många skolorsom tar in det som en viktig del i sin undervisning.Det är därför mycket besvärande att regeringen inte har upprätthållit dettaringa bidragsstöd som möjliggjort för museijärnvägarna att fullfölja sittuppdrag. Riksdag och regering förutsatte ju då stödet infördes att detta skullevara ett kontinuerligt löpande stöd som - trots sin litenhet - ändå skulle varaett avgörande tillskott för att föreningarna skulle kunna vårda och fungera isin viktiga kulturroll. Därför är det angeläget att ger regeringen iuppdrag att åter tillföra dessa för statskassan så små medel att musei-föreningarnas verksamhet inte av detta skäl äventyras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om museijärnvägarnas betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att museijärnvägarna i inom ramen för detsamlade anslaget tillförsäkras ett ekonomiskt stöd.Stockholm den 27 oktober 1998Elver ()
mot · GM02Kr251 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr251av och ()Televisionens tillgänglighet för synskadadeVi tittar mycket på TV i vårt land, igenomsnitt. Synskadade är inget undantag. De vill ocksåkunna följa med i nyhets- och dokumentärprogram,underhållning och film.Många synskadade har tillräckliga synrester för att kunna se TV-bilden,men inte tillräckligt god syn för att kunna läsa textremsan.Synskadade behöver en speciell ljudkanal, där textremsan kan läsas upp.Tekniken finns redan. I ett EU-projekt, Audetel, har man utvecklat ensärskild mottagare som kopplas till TV:n. Via den kan man höra den upplästatextremsan och de namnskyltar som visas i rutan.Syftet med Audetel är i första hand en syntolkning av TV-program, attmåla verbala bilder av vad som händer i rutan.Det är inte bara synskadade som behöver få textremsan i TV uppläst.Andra målgrupper är personer med läs- och skrivsvårigheter eller vissa typerav afasi.Flera europeiska länder, och har sedan början av 1980-talethaft en särskild ljudkanal i TV för synskadade. Många andra medier är idagtillgängliga för synskadade, t ex dagstidningar finns som taltidningar.Enligt beräkningar skulle kostnaderna för Audetel täckas om ytterligare etttusen hushåll betalade sin TV-licens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV:s tillgänglighet för synskadade.Stockholm den 22 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Kr257 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr257av ()BokbussarEtt problem för många kommuners folkbibliotek är attderas bokbussar börjar åldras och överskrida den normalahållbarhetstiden . Pengar att anförskaffa en nybokbuss finns ofta inte i dagens trängda ekonomiskasituation. Vissa kommuner som väljer att behållaverksamheten nödgas till exempel köpa en husvagn iställetför en mindre bokbuss. Andra överväger att ställa in enomfattande bokbussverksamhet som når stora delar avlandsbygdens barn och vuxna. Speciellt är det kanske viktigtför barnen som behöver omedelbar tillgång till läsning försin språkutveckling och sin sociala utveckling. Det finns enmycket god barnboksutgivning i , den bör ijämlikhetens namn vara tillgänglig för alla barn oavsett varde bor. Här har bokbussarna en mycket viktig roll att spela.Under några år fanns möjligheten för folkbiblioteken attsöka stöd hos för införskaffande av bokbuss. Det är nu högtid att medel ställs till folkbibliotekens förfogande för ersättande av gamlauttjänta bokbussar med nya. En adekvat ordning vore att behövande bibliotekansöker om medel till bokbuss hos Kulturrådet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att staten genom anvisar medel tillfolkbiblioteken för ersättande av uttjänta bokbussar med nya.Stockholm den 27 oktober 1998Rinaldo ()
