mot · GM02Kr256 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr256av m.fl. (m)Kulturpolitiken1 Sammanfattning 132 Vår syn på kultur och kulturpolitik 133 Ny tid - nya förutsättningar 154 Fria medier 165 Barn och ungdom 196 Moderna musikformer 207 Kulturskaparnas villkor 208 Kulturmiljön 219 Renodla statens ansvar 2310 Kulturens finansiering 2311 En fond för kulturell förnyelse 2612 Ungdoms-, idrotts- och folkrörelsefrågor 2713 Hemställan 27SammanfattningKultur har ett värde i sig. Kulturutbudets innehåll och denenskildes val bör vara utslagsgivande. Det är fel att medskattemedel försöka styra människornas deltagande ikulturlivet. Moderata samlingspartiet förordar enkulturpolitik som möjliggör ett rikt kulturutbud med högkvalitet.Med ökade internationella kontakter får den svenska kulturen och detsvenska kulturarvet en särskild betydelse som grund för vår identitet.Kulturen är inte statisk; nya impulser tillförs och invanda mönster omprövas.Alla skall kunna utöva sin kultur så länge den inte står i strid medgrundläggande värderingar i vårt samhälle.Fria medier är en förutsättning i ett modernt demokratiskt samhälle.Sveriges Radios och dominans på alla programområdenmåste brytas. Den licensfinansierade verksamheten bör koncentreras till enTV-kanal och två radiokanaler vilka bör få en central roll i det svenskakulturlivet. Public service bör vara ett kvalitetsalternativ som genom djupoch bredd svarar för ett varierat kulturutbud, en seriös nyhetsförmedling ochen saklig debatt.Grunden för ett framtida kulturintresse och engagemang läggs tidigt.Förskolans, skolans och lärarutbildningens betydelse framhålls.Det statliga ansvaret på kulturområdet bör renodlas. Huvuddelen avkulturutgifterna betalas av de enskilda människorna själva. Kulturverk-samheten är ändå i allt för stor utsträckning beroende av offentlig finansi-ering. Den bör i stället vila på många finansieringskällor.Vår syn på kultur ochkulturpolitikKulturen ger upplevelser, identitet, samhörighet,uttrycksmöjligheter och är ett viktigt inslag i människorsdagliga liv. Ökat internationellt utbyte och nya medier gernya förutsättningar och även nya uttrycksformer.Det är skillnad på kultur och kulturpolitik. Kulturen frodas i fler och mervarierade former än . Mångfalden har ökat och de nya medierna ger flermöjlighet att ägna sig åt konstnärliga uttrycksformer. Yttrandefriheten ökar.Den nya mediesituationen är kanske den viktigaste förändringen. Alla ärinte ense om att utvecklingen inom medieområdet är till gagn för kulturen.Vi ser här möjligheter medan Socialdemokraterna mest synes varabekymrade över hur man ska behålla ett offentligt inflytande över vad somkommer människorna till del.Många önskar sig mer och bättre. Kulturdebatten handlar mer om resurseroch nedläggningar, mindre om innehåll och kvalitet. Politiker skall inte styrainnehållet men politiker ger i praktiken ofta de förutsättningar ochramar inom vilka kulturen kan utvecklas.En kultur som står fri i förhållande till politiska beslutsfattare är en viktigdel av ett demokratiskt samhälle. Kulturskaparna bör på eget initiativ ta uppde problem man vill belysa. Det av Socialdemokraterna omhuldade målet, attkulturen skall motverka kommersialismens negativa verkningar, är ett utslagav just denna felaktiga politik.Notabelt är att det som efterfrågas som regel kommer fram på ett ellerannat sätt. Det som faktiskt produceras är ofta bra, t.o.m. mycket bra, ävenom långt ifrån allt med rimliga mått mätt håller en önskvärd eller godtagbarkvalitet.En god förankring i den egna kulturen ger nödvändig trygghet. Det härbetonas särskilt när det gäller invandrad befolkning men det gäller alla ochassimilation d.v.s. förtrogenhet med det nya landets kultur är väsentlig för attden invandrade skall kunna finna sig till rätta i det nya landet.Rimma Markova - rysk lärare och författare - har framhållit att barn medinvandrarbakgrund ofta kan sitt hemlands kultur bättre än svensk kultur trotsatt de kanske är födda i . De är stolta över