ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub225av och ()Skolans simundervisningSkolverket arbetade ut målen för skolan i 94. Däråterfinns målen försimkunnighet i åk. 5 som säger att eleverna i slutet av femte skolåret skakunna simma och hantera nödsituationer. Men samhället har inte definieratvad detta praktiskt innebär.Nordens Livräddningsförbund har definierat en form av minimikrav isamband med i Åbo, därSvenska livräddningssällskapets definition antogs.Definitionen innehöll att kunna hoppa eller falla i vattnet, få huvudetunderoch direkt därefter kunna simma på djupt vatten varav pårygg. Till detta hör även att man ska veta hur man kan hjälpa någon sområkat i en nödsituation, larma, göra fria luftvägar, vid behov ge konstgjordandning och därefter placera den skadade i framstupa sidoläge.Med i beslutet var representation från , , , Danmarkoch (SLS); därefter har även anslutit sig till beslutet. Detsom måste vara viktigt i ett tydliggörande av skolans mål är att detta är enpraktiskt kunskap som bygger på både vetenskap och långvarig erfarenhet.Därmed måste eleverna veta exakt vad denna utbildning har som mål och dåbör dessa mål finnas tydligt utsatta i en läroplan.Samhället genomgår en allt snabbare förvandling vilket gör att om maninte är väldigt tydlig med vad som förväntas av skolan kommer att få alltflerur de mest utsatta samhällsgrupperna att trilla igenom ett urglesnandeskyddsnät när det gäller säkerhetskunskap i och vid vatten och isar.- Uppdelningen av de större stadsområdena i stadsdelar, kommundelaretc gör att det oftast bara är den enskilda skolan som har möjlighet attfölja upp barnens simkunskaper.-- Den ökande internationaliseringen accelererar den minskande sim- ochsäkerhetskunskapen i . Nedåtspiralen kommer att tillta alltmerdå föräldragenerationerna som haft en egen erfarenhet av sim- ochsäkerhetsundervisning blir färre.-- Simkunskap och säkerhetskunskap har blivit/är en klassfråga.-HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förtydligande i läroplanen av kraven på simkunnighet.Stockholm den 22 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02Ub228 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub228av och ()Elevfackligt arbeteEn förutsättning för vår demokrati är aktiva medborgare. Dethandlar om att engagera sig, att driva olika frågor och attkänna att man kan påverka framför allt sin egen vardag.Många känner sig inte delaktiga i det som händer runt omdem. Bland ungdomarna är detta i många fall tydligt då vikan se att medlemstalen i alla ungdomsorganisationer gårner. Ungdomsorganisationerna har en mycket viktig roll attfylla i att ge unga människor möjlighet att få verka i och lärasig hur demokratiska organisationer fungerar.Skolan har en speciell uppgift att fostra demokratiska medborgare. Detförutsätter att eleverna får praktisera demokrati i skolan. Delaktighet är enförutsättning för lärandet och det är även en mänsklig rättighet för elevernaatt få ha inflytande i skolan. Det har under de år som gått hänt väldigt mycketnär det gäller inflytandet i skolan. Ett exempel är det försök medelevmajoritet i gymnasieskolans styrelse som har startat. Tyvärr är det så attför de elever som aktivt deltar i olika fora för elevinflytande och då tyvärr ärfrånvarande på vissa lektioner får arbetet ofta oönskade konsekvenser.Många skolor redovisar nämligen bara godkänd frånvaro i antalet timmar.Det står alltså inte i betyget att du har varit engagerad i elevfackligt arbeteoch att frånvaron härrör sig till det. är det så att utöver Skolverketsminimikrav på vad ett betyg skall innehålla är varje skola fri att utforma sinegen betygsblankett. Elever som har arbetat med olika lokala inflytande-projekt vittnar om en press att inte gå från lektionerna för att delta i dettaarbete.Vi anser att det borde vara i det närmaste en självklarhet att det på betygetsärredovisas hur många av de redovisade frånvarotimmarna som använts förorganiserat inflytandearbete om eleven så önskar. Visst är det så att ett sådantengagemang är en stor merit. Därför borde verka för attelevdemokratisk arbete särredovisas separat från annan frånvaro.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att verka för att elevdemokratisktarbete särredovisas från annan frånvaro på betygen.Stockholm den 22 oktober 1998Annika ()()
