mot · GM02N330 · 1998-10-28 00:00:00 — Aktiva ägare är av stor betydelse förföretagsamheten.Att minska statens räntebörda genom ett minskat lånebehov är naturligtvisockså ett mycket starkt skäl för att sälja statliga företag. I närränteutgifterna är en av de största posterna i statsbudgeten måste ansträng-ningar göras för att amortera på skulden och därmed minska ränteutgifterna.Då förbättras också den ekonomiskt utsatta situation som befinnersig i till följd av statsskulden.Värdet på statens företagsägande kan beräknas till omkring 200-300miljarder kronor. Alla företag ska dock inte säljas. Staten ska inte avhändasig inflytandet över och ansvaret för t ex Systembolaget. Vid ägarspridningenska det självfallet inte handla om någon realisation av de gemensammatillgångarna. Försäljningen ska ske till marknadsmässiga priser och i den taktsom är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Vibedömer att för de kommande fyra åren kan aktier till ett värde av ca 10-25miljarder kronor introduceras på aktiemarknaden.Utifrån ett Kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bliföremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a TeliaAB, , , , och Nordbanken. När detgäller vissa större företag, som t ex , bör vissa omstruktureringaroch kanske en uppdelning ske för att bryta marknadsdominansen.De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrens-utsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstruktureringskett. Det finns självfallet ingen anledning att byta ett monopol mot ett annat.Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktigmålgrupp.Assi Domän ABUtifrån ägarperspektivet är regeringens förslag tillbolagsbildning och överlåtelse av mark till detnya bolaget ett bra förslag. Statens ägarandel i och får en koncentration av sittmarkinnehav då de områden som avses överlämnas till detnya bolaget ligger i företagets randområden. Det är dessutomen stor andel ekonomiskt mindre attraktiva områden somlämnas till det nya bolaget.En förändring av detta slag bör emellertid belysas ur flera perspektiv.Staten har ett nationellt ansvar för skogsnäringens villkor och förutsättningar.Vid bildandet av var intention att staten fortsätt-ningsvis skulle sälja ut mark för att privata markägares innehav skulleförstärkas i väsentlig omfattning. Något nytt ställningstagande har inte gjortsi frågan.Staten har också ett naturvårdsansvar. Avsättning av mark för naturvårds-ändamål är ett nationellt ansvar. Mer skog måste skyddas i södra mycket stora arealer redan är skyddade i norra . av var i de produktiv skogsmark man villavyttra ligger visar dock att endast ligger i eller söder därom. Staten borde utnyttja detta tillfälle förattfå tillgång till mer skyddsvärd mark i södra regeringens förslag till anslag underutgiftsområde 24 för föreslår vi förändringarenligt följande:G 3 Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag m.m.Vår politik beträffande statligt företagande siktar på attföretag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknadinte ska ägas av staten. bör alltså avyttras iden takt som marknaden kan absorbera. Något särskilt anslagför omstrukturering är alltså inte behövligt.E 5 Näringslivsutveckling iÖstersjöregionenKristdemokraterna avvisar regeringens förslag på stöd tillföretagsetableringar utanför vårt lands gränser. En besparingföreslås därför på för budgetåret.D 4 Bidrag till Stiftelsen beslutade om en nivåsänkning av anslaget tillSTATT . Denna nivå föreslår nu regeringen skagälla även för den kommande treårsperioden. Detta är någotsom inte anser vara förenligt med deambitioner som bör prägla näringspolitiken. Bevakning ochrapportering om den tekniska och industriella utvecklingeninom olika industrinationer är av stor vikt för Sverigesmöjligheter att hävda sig som ett konkurrenskraftigtindustriland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens roll i näringspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas roll i näringspolitiken,13. att hos regeringen begär förslag till förändring avkommunallagen i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en referensgrupp av företagare och forskare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en grupp för avreglerings- och småföretagarfrågor iStatsrådsberedningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en effektivare konkurrenspolitik och hos regeringen begär enöversyn av konkurrenslagen,7. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för enklareregistrering och uppgiftsredovisning för småföretag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en s.k. solnedgångsparagraf,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utfärdande av F-skattsedel,210. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för patentskyddför enklare uppfinningar,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett Internetbaserat informations-system för företagare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de små företagens tillgång till riskkapital,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om momsredovisning,214. att hos regeringen begär förslag om sänkta skatter ochavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen,415. att hos regeringen begär förslag om ändringar i reglerna förfåmansföretag,416. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnligt företagande,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtidens arbetsmarknad,518. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av krafttag mot svartjobben,219. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att stimuleratjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning, utveckling och innovationer,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktningpå företagande och entreprenörskap i utbildningen,622. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens naturvårdsansvar samt möjlighet för privatpersoner attförvärva mark i samband med AB:s avyttring av skogsmark,24. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligtuppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsändringD 4 Bidrag till StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet29 892 0003 000 000E 5 Näringslivsutv. iÖstersjöreg.150 000 000-150 000000G 3 Kostnader för omstrukt.av vissa statl. företag, m