sin kultur. Den frågaMarkova ställer är vad de svenska ungdomarna kan om sin historia ochkultur samt pekar på att de inte tycks vara särskilt stolta över den. Viupprepar våra krav på att skolan måste ge alla en grundläggande förståelseför kulturvärden och för möjligheterna att delta i kulturlivet.Kulturens former har kanske aldrig varit så rikhaltiga som . Aldrig förrhar så många kunnat ta del av eller medverka i ett så omfattande kulturutbud.Skälen härtill är främst utvecklingen inom medierna, den ökadeinternationaliseringen och samspelet dem emellan. Antalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt och ökningen kommer att accelerera när dendigitala tekniken får fullt genomslag. Fria medier är en av det öppnasamhällets viktigaste förutsättningar. Den ökade friheten i etern - motSocialdemokraternas vilja framtvingad under trycket av en kraftfull opinionoch av den tekniska utvecklingen _ ger oss möjlighet att välja i ett ständigtväxande utbud. Denna utveckling kommer att fortsätta och måste leda tillförändringar av den svenska mediepolitiken. Informationstekniken utvecklasi ett tempo som innebär att lagstiftningen inte håller jämna steg. Informa-tionsteknik ger möjligheter till kommunikation i ständigt nya former. IT kanbredda demokratin. På kulturområdet ger IT dramatiska möjligheter attutveckla nya arbetsformer och öka tillgängligheten av kulturarvet.Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt att regeringen i budget-propositionen skjuter upp den tidigare aviserade satsningen på IT inomkulturområdet.Biblioteken har en viktig roll i breddningen av IT-användningen under denärmaste åren. Den handlar det bl.a. om att tillhandahålla tillgångtill Internet. är det dock mer betydelsefullt att bibliotekariernaskompetens och kunskap utnyttjas för att skapa "virtuella närbibliotek" ochinformationstjänster som gör det lättare att hitta material och använda nätet.Paralleller kan dras till bokhandlar som inte har någon affärslokal utanendast en hemsida på Internet varifrån kunden beställer sina böcker somsedan skickas hem till honom eller henne. Staten bör, genom universitets-biblioteken, föregå med gott exempel i digitaliseringen av bibliotek.De offentliga bidragen till kulturen kan inte helt upphöra. Däremot måstekulturstödets inriktning och omfattning kunna diskuteras utan att detta sessom kulturfientligt. Statens insatser på kulturområdet bör styras motverksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma tillstånd utan det statliga stödet. Kulturpolitiken står inför ett strategisktvägvalsom gäller inriktning och långsiktig ansvarsfördelning. Det statliga ansvaretbör avgränsas och tydliggöras.Samtidigt skall kulturen kunna vara en fri och obunden kraft. Mångakulturyttringar är viktiga - och annorlunda - former att utöva yttrande-friheten. Det kan ge perspektiv och väcka debatt. Kulturstödet bör därförkanaliseras via många bidragsgivare för att garantera den pluralism som börvara en utvecklad nations kännemärke. Det måste också slås fast att all kulturinte kan uppbära stöd.Betydande resurser satsas på att få människor att läsa, gå på teatrar,konserter eller i studiecirklar. Åtskilligt i denna verksamhet har varit avstortvärde för deltagarna men satsningarna har bara nått ett fåtal redan aktiva ochtill en relativt hög kostnad. Emellertid bygger dessa verksamheter på tankenatt många människor inte förstår sitt eget bästa utan måste hjälpas att kommai kontakt med en mer värdefull kulturform än de annars skulle ha valt.Moderata samlingspartiet vill föra en kulturpolitik som leder till kulturellmångfald och rika möjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet.Kulturpolitikens uppgift är att främja en sådan utveckling, inte att styramänniskornas val.Ny tid - nya förutsättningarAntalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt ochökningen kommer att accelerera när den digitala tekniken fårfullt genomslag. Text- och bildproduktion kan nu medteknikens hjälp behärskas av personer och organisationerutan