mot · GM02Ub229 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub229av och ()Utvecklingen av familjedaghemDen första överfördes ansvaret förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen frånSocialstyrelsen till . Den 1 januari 1998infördes förskoleklassen, en frivillig skolform för sexåringar.Regeringen har utfärdat läroplan för förskolan.Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet har anpassatstill att även omfatta förskoleklassen och fritidshemmet.Läroplanerna tillämpas från och med 1 augusti 1998.Ca 85 % av de förvärvsarbetande och studerande föräldrarnas barn harplats inom barnomsorgen. Vid slutet av 1997 var av samtliga barn iåldern inskrivna i någon form av förskoleverksamhet; av dessa är363.000 inskrivna i förskolan och 96.000 i familjedaghem.Den 1 augusti 1998 infördes läroplanen för förskolan. Regeringens avsiktmed denna är att tydliggöra förskolans pedagogiska roll för barns utvecklingoch lärande samt att göra förskolan till en del av utbildningssystemet.Familjedaghemmen omfattas inte av läroplanen utan de omfattas avallmänna råd som inte är lika bindande som en förordning, vilket läroplanenär.I diskussionen om anledningen till att familjedaghemmens verksamhet stårutanför har det framförts:? man arbetar under andra villkor?? man har ofta en annan utbildningsbakgrund?? oftast arbetar man ensam?? de är svårare att reglera, styra och kontrollera?Dessa fyra punkter skall alltså jämföras med förskola.Vi anser att detta är ett föråldrat sätt att se på familjedaghemmet och dessverksamhet:? numera arbetar de flesta dagbarnvårdare med regleradarbetstid, oftast /vecka.?? numera kräver de flesta kommuner att man ska ha barnskötar- ellerförskoleexamen för att kunna få arbeta som dagbarnvårdare?? numera arbetar de flesta dagbarnvårdare i grupper (de nya avtalen byggerpå det)?? numera har de flesta kommuner ett förskoleprogram som omfattar såvälförskolan som familjedaghemmen och alla enheter planerar ochutvärderar sina verksamheter. ?Många barn rekommenderas att välja familjedaghem somomsorgsform. på grund av platsbrist inomförskoleverksamheten, ibland på grund av geografiskaavstånd och ibland på grund av särskild hänsyn till barnetsbehov. Dessa barn vill naturligtvis också känna att de harbörjat sitt livslånga lärande i och med att de är inskrivna iförskoleverksamheten och deras föräldrar är mycket månaom att deras barn ska få den bästa starten i livet tillutveckling av just sina färdigheter. För barnens skull bordeäven familjedaghemmen omfattas av läroplanen förförskolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att familjedaghemmen bör omfattas av läroplanen för förskolan.Stockholm den 21 oktober 1998Christina ()()
mot · GM02Ub230 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub230av m.fl. (s)Kostnader för barnomsorgenBarnomsorgen och skolan har förändrats mycket under1990-talet och kommer att fortsätta förändras och utvecklas.I grunden ligger att alla barn skall ha rätt till en bra start i det livslångalärandet. Förskolan måste få sin rättmätiga plats som det första viktiga stegeti utbildningssystemet. Den sociala miljö och den pedagogiska stimulans sombarnet möter i de tidiga åren inom förskolan påverkar på ett avgörande sättbarnets förutsättningar till utveckling och lärande.Den utveckling som pågår går också mot att barnomsorgen integrerasmed skolan. Övergången från dagis till skola sker i ökad utsträckning utifrånbarnets behov genom att skolstarten blir flexibel. I förlängningen är detmöjligt att barnen inom barnomsorgen snart börjar skolan vid olika åldrarbestämt av när de är mogna för det. Några kommer säkert att gå över i merskolinriktad verksamhet , andra vid eller 7 år.Vi vill se en ökad stimulans till lärande genom en allmän förskolaför alla barn från ålder.När dagis och skola alltmer integreras finns det ingen anledning att detskall vara gratis att gå i skolan men avgiftsbelagt att ha barn i barnomsorg.Olika kommuner tillämpar olika regler och avgifter. Det som äravgörande för vilken avgift du betalar är beroende av var du bor eller vilkenekonomi eller prioritering kommunen gör.I Storstadspropositionen föreslogs att barn skulle erbjudas gratis förskolaför att ge stöd till barn som inte behärskar det svenska språket. Gratisbarnomsorg skulle möjliggöra för alla barn att erhålla en bättre språk-utveckling. En bra barnomsorg är till för barnen och för att värna om dengenerella välfärden för alla. Därför är det av stor vikt att vi intestänger ute barn från barnomsorg på grund av för höga avgifter. Barn-omsorgen skall vara till för alla barn.I avvaktan på att de ekonomiska förutsättningarna finns för lägre avgifter ibarnomsorgen bör frågan hållas fortsatt aktuell ochalternativ tas fram.Det främsta argumentet för detta är naturligtvis alla barns rätt till en brastart i det livslånga lärandet. Men det finns också fler goda skäl för en reformsom leder i denna av kvinnor arbetar deltid. Mellan 30-40 procentönskar mer tid hos sin nuvarande arbetsgivare men får inte det. I valrörelsenhar diskussionen om heltid för alla anställda inom vård, omsorg och skolaaktualiserats som både en jämställdhetsreform, men också som ett första stegför att kvinnor skall kunna försörja sig själva både som yrkesarbetande menockså som pensionärer.En av de kvinnofällor som finns är att om en kvinna går upp i arbets-tid kan hon därmed få ökade barnomsorgskostnader som äter upp hela dennya förtjänsten. Det motiverar inte kvinnor att arbeta mer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om billigare barnomsorg på sikt.Stockholm den 23 oktober 1998Inger ()()()()()()Elisebeht ()()
mot · GM02Ub231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub231av m.fl. (s)Barns rätt till likvärdig utbildningI dagens har inte alla barn tillgång till en likvärdigutbildning.Vi är på väg in i ett nytt klassamhälle där kunskaper och framförallt rättkunskaper spelar en avgörande roll. blir samhällets vinnareoch nya överklass. Den nya underklassen är de som slås ut i skolan ochdärmed från fortsatt utbildning.En segregerad skola legitimerar ett segregerat samhälle.Skolan står i fokus för den politiska debatten och det är mycket glädjande.Debatten har handlat om mer ekonomiska resurser till skolan och detta ärnaturligtvis en nyckelfråga som har brett folkligt och politiskt stöd. Iregeringens budget avsätts pengar till kommunerna som kompensation förbland annat tidigare gjorda nedskärningar inom skolans område.Trots nya pengar skär var femte kommun ner på resurserna till skolan. tredje kommun minskar resurserna per elev, och nästan hälften avkommunerna tror inte att de kan ge skolan utökade resurser.Under 90-talet har kommunerna drabbats av nedskärningar på mer än 10miljarder, vilket har varit nödvändigt, men oerhört kännbart för skolan. Dethar dock inte drabbat alla kommuner lika.Bilden av skolan i är inte entydig. Det finns ingennormalskola eller genomsnittsskola lika lite som det finns normalelever ellergenomsnittselever. Alla elever, alla skolor har inte drabbats av nedskär-ningarna lika hårt. De fattiga kommunerna och kommundelarna har blivitfattigare medan andra har blivit jämförelsevis rikare.Skolans problem handlar inte bara om att skolorna behöver mer pengar,utan om att vissa områden och vissa elever behöver mer. Nedskärningarnainom skolan har gjort att barn med behov av särskilt stöd är de storaförlorarna. Specialundervisningen har minskat från läsåret1990/91 till /98, och därmed antalet speciallärare.Det behövs onekligen fler vuxna i skolans värld, men vi vill starkt under-stryka vikten av tillgång till specialpedagoger inom förskolan och skolan.Avgörande för att förvärva kompetens att klara sig i det modernaarbetslivet, med dess ökande krav och ständiga förändringar, är en godrepertoar av basfärdigheter, där grunden är tillgången till ett rikt språk förattkunna uttrycka sig i tal och skrift.Förkunskaperna när barnen börjar skolan har en avgörande betydelse förderas framgång senare i skolan. Alla förskolebarn bör ges möjlighetatt ta del av förskolans pedagogik för lärande och utveckling. Tillgången tillspecialpedagoger inom förskolan är av stor vikt.Skolan ska ge lika chanser till alla. Kunskapsrätt måste kompletterabegreppet skolplikt i skollag och läroplan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alla barns rätt till likvärdig utbildning.Stockholm den 22 oktober 1998Anne ()()Elisebeht ()()()()()
mot · GM02Ub233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub233av ()Elevers välbefinnandeUndersökningar visar att många elever känner en starkpsykologisk press av krav som ställs på dem både av skolanoch samhället utanför skolan. Denna press kan ligga tillgrund för sjukdomar senare i livet, framför allt hjärt- ochkärlsjukdomar. Skolans verksamhet är hårt inriktad påämneskunskaper. Skolans miljö är alltför ofta steril ochtorftig. För att minska elevernas spänningar är det viktigt attskolan även betonar undervisning i allmän livskunskapsåsom goda mat- och motionsvanor, liksom att skolan merutnyttjar möjligheter att skapa en så stressfri och avslappnadmiljö som möjligt. Ett sätt att minska spänningar och skapalugn i klassen kan vara att eleverna får lära sigavslappningsövningar och att ge massage och tillämpa dettapå varandra. En lugn och avslappnad skolmiljö är bra förbåde elever och skolpersonal.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att öka elevers välbefinnande.Stockholm den 27 oktober 1998Monica ()
mot · GM02Ub234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub234av m.fl. (kd, m, c, fp)Ett heltäckande lärlingssystemBegreppet lärlingsutbildning används snart sagt på allatyper av utbildningar som har någon företagsanknytning.Systemet har härigenom urholkats och blivit underordnatskolan och dess regelverk. Det lärlingssystem som på försökinförts i vissa gymnasieskolor är visserligen ett steg på vägenmen långt ifrån tillräckligt. Dels behöver det förändras ochutvecklas, dels bör lärlingsutbildning bli möjlig i hela landet.I första hand bör den företagsförlagda utbildningen finnasmed och ha sin tyngdpunkt i inledningen av utbildningen.Lärlingsutbildning är en yrkesutbildning för såvälnäringslivets som den enskilde elevens behov. Näringslivetvill ha en bransch- och företagsanpassad yrkesutbildningsom kan lösa behovet av yrkesskickliga medarbetare ochsom tillför den kompetens inom nya yrkesområden somkrävs på arbetsmarknaden. Det praktiska handlaget haralltför länge undervärderats till förmån för teoretisktkunnande. Huvuddelen av utbildningen måste därför äga rumute på företagen på företagens villkor och där lärling ochföretag kommit överens i ett utbildningsavtal.De flesta länder i har behållit och förbättrat systemet för lärlings-utbildning. Det är nu hög tid att i återupprätta ett system som kananvändas för både grundutbildning och påbyggnadsutbildning inom mångayrkesområden samt tillämpas både för ungdomar och vuxna. Lärlingsutbild-ningen måste få ett robust och hållbart regelsystem. Det finska lärlings-systemet kan vara ett lämpligt studieobjekt.Utbildningen skall ha som mål att leda fram till internationellt gångbarakompetensbevis, som t ex de svenska gesäll- och mästarbreven eller mot-svarande. Inom t ex frisöryrket är de svenska gesäll- och mästarbreven gång-bara fullt ut inom hela den europeiska gemenskapen.Utbildningen bör utformas av branscherna i nära samarbete med företagen.Kurserna kan antingen vara lokalt anpassade eller hämtade ur ett nationelltgodkänt kursutbud. Lärlingen skall kunna kombinera sin praktiska utbildningpå företaget med studier i de ämnen som efterfrågas inom yrkesområdet.Lärlingen ska kombinera sin praktiska utbildning på företaget med studieri gymnasieskolans kärnämnen anpassade efter yrkesområdet. Därigenomökar motivationen även till teoretiska studier som också är nödvändiga förvarje individ i dagens föränderliga och komplicerade arbetsliv. Undervis-ningen skall kunna ske eller , på distans eller på t ex folkhögskola beroende på förutsättningar för lärlingen ochföretaget samt de lokala utbildningsförutsättningarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett heltäckande lärlingssystem.Stockholm den 27 oktober 1998Holger ()()()()()()()
mot · GM02Ub235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub235av ()Gymnasieutbildning av bussförareI dag saknas det bra utbildningsvägar i för deungdomar som på gymnasienivå vill utbilda sig tillbussförare. De hänvisas till att gå fordonsprogrammet. Den3-åriga utbildningen ger grundläggande yrkesutbildninginom karosseri, fordonsteknik, transport, anläggningsteknikoch flygteknik. Inom grenen Transport kan man erhållaföljande yrkesprofiler: yrkesförare av lastbilar ochanläggningsmaskiner samt transportarbeten inom lager,terminaler m.m.De utbildningsvägar som eleverna har att välja på motsvarar inte de kravsom branschen kommer att ställa på framtidens busschaufförer, då dagensutbildning till största delen är inriktad på att utbilda förare som kantransportera gods. Det leder till att kunskapen om att jobba med människoroch persontransporter blir mindre.Det som behövs är en ny bussförarutbildning som är bredare och somförutom den traditionella fordons- och förarutbildningen också ger kunskaperom entreprenadskap, företagsekonomiska principer och begrepp som ärrelevanta för bussföretag. Övrig kunskap som ges är förarens möjlighet attpåverka kostnader i samband med persontransport med buss, internationellvägtrafiklagstiftning, hur man hanterar konflikter och hur man lever upp tillbra kundservice och säkerhet. I det ingår självklart första hjälpen, åtgärdervid trafikolyckor, välja och använda släckningsutrustning och annannödutrustning samt att leda utrymning av buss. De elever som vill bördessutom kunna välja en inriktning mot internationell turisttrafik där elevenfördjupar sig i språk, historia, turistkunskap och geografi.Behovet av utbildade bussförare kommer att öka framöver bl.a. till följdav:- Expansion i branschen-- Från krävs läkarintyg för dem som fyllt vidförnyelse av körkortsbehörighet för tunga fordon-- kommer det att vara stora avgångar i sambandmed pension bland landets 25 000-30 000 bussförare-- Den ökade rörligheten på arbetsmarknaden gör att många bussförareväljer att byta bransch.-HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasieutbildning av bussförare.Stockholm den 28 oktober 1998Jarl ()
mot · GM02Ub237 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub237av ()Ämnet Idrott och hälsaDen svenska folkhälsan är på väg att försämras. Svenskarnamotionerar så litet att hälsan för många är i allvarlig fara.Björn , professor vid och ,har i en rapport som utförts på uppdrag av - "Fysiskaktivitet - för nytta och nöje" - framhållit att övervikt, åldersdiabetes ochbenskörhet är tillstånd som ökar epidemiskt i vårt land. Sjukvården har intemöjlighet att motverka denna trend utan det kan endast ske genom ett brettförankrat och motivationshöjande folkhälsoarbete. En ökning av den fysiskaaktiviteten är bland det allra viktigaste i det sammanhanget.Enligt rapporten torde cirka 3/4 av den vuxna befolkningen varaotillräckligt fysiskt aktiv. Bortåt 1/4 beräknas vara närmast helt inaktiv.Detta är mycket illavarslande för den framtida folkhälsan, och enförsämrad folkhälsa medför inte bara ökade sjukdomar och fysiskt lidandeför den enskilde utan också kraftigt ökande sjukvårdskostnader. Detta måstemotverkas.En viktig insats för att öka befolkningens fysiska aktivitet är att öka antaletskoltimmar inom ämnet Idrott och hälsa. Det måste vara av yttersta vikt atten sådan ökning sker med det snaraste. Ämnet Idrott och hälsa bör på allaskolstadier finnas med på schemat minst per vecka.Det är angeläget att beslut fattas om ökning av antalet veckotimmari ämnet Idrott och hälsa på alla stadier inom den svenska skolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka antalet veckotimmar i ämnet Idrott och hälsa till minst trepå samtliga stadier i den svenska skolan.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()
mot · GM02Ub239 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub239av och ()Förstärkningen av kvalificerad yrkesutbildningKvalificerad yrkesutbildning på högskolenivå har funnitssom försöksverksamhet . De första studenterna har ivåras fått sina examensbevis och är nu ute påarbetsmarknaden. Enligt som är ansvarig förutbildningen vid Träcentrum i harförsöksverksamheten fallit väl ut och avstudenterna hade fått arbete efter att ha fullföljt utbildningen.Några frågor finns med anledning av att verksamheten ännu inte ärpermanent. Det är dels hur utbildningen ska värderas i jämförelse med annanhögskoleutbildning, dels hur stor verksamheten ska vara.De studerande som deltar i utbildningen ställer sig undrande till hurderas betygspoäng värderas om de senare ska fortsätta att studera vid t ex eningenjörsutbildning, datautbildning eller annan utbildning som gränsar tilldet område de ägnat sig åt i den kvalificerade yrkesutbildningen. finnsinget svar och man riskerar att få läsa samma avsnitt en gång till om inte manpå något sätt hittar övergångar till andra utbildningar.Företagen som rekryterar folk har dålig kunskap av vad de kvalificeradeyrkesutbildningarna står för och därför behövs en större informationsinsatsför att klargöra vad studenterna har för utbildning efter att ha avslutat enkvalificerad yrkesutbildning. När man från företagens sida fått klart för sigvad utbildningen står för har man ofta uppskattat den, men det kräver ändåen personlig insats av den arbetssökande och om man aldrig får kontakt medföretaget kan jobbet gå förlorat för den arbetssökande, och en bramedarbetare för arbetsgivaren.I samband med utvärderingen av verksamheten bör de här synpunkternakomma upp och åtgärdas. För övrigt anser vi att verksamheten bör perma-nentas och byggas ut då efterfrågan på människor med denna form avutbildning kan förväntas öka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av betygsregler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information i kvalificerad yrkesutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om permanentning och utbyggnad avkvalificerad yrkesutbildning.Stockholm den 27 oktober 1998Margareta ()()Gotab, 1998
mot · GM02Ub240 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub240av ()Rektorer som didaktiska ledareSvenska skolan är i kris. Eleverna på våra naturvetenskapliga ochtekniska linjer har bland de allra sämsta resultaten i matematik och fysikbland jämförbara länder. Allt fler kommuner har övergett kraven påpedagogisk kompetens bland skolledarna och i stället valt byråkrater,fritidspedagoger och förskollärare.I våra konkurrentländer är man noga med att ha professionella ledare påskolorna. Den pedagogiska kompetensen sätts i högsätet. Rektorerna skallvara didaktiska ledare.Det är ett övergripande nationellt intresse att så blir fallet även här, ochdärför behövs lagstiftning om pedagogisk kompetens hos skolledarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rektorer som didaktiska ledare.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()