mot · GM02Kr259 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr259av ()Länsteater i JämtlandI har det skett flera försök attbilda en länsteater. Tyvärr har inte den samlade viljan bl.a.från kommunerna och varit tillräckligt stark förett genomförande. Men sista år har detskett en förändring och det finns nu en vilja och önskan attbilda en länsteater.Staten har som kulturpolitiskt mål att det skall finnas en länsteater i varjelän. Detta mål ska självfallet, enligt vår uppfattning, även omfatta Jämtlandslän. I finns det nu förutsättningar att bilda en länsteater.Initiativ har tagits som innebär att vi har det första spirande fröet till enlänsteater.En länsteater har enligt vår uppfattning en stor betydelse för länetsmöjligheter att stärka självkänslan och stoltheten för den egna bygden.Insatser som är särskilt viktiga i en situation med utflyttning och vikandebefolkningsunderlag. Kultur är viktig för att skapa goda livsmiljöer. Den ärockså en viktig kraft för att skapa en bättre regional balans. Vi anser att enlänsteater, tillsammans med satsningar inom andra kulturområden, kan skapabättre förutsättningar så att människorna vill bo kvar och flytta in till länet.För att klara arbetet med att inrätta en länsteater i krävs ettstatligt stöd. har i sin anslagsframställan prioriterat enlänsteater iJämtlands län. Vi saknar detta i budgetpropositionen. Det är dags för enlänsteater i . Vi förutsätter att regeringen återkommer medförslag i denna riktning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en länsteater i län.Stockholm den 28 oktober 1998Berit Andnor (s)
mot · GM02Kr260 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr260av m.fl. (s)Folkteatern i GävleborgRiksdagen har uttalat sig om vikten av attmedlen till kultur fördelas rättvist mellan landets regioner.Statens kulturråd har fått i uppdrag att dels sammanställa ochanalysera de regionala analyserna, dels ta fram metoder,rutiner och förslag till uppläggning av hur en regional analyskan utvecklas. Den första delen av uppdraget rapporteradestill regeringen . Den andra delen av rådetsuppdrag redovisas som ett underlag för detfortsatta utvecklingsarbetet vad gäller regionala analyser.Detta arbete är viktigt eftersom det fortfarande finns stora regionalaskillnader i anslagsnivåer. Den statliga andelen av bidrag på kulturområdettill ligger under genomsnittet för övriga Norrlandslän.Folkteatern i har lägst andel statsbidrag av alla regionteatrar iNorrland. har valt att befästa en anslagsnivå som bygger påen utredning . Den utredningen angav teaterns storlek till 30årsverken. Redan från starten har Folkteatern haft ca 50 årsverken.Enligt § 10 i förordningen om statsbidrag till regional kulturverksamhetskall statsbidragets storlek bestämmas utifrån kostnaderna för verksamheten.Detta har inte tagit hänsyn till under de snart 15 årFolkteatern i existerat.Folkteatern i firar sitt 15:de verksamhetsår. Spelåret1997/98 slogs alla tidigare publikrekord. Bara har över 400föreställningar spelats för drygt 30 000 åskådare. Gävleborgavsätter 16 milj. kronor (1997) till verksamheten. Det är viktigt att ävenstaten skall ställa anslag till Folkteaterns förfogande som står i rimligproportion till den lokala satsningen.Ett rikt kulturutbud i olika regioner är grunden för en stark samhälls-utveckling och en levande demokrati. Därför är det viktigt att andelenstatsbidrag har en rättvis regionalpolitisk fördelning och att Folkteatern iGävleborg får proportionellt rätt fördelning av anslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för statsbidrag till teaterverksamhet bör utformas såatt en regionalt rättvis fördelning erhålls.Stockholm den 26 oktober 1998Sinikka ()()()()()
mot · GM02Kr261 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr261av och ()Vadstena-AkademienVadstena-AkademienAldrig förr har varit så nära att få enfast etablering som . inleds ettsamarbete med , Campus ,där man avser att upprätta en professur för för att dels rädda den unika repertoarsamlingen,dels göra det möjligt för många studerande att få bådepraktisk och teoretisk undervisning i anslutning tillVadstena-Akademiens operaproduktioner.Vadstena-Akademien har ambitionen att upprätthålla traditionen med tvåoperaföreställningar per sommar men denna satsning är inte möjlig attgenomföra om inte en höjning av anslagsramen sker med (totalt till ).Tilltron till möjligheterna att utveckla är större ännågonsin men knäcks naturligtvis om föreställningsverksamheten (27 före-ställningar) måste halveras.Vi föreslår en omfördelning inom anslaget B3 Bidrag till vissa teater-,dans- och musikändamål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om problemen att inom anslagna medel genomföraVadstena-Akademiens planerade verksamhet.Stockholm den 28 oktober 1998Sonia ()()