jättelika resurser. Informationstekniken med sinamöjligheter till kommunikation i nätverk ger enskildamänniskor möjligheter att direkt delta i och påverka det somtidigare i praktiken var förbehållet ett fåtal. Dennautveckling kommer att fortsätta. När datorer med hjälp avtelenätet, den nya bredbandstekniken, Internet och TV-apparater med ännu bättre bild- och ljudåtergivning kopplassamman uppstår nya möjligheter för allt fler.Tidigare var konsert- eller teaterbesöket kanske den enda möjligheten attfå en rik och kvalitativ upplevelse av musik och skådespel. Cd-spelare ochcd-skivor, liksom den nya DVD-tekniken, kan numera göra det egna hemmettill en konsertlokal och genom TV förmedlas många goda opera- ochteaterföreställningar. Ett stort antal högklassiga operaföreställningar finnsockså tillgängliga på video.Tekniken har givit oss ökade möjligheter till en gränsöverskridandesamverkan. Men även på andra sätt ökar det internationella utbytet. I synnerhet ungdomar väljer att inte bara förlägga semesterresor tillandra länder. Fler ungdomar än tidigare studerar eller arbetar någon tid i ettannat land. Rörligheten har ökat över lag och det internationella samarbetet -inte minst inom EU - innebär att kunskapen om andra länder och levnads-förhållanden ökar stadigt. Uppfattningen om och den svenskamodellens förträfflighet prövas kritiskt mot andra upplevelser av länderssystem.Även invandringen bidrar till nya impulser och medför att invanda mönsterprövas. Alla skall kunna leva med sina traditioner och utöva sin kultur sålänge den inte står i strid med grundläggande värderingar i vårt samhälle. Påsikt sker en integration som kan vara fruktbar för alla parter.Internationellt kulturutbyte har alltid varit en naturlig del av kultur-verksamheten. Genom kontakter med omvärlden tillförs nya intryck sam-tidigt som den egna kulturens särdrag framstår med större tydlighet. Densvenska kulturen och det svenska kulturarvet får i kontakten med andrakulturer ett eget värde och en särskild betydelse som grunden för våridentitet. Genom medlemskap i och öppnas ytter-ligare kanaler för internationellt kultursamarbete. Störst betydelse för kultur-samarbetet inom EU har den fria rörligheten. måste därför med allkraft motverka de protektionistiska strömningar som med jämna mellanrumdyker upp i den europeiska kulturdebatten. Inom EU finns ingen ambition attbedriva en gemensam kulturpolitik på europeisk nivå. EU:s insatser syftar tillatt främja samarbete mellan medlemsstaterna samt stödja deras insatser närdet gäller att förbättra kunskaperna om de europeiska folkens kultur ochhistoria, att bevara kulturarvet, främja kulturutbyte och stödja konstnärligtoch litterärt skapande.EU:s stöd bedrivs i huvudsak på tre olika sätt. Det första gäller programinriktade på kulturstöd. Exempel på ett sådant program är satsningar påkultur och medier. kommer till användning för att stödjaolika former av regionala kulturprojekt. En tredje form av kulturstöd före-kommer inom andra samarbetsområden än den rena kulturverksamheten.Det kan t.ex. avse utbildningsfrågor.Fria medierI det öppna samhället är fria medier en självklarhet. De är enförutsättning för yttrandefrihet, informationsfrihet ochkulturell mångfald. Fria medier medverkar till höjd kvalitetoch ökad dynamik i utveckling och debatt. Att publikengenom eget val ställer krav på utbudet borde vara ettutvecklat samhälles kännemärke. I har det längefunnits en medveten strävan att bevara ochSveriges Televisions monopol i etern. beslutade socialdemokratiska partikongressen attreklam i radio och TV allt framgent skulle förbjudas och attden enda tillåtna finansieringen skulle vara licensmedel ochstatsbidrag. Först när den tekniska utvecklingen öppnademöjligheter som stod utanför politisk kontoll förelågförutsättningar för nya fristående radio- och TV-kanaler. ISverige finns nu ett omfattande utbud i såväl svenska somutländska TV-kanaler. Antalet lokalradiostationer har ökatdramatiskt. Det är rimligt att anta att mycket