mot · GM02So384 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So384av m.fl. (v)HemtjänstenHemtjänsten är en angelägenhet, och kvalitén liksom satsaderesurser varierar mellan landets kommuner. Det innebär att möjligheternaför de äldre, liksom för olika funktionshindrade som är beroende avhemtjänsten, att få den hjälp de anser sig vara i behov av varierarberoende på var man bor i landet. lyfter i denna motionupp några principfrågor som är gemensamma för kommunerna och därdet krävs nationella beslut eller utredningar. Det handlar bl.a. ompersonal inom , om förbehållsbelopp och om yngrehemtjänstanvändare. anser att den kommunalahemtjänsten kan delas i två delar, en som gäller äldre och en som gällerfunktionshindrade. Givetvis sammanfaller behoven för de bådagrupperna, men det finns även stora olikheter.1 Om äldre2Målen för samhällets äldreomsorg har fastlagts vid flera tillfällen.Människors rätt att själva få bestämma och behålla sin integritet skallvara vägledande både för planeringen och det dagliga vård- ochservicearbetet. Detta är många överens om, men vi anser att de äldressjälvbestämmande och integritet inte alltid har respekterats när dekommunala kassakistorna varit eller är tomma och kommunen inte längrehar råd att betala exempelvis en långvårdsplats. har antalet personer som får hemtjänst minskat. Antalet personersom får hemtjänst har sjunkit som antalet personer över 80 årökar. Nedskärningarna ledde till att familjerna och anhöriga i allt störreutsträckning fått ta hand om de gamlas vård och omsorg. Men alla äldrehar inte anhöriga i närheten eller ens någon familj kvar. Familjerna blirsplittrade genom att det blivit allt vanligare att barnen flyttar dit arbetenfinns och de gamla stannar kvar i den kommun där de levt hela sitt vuxnaliv. De blir helt beroende av att kommunerna har en väl fungerandehemtjänst. Skakande reportage visar att så inte alltid är fallet.Samtidigt som behovet av insatser inom äldreomsorgen ökar harkommunerna minskat sin personal i ett desperat försök att klara sin ekonomi.Sjukvården och äldreomsorgen har fått vidkännas betydande neddragningarunder perioder av budgetsanering och lågkonjunktur. Många anställda inomkommuner och landsting, de flesta kvinnor, har fått lämna sina riktiga ochviktiga jobb inom sjukvården och i . har tidigarekritiserat den utvecklingen och menar att det är nödvändigt med utökaderesurser till kommuner och landsting så att kvalitén i sjukvården, omsorgenoch kan utvecklas och förbättras.Den viktigaste förutsättningen för att klara av fastställda kvalitetskrav iäldreomsorgen och rent kvantitativt räcka till är möjligheten att rekryterapersonal och behålla redan anställda. Arbetet i är många gångerfysiskt tyngre än vad motsvarande arbete inom institutioner är. Detta märkstydligt på anställningsformerna i . Den vanligaste arbetsformenär deltid. Arbetstyngden är också en av orsakerna till att arbetet i hemtjänstenför många bara blir ett genomgångsyrke. Arbetet är för tungt för heltids-arbete medan deltidsarbete medför att man inte kan försörja sig själv. Av deförsök som gjorts i vissa kommuner med sextimmarsdag i medbibehållen lön, framgår att den förkortade arbetsdagen gör hemtjänstarbetetbetydligt attraktivare.För att de som arbetar inom skall klara av att svara för bådeomvårdnad och service och ibland enklare sjukvård krävs att personalen haren basutbildning. Stora delar av hemtjänstpersonalen saknar formellutbildning för sitt arbete. Behovet av insatser från kommer attöka när antalet mycket gamla ökar och videssutom av ekonomiska skäl kan förvänta ett minskat antal långvårds-platser. Om vård i det egna hemmet inte skall bli en sämre variant avinstitutionsvård krävs förutom kvantitativa ökningar av personalen även enflexibel fortbildning. Personalen måste fortlöpande kunna välja utbildnings-delar som har ett klart samband med just deras arbete. Med den ekonomiskasituation som råder i hela den kommunala sektorn är riskenuppenbar att hemtjänstpersonalen varken får basutbildning eller möjlighet tillpåbyggnadsutbildning.Undersökningar som är gjorda både av pensionärsorganisationerna ochKommunförbundet visar att taxor har en stor betydelse förpensionärernas ekonomi. Eftersom varje kommun självständigt beslutar omtaxornas utformning och nivå så är skillnaderna stora mellan kommunerna.Sammantaget kan de kommunala taxorna betyda merutgifter på upp till17 för en pensionär