mot · GM02Kr262 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr262av m.fl. (v)är en ideell förening som arbetarför att Röda Stenområdet vid hamninloppet i skallbli ett rekreationsområde och utveckla det imponerandePannhuset, med sin magiska interiör, till ett centrum förnyskapande och gränsöverskridande kultur. I föreningensstyrelse ingår konstnärer, arkitekter, representanter förnäringslivet samt politiker. behövs somett komplement till de etablerade kulturinstitutionerna och dekommersiella gallerierna. behövs för nyskapandeoch gränsöverskridande experiment. Men inte minst som ettvitaliserande och oroande element i västra kulturliv.I finns en unik täthet av statliga högskolor för konstnärligutbildning; , (), , , Teater- och opera-högskolan plus en rad privata dans-, teater-, musik- och vill ta vara på denna unga skaparkraft och öppnakontakter över generations- och nationsgränser. redan etablerat sig som ett vitalt kulturcentrum i med ettkvalitativt fullödigt program. Bland mycket annat ingår som enintressant scen i internationella dans- och teaterfestival.I proposition 1997/98 Konstnärernas villkor, under rubriken till vissa utställare framhåller regeringen: "Det finns engrupp utställare av bild- och formkonst i landet vars utställningsverksamhetvarken kan betecknas som konstmuseum eller galleri. Inriktningen på derasverksamhet är sällan rent kommersiell, de saknar egna samlingar och i regelhar de ambitioner utöver den rent utställningsmässiga. Dessa institutionerutgör ett mycket viktigt komplement till de fasta institutionerna ochgallerierna ... Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ett statligt stödtillsådan verksamhet inrättas. Vissa kriterier bör ställas för att stöd skall kunnages ... kan enligt regeringens bedömning endast ett mindre antal utställ-are bli aktuella för denna form. Som exempel på verksamheter med denaktuella inriktningen som uppmärksammats kan nämnasFärgfabriken och i , Grafikens Hus i , Form/Design center i och i ." I budgetpropositionen förår 1999 har regeringen för avsikt att föreslå att erforderliga medel anvisas förstödet, vilket följs upp i budgetpropositionen utgiftsområde 17, s. 72 och 79.Röda lokaler är i mycket stort behov av upprustning. Deupprustningsplaner som är framtagna för innebär minsta möjligaingrepp på den ursprungliga miljön. skall fungera som multi-kulturell scen för nyskapande konst och kultur. Upprustningskostnaderna ärberäknade till cirka 10 miljoner. och har visatprojektet stor välvilja. Det är viktigt att får komma i gång mednödvändig upprustning. Möjligheten till statliga bidrag skulle därför vara avavgörande betydelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det statliga verksamhetsbidraget till får användastill ombyggnad.Stockholm den 28 oktober 1998Charlotta L Bjälkebring (v)()()
mot · GM02Kr263 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr263av ()Landsarkiv i VäxjöDen första januari blir högskolan i . Enanledning till universitetsstatusen är den omfattandeutbildningen och forskningen inom historieämnet sombedrivs på högskolan. Historieämnet i har länge haften klar profilering på lokal och regional historia, enspecialitet som kräver tillgång till lokalt arkivmaterial. Detoffentliga materialet från är arkiverat vidlandsarkivet i . Det är en stor nackdel att detgeografiska avståndet mellan den lokala forskningen ocharkivet är för stort. Vid användande av allmännakommunikationer är mycket svårt att nå frånSmåland och Växjö.Historieämnets profilering och kommunikationsproblemen är goda skäl fören decentralisering av arkivfunktionerna och för att etablera ett landsarkiveller arkivdepå i . Men det finns också flera andra skäl som talar för enarkivetablering i har satt upp fem kriterier för ett etablerande av landsarkiv.Dessa är:? Universitet/högskola med utbyggd forskning bör finnas på orten?? Residensstad med många myndigheter?? Goda kommunikationer?? ?Växjö uppfyller alla dessa villkor. Det finns en stordynamisk högskola, med omfattande utbildning inomhistoria, som kommer att få