av dennaverksamhet ännu befinner sig i en inledande fas. Mångaradio- och kommer att söka sig fram efter nyavägar.Utbildningsradion, slutligen, sänder inte i någon egen kanal utan tillverkarprogram för public service-verksamheten. Ställningen som public service-företag innebär en osund konkurrens på den svenska utbildningsmarknadenoch gentemot de medieföretag som verkar inom detta område. Samtidigtinnebär Utbildningsradions ställning som public service-företag attlicensmedel används för verksamheter som andra medie- ochutbildningsföretag kan bidra med.Mot bakgrund av den nya situationen är det helt uppenbart att delicensfinansierade radio- och TV-kanalernas antal och utbud måste förändrasoch public service-uppdraget ges en ny innebörd. ochSveriges Televisions dominans på alla programområden - kultur,underhållning, nyheter och samhällsdebatt - måste brytas.Det framtida public service-uppdraget måste enligt vår mening bygga påen inriktning där public service-verksamheten ses som en del av det samladeprogramutbud som publiken möter. Denna inriktning står i en klarmotsatsställning till dagens situation som har sina rötter i en föreställning omatt public service-program bör vara det enda publiken tar del av. En sådaninställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd och en ringaktning avmångfaldens och konkurrensens betydelse för såväl publik somprogramutveckling.För att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer inte skall trädasförnär är det viktigt att hålla fast vid vad som är statens grundläggandeuppgifter i den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program som publikenannars inte möter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar detnationella kulturlivet.Det är mot ovanstående bakgrund vår uppfattning att det inte kan vararimligt att uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte attdominera programutbudet gentemot publiken. Public service-uppdragetssyfte bör vara att tillföra publiken ett utbud av program som den annars intekan få tillgång till.Därigenom möjliggörs att en statligt kontrollerad medieverksamhet intekommer i konflikt med yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer.Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som bygger på att man relaterar programverksamhetentill det samlade programutbud som publiken möter bör enligt vårmening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Public service-verksamhetenbör genom sin inriktning ges förutsättningar att uppnå en tydlig identitet iden nya mediemiljön.? Företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenskafolket med en inriktning mot kvalitet och fördjupning.?? De bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och somskapar nya och större förutsättningar för svensk produktion ochkulturellt skapande. Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram.?? Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmännasamhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionelltfri och oberoende ställning i konkurrens med tidningar och andramediers nyhetsförmedling. ?Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten har sin starkaste ställning blandpubliken. Det är denna starka ställning man skall utvecklaoch förstärka .? Public service-verksamhetens företag bär inom sig betydande förutsätt-ningar för att utgöra ledande institutioner i det svenska kulturlivet.Företagen förfogar över resurser som är större än statens anslag tilloffentliga kulturinstitutioner.?? Det innebär att verksamheten i och Televisionskulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenska kultursamhället omföretagens roll i detta perspektiv tydliggjordes.?? Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionenskall till betydande del ske utanför företaget och utanför Stockholms-området. ?Det finns ytterligare krav som skall ställas på public service-verksamheten och som ger den en särskild roll.? Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som dekan ta del av.?? Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de programsom riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö sompräglas av allt fler utländska kanaler kommer minoritetsspråksupp-giften gradvis att övertas av nya kanaler och stationer.?? Även framgent skall public service-verksamheten ha ett särskilt ansvarför samiskan och tornedalsfinskan. ?Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdragsom understryker rollen som samhällelig kulturinstitution istället för en av många konkurrenter till de friståendekanalerna och radiostationerna på dessas villkor. Företagensframtida legitimitet i publikens ögon bygger på att man haren egen identitet i den moderna mediemiljön. Att t.ex. gepublic service-företagen förtur att sända vissaidrottsevenemang är inte förenligt med denna roll.Det förutsätter en prioritering av företagens resurser som ger väsentligtstörre utrymme för skapande och produktion. Det nya public service-uppdraget förutsätter enligt vår mening en koncentration av resurser för attkunna uppfyllas.Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll isamhällslivet ger anledning att inför kommande tillstånd pröva frågan omdagens licensfinansiering bör ersättas med skattefinansiering.Arbetet med att ge public service-kanalerna en ny inriktning bör inledasutan dröjsmål. En TV-kanal och två nationella radiokanaler privatiseras.Staten måste förhålla sig neutral till public service-verksamhet och andraprogramverksamheter. Public service-verksamheten bör ges förutsättningarför en central roll i kulturlivet. Inga onödiga hinder bör uppställas för denfortsatta tekniska utvecklingen.TV 4 betalade 1997 en koncessionsavgift på ca ochhittills uppgår den till ca . Detta krav på leverans avintäkter till statskassan förenas från statens sida med vissa krav påverksamheten. Kritik har riktats mot både programutbud och omfattningenav programproduktion förlagd utanför . har kanalenlockat många tittare.Det är, enligt vår mening, inte rimligt att de fristående radio- och TV-kanalerna skall avkrävas koncessionsavgifter i den omfattning som sker idag.Om de i stället fick använda sina inkomster till programproduktion skulleprogrammens kvalitet kunna öka till gagn för ett rikare kulturutbud.Barn och ungdomDet starkaste sambandet mellan ett mångsidigt kulturintresseoch olika bakgrundsvariabler hos den enskilde står att finna iutbildningsnivån. Fler ungdomar än någonsin ägnar numeraen väsentlig del av sin tid åt musik antingen som lyssnareeller utövare. Här läggs för många grunden till ett genuintintresse och efterfrågan av kultur.Att låta barn och ungdomar få rika tillfällen att komma i kontakt medkultur är en investering för framtiden. Den första överföringen avkulturmönster och kunskap sker i familjen. Vi utvecklar i vår motion omfamiljepolitiken hur vi vill öka föräldrarnas möjlighet att vara tillsammansoch välja barnomsorg för sina barn.De flesta barn får en tidig kontakt med förskolan. Det är angeläget attförskolan utvecklar arbetsformer som leder till en god inlärning. Viktigadelar av det svenska kulturarvet i form av sånger, lekar, danser, sagor utgörnaturliga inslag i förskolans verksamhet. Moderata samlingspartiet anser atten viktig uppgift för förskolan är att genom konsekventa förebilder ge barnerfarenheter och vanor som lägger grunden för framtida utbildning ochkulturintresse.Skolan är, eller borde vara, den kanske viktigaste kulturförmedlandeinstitutionen. Det är angeläget att framhålla att hela skolans verksamhet ärkulturförmedling. Kultur är ingenting som bedrivs i form av särskilda projekteller med särskilda medel. Författarbesök, konserter eller teater är givetvisangelägna inslag som bör förekomma i skolan men eleverna får intebibringas uppfattningen att kultur består just i dessa enskilda evenemang.Skolans kulturansvar skall inte ses som tillägg till den reguljäraundervisningen, det skall genomsyra all verksamhet. Ämnen som svenska,historia och religionskunskap är nödvändiga förutsättningar för att mansenare i livet skall