som bor i "fel" kommun. Eftersomtaxor och avgifter har nästan lika stor betydelse som pensionens storlek förpensionärernas ekonomi bör avgifterna vara lika i kommunerna. Det har nutillsatts en utredning som skall se över de kostnader som äldre har, och somskall komma med förslag om storleken på förbehållsbeloppen. Vänsterpartietanser att utredningen även skall se över taxor och avgifter när det gällerlandstingens och kommunernas service till pensionärer och funktions-hindrade. Detta har vi behandlat i en särskild motion om de äldres situation.3 Funktionshindrade4När LSS och infördes blev följden att många av de yngrehemtjänstanvändarna fick tillgång till personlig assistans och denförbättrade livssituation som detta ger. Alla hemtjänstbrukare tillhör intepersonkretsen för LSS och . Bland dem som blev kvar inomhemtjänstens ansvarsområde blev brukarna under ännu färre äntidigare. Det innebär att vara "ännu färre" i förhållande till de äldrehemtjänst- och äldreomsorgsbrukarna, vilkas behov avtradition haft lättare att definiera. Yngre personer med hemtjänstbehovupplever att de fått allt svårare att få gehör för sina behov. Kanskedärför att deras behov av hemtjänst definieras som behov som för äldrefaller utanför ansvarsområden. är det företrädesvisäldre som behöver mycket hjälp som får service av hemtjänsten.Som det fungerar blir det en orättvist stor skillnad på att få stöd ochservice grundat på ett SoL-beslut jämfört med ett LSS-beslut. Ett problemsom även diskuterades i LSS:s förarbeten:Personer som på grund av funktionshinder möter svårigheter i sin livsföring,men inte bedöms ingå i den nya lagens personkrets, har rätt att få sina behovav stöd och service tillgodosedda genom t.ex. socialtjänstlagen och hälso-och sjukvården. Jag vill framhålla betydelsen av att även dessa verksamheterutvecklas för att tillgodose behov som personer med funktionshinder har. Jagvill i sammanhanget också peka på risken för att ett uteblivet ellerotillräckligt stöd kan leda till att en person senare i livet får sådanasvårigheter att han behöver stöd och service enligt den nya lagen. (Prop.1992/93:159)Även om behoven inte uppfattas som tillräckligt stora för att hemtjänstenska anse att de berättigar till insatser, kan de vara stora nog eller uppståtillräckligt ofta för att skapa komplicerade livsvillkor. Att leva begränsatunder ett helt liv är förödande för självkänslan och människovärdet.Dessutom är riskerna uppenbara för att ett redan befintligtfunktionshinder försvåras helt i onödan så som beskrivs i propositionenovan. är det att ta ännu ett steg. anser atthemtjänstformerna bör utvecklas för personer i yrkesverksam ålder.Hemtjänsten måste söka former som möjliggör den flexibilitet som t.ex.studier, arbete, småbarn m.m. innebär. "Hem"-tjänst ska inte begränsasig till hemmet, utan bör vävas samman med t.ex. ledsagning och annatsom den enskilde kan ha behov av, och så att det erbjuds sammantagnaservicelösningar.Nya former för samlade hemtjänstliknande insatser som ger ett ökatindividuellt självbestämmande behöver utvecklas och prövas. Varje brukaremåste ges ett tydligt självbestämmande över serviceinsatsens utformning ochstörre bestämmanderätt över vem som utför insatsen. Inom beslutad tidsrambör brukaren ges rätt att prioritera och disponera "sin" tid.Det är en mycket angelägen uppgift att utveckla en ny form av personligservice som ett alternativ till personlig assistans om inte en hel generationrörelsehindrade ska "förloras". Människor som sliter ut sig i sittvardagsliv därför att hemtjänst och liknande serviceformer inte ger denservice man behöver och efterfrågar för att kunna leva ett bra liv. Viuppskattar att personer med rörelsehinder i åldrarna med hem-tjänstliknande behov är en relativt liten grupp. Det är en av orsakerna till attde här beskrivna behoven inte hörs i debatten, men det gör inte behovet av atthitta bra lösningar för dem det gäller mindre angeläget.5 Hemställan5 Hemställan6Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i samband med genomförandet av detnationella programmet för äldrevården också upprättar ett övergripandeutbildningsprogram för personalen inom äldreomsorgen enligt vad imotionen anförts,2. att begär att regeringen beaktar yngre funktionshindradessärskilda behov inom enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 25 oktober 1998Ingrid ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)