universitetsstatus.Befolkningstätheten i överstiger vidalandsarkivkommunerna , , ochÖstersund. är residensstad med många myndigheteroch är dessutom stiftsstad, med ett mycket anrikt stifts- ochlandsbibliotek med en värdefull boksamling. harmycket goda kommunikationer, med flera riksvägar, brajärnvägsförbindelser och är centralt beläget i . Detfinns slutligen en väl utbyggd samverkan mellan olikaarkivbildare i en arkivorganisation (). I förbundet ingår bland annatFolkrörelsearkivet och länets samtliga kommuner. I länetfinns dessutom en riksinstitution på arkivområdet - Svenskaemigrantinstitutet.Samverkan mellan högskola, arkiv och arkivbildare skulle således blimycket god som tillgängligheten för forskning skulle bli ypperlig.Skälen till en etablering av ett landsarkiv eller arkivdepå i är såledesmycket starka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett landsarkiv i Växjö.Stockholm den 27 oktober 1998Eskil ()
mot · GM02Kr265 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr265av ()Kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderDet är en viktig samhällsuppgift att skydda kulturhistorisktvärdefulla kyrkobyggnader. Men kan man inte sedet så ensidigt som om det handlade om en enhetskyrka. Istället för att rikta stödet till ett enda trossamfund, , borde det statliga bidraget knytas till skyddsvärdakyrkobyggnader oavsett vilket trossamfund det tillhör.Principiellt skall trossamfund, enligt den lagstiftning som gäller från år2000 då får ändrad relation till staten, vara likställda. Visser-ligen blev det inte som önskade, en enda lag för trossamfund,men det har från lagstiftarens sida betonats att likställighet för trossamfund iprincip skall råda.Det kulturskydd som skall gälla för kyrkobyggnader har endastavsett kyrkor tillhörande den Lutherska . Flera av de äldresamfunden, som t.ex. , , och Romersk-Katolska Kyrkan, har många flerakulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnader. Likaledes kan sägas att inte allakyrkor, vare sig äldre frikyrkor eller kyrkor, är värda att ialla lägen bevara.Det torde vara angeläget att anpassa och förändra kulturminneslagen, så kan nå en mer positiv effekt, nämligen att bevara ett mångskiftandekulturarv som har i sina många kyrkor inom ramsamt i kyrkobyggnader tillhörande de fria trossamfunden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kulturskyddet och stödet för att bevara värdefullakyrkobyggnader ekonomiskt och lagtekniskt skall utformas så att sådanabyggnader kan komma i fråga för bevarande och kulturvård oavsett vilkettrossamfund som varit huvudman.Stockholm den 28 oktober 1998Elver ()
mot · GM02Kr266 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr266av m.fl. (s)Kulturellt bevarande av hamnarLängs våra kuster har vi många hamnar. En stor del av dessaär inte aktiva som fiskehamnar men får ändå anses ha ettstort kulturellt värde, tillsammans med samhällena somomger hamnarna. Här har våra förfäder i århundrandenbedrivit ett yrkesfiske.Med ny fisketeknik och storskalighet som bedrivs av yrkesfisketkoncentreras fisket till större hamnar. Risken är då att när hamnarnainte är aktiva kommer dessa att försvinna om inte underhållsker.Det finns flera kommuner som har många hamnar inom sin kommungränsoch dessa utgör därför en stor utgift för underhållsarbetet i den kommunalabudgeten. Utgifter som får stå tillbaka vid ett ansträngt budgetläge.Simrishamns kommun som har sju hamnar kan nämnas som exempel.Hamnarna omfattar pirarmar med vågskydd, kajdäck, kaj- ochparapetmurar samt strandskoningar med berörda terminalytor.Om inte åtgärder vidtages kommer många av våra traditionella gamlafiskehamnar att försvinna. Högvallen och höstens och vårens stormar bryterner hamnpirarna om inte underhåll sker.Vi är väl medvetna om att staten bidrar med medel till kulturmiljövård ochsom fördelas via länsstyrelserna. Men dessa medel är svåråtkomliga och intetillräckliga.Staten bör därför ta initiativ till att tillsammans med länsstyrelser, even-tuellt och berörda kommuner, utarbeta förslag på bevarande-åtgärder och hur finansiering kan ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandeprogram och finansiering av icke aktiva fiskehamnar.Stockholm den 27 oktober 1998Kaj ()()()()