kunna tillgodogöra sig konst, musik och litteratur. I denyaläroplanerna för skolan har detta markerats. Det är viktigt att skolmyn-digheterna i sin uppföljning analyserar hur dessa mål förverkligas i dendagliga verksamheten.Den kommunala är ett värdefullt komplement till skolansreguljära undervisning. På många håll omvandlas nu de kommunalamusikskolorna till kulturskolor. Detta kan vara en lösning men kultur-skolorna ersätter inte på något sätt de friskolor som har en särskild kultur-profil på sitt program. Det är i stället angeläget att elevernas valmöjligheterökar genom att fler friskolor med olika kulturell inriktning kommer till stånd.För att ytterligare stärka de ungas möjligheter till musikverksamhet börsamverkan främjas mellan skolan, kommunala , de mångasamfund som bedriver musikutbildning och de privata musikskolor ochmusiklärare som är verksamma på alla större orter.Lärare har en nyckelroll när det gäller att väcka och utveckla elevernasintresse för kultur. Det är angeläget att lärarutbildningen har ett innehåll ochbedrivs i sådana former att de blivande lärarna rustas för denna viktigauppgift.Moderna musikformerGenom årtiondena har det ofta varit musiken i dessmodernaste former som varit ungdomens förstakulturkontakt. Under har det varit deolika formerna av rockmusik som utgjort deras väg in i en såsmåningom bredare musikvärld.På samma sätt har jazzen genom de föregående årtiondena haft sinbetydelse. har dessutom en förnyelse av jazz-intresset via rocken och genom mellanformer mellan dessa två genrer kunnatförmärkas.Dessa musikformer baseras på ett brett folkligt stöd, ett omfattandeutövande och överlever och utvecklas av de eldsjälar som är så viktiga, ochvars betydelse bl.a. utpekades av . Det måste i överens-kommelse mellan anslagsgivare och de regionala musikorganens företrädareingå som uppgift att såväl jazzen som yngre musikformer får en chans attutvecklas efter sina meriter och på villkor som är likvärda med övrig musik.I behandlades i flera avsnitt den skeva fördelningenmellan genrer inom det regionala musiklivet. omnämndes i detsammanhanget just jazzmusiken och man föreslog bl.a. att genrecentra skulletillskapas. I kulturpropositionen avvisades detta utan motivering. betänkande med anledning av propositionen påpekades dockatt de olika musikformerna - inklusive jazz och nyare musik - skulle få stödoch utvecklingsmöjligheter i enlighet med av oss och den moderna musikensföreträdare framförda önskemål. Ingen märkbar förändring har skett. Det ärangeläget att intentionerna nu följs upp med handling.Kulturskaparnas villkorKonstnärer och andra kulturskapare ger omistliga bidrag tillett demokratiskt samhälle där ett fritt tankeutbyte är ensjälvklar del. Kulturskaparna kan ofta påtala och gestaltaproblem i sådana former att nya infallsvinklar kommer fram.Detta är en värdefull del i yttrandefriheten och bidrar till attvitalisera debatten.Det är angeläget att konstnärer och kulturskapare kan arbeta under sådanavillkor att deras verksamhet inte i onödan hämmas av ekonomiska bekym-mer. Det svenska skattesystemet är illa anpassat till konstnärlig verksamhet.Även den arbetsrättsliga lagstiftningen bidrar till en stelbenthet som gör attmånga konstnärligt verksamma får arbeta under sämre förhållanden än vadsom vore möjligt med individuellt utformade överenskommelser och avtal.Bildkonstnärer, författare och andra fria kulturskapare har ofta svårt attklara ekonomin. Detta gäller framför allt under de första verksamhetsåren.De regler för avdrag som tillämpas på skatteområdet måste vara så utformadeatt de tar i beaktande de speciella utvecklingskostnader som den konstnärligaverksamheten innebär. De stipendier som förekommer bör ge de konstnärligtverksamma möjlighet att under en längre men avgränsad tid få uppbärasådana. Vi anser för vår del att är en tillräckligt som ger entrygghet . Med bibehållen anslagsnivå kan medvårt alternativ dubbelt så många konstnärer komma i åtnjutande avstipendium, vilket också gagnar mångfalden.