mot · GM02Kr267 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr267av och ()Smalspåret Växjö-VästervikDen över hundraåriga smalspåriga järnvägen mellan Växjöoch via är utan tvekan ytterst unik. Medsina rakt genom det småländska höglandetsskogar och hagar kommer den att från turistisk och kulturellsynpunkt bli alltmer intressant . För att finna enmotsvarighet vad gäller smalspår och längd måste man begesig ner till och . Banan utgör alltså densista intakta smalspåriga järnvägen i norra , därav detstora kulturhistoriska värdet.KulturreservatSmalspåret motsvarar till sin karaktärtankegångarna bakom det nya begreppet kulturreservat, enkulturhistorisk och tillika naturmässigt stor upplevelse föralla som ges tillfälle att uppleva denna levande historia. Entillgång för hela regionen och därmed för Sydsverige.Vissa delar av banans norra sträckning skyddas redan av kulturminnes-märkning, men det återstår att få en varaktig och långsiktig lösning för allade räls. Med tanke på den potential banan har somturistattraktion i bygder som behöver varje tillskott till lokalt näringslivborde kombinationen turistintresse och industriell kulturtradition i sig varanog för att alla goda krafter enades om ett bevarande och utvecklande.Sista tågetFör närvarande ligger en ansökan hos regeringen om attsmalspåret ska förklaras som kulturreservat enligtmiljöbalken (1998:808) 7 kap, 9 § eller motsvarandeskyddsåtgärd. På flera olika sätt försöker nu smalspåretstillskyndare få fram resurser för att klara ett sådant åtagande.Det sker i form av mobilisering av lokala resurser ochkrafter, ansökan hos omregionalpolitiskt stöd m.m.För att banan ska kunna bestå i sin helhet och därmed kunna utgöra enutvecklingsbar tillgång som regionen så väl behöver för turismen och sombevarad och fungerande historia, är det oerhört viktigt att det kulturhistorisktvärdefulla får status. Det sker genom att banan förklaras som kulturreservateller motsvarande skyddsåtgärd. som tidigare behandlatsmalspåret skulle nu kunna ge sitt stöd till en sådan förklaring genom attklart uttala sitt stöd för ett sådant skydd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bevara smalspåret Växjö-Västervik.Stockholm den 28 oktober 1998Lennart Värmby (v)()
mot · GM02Kr268 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr268av och ()FotosesamKulturdepartementets Sesampengar på sammanlagt 235miljoner kronor till kulturskatter i museer, arkiv etc. har ävengjort stor nytta inom hembygdsrörelsen. På ett stort antalhembygdsgårdar har man inventerat föremål, katalogiserat,registrerat och lagt uppgifterna på data. Utställningsrummenhar blivit fler och intressantare.I budgetpropositionen sägs inget om ett kommande "Fotosesam". Enligtvår mening bör erfarenheterna från Sesam-satsningen tas till vara nu när detfinns en upparbetad kompetens hos museer och hembygdsföreningar att taemot arbetskraft och sätta den i sysselsättning.Vårdbehoven är lika omfattande när det gäller foton och film. Nordiskamuseet har utarbetat en nationell bevarandeplan för fotografier som kallas"Mot glömskans tyranni". Enbart i de svenska museerna finns minst 35-40miljoner fotografier. De flesta fotografierna förvaras i lokaler utan klimat-kontroll och i felaktigt förvaringsmaterial.Hembygdsrörelsen förfogar över 5-10 miljoner bilder. Siffran är ungefär-lig eftersom hembygdsföreningarna inte bara administrerar hembygdsmuseerutan också skolmuseer, arbetshistoriska arkiv, personarkiv osv. Foto-samlingarna inom hembygdsrörelsen är särskilt svårtillgängliga eftersommånga arkiv inte är uppordnade efter gängse normer. För att forskare ochandra intresserade skall kunna ta del av dessa arkiv är det viktigt att hem-bygdsrörelsens bilder finns tillgängliga i den moderna informationstekniken.Vården av fotosamlingarna ryms inte inom ramen för t.ex. museernas,arkivens och bibliotekens ordinarie anslag. Vårdberget är för omfattande.Modellen med Sesam har visat sig framgångsrik både när det gällerkulturarvet och åtgärder mot arbetslösheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett Fotosesam.Stockholm den 26 oktober 1998Agneta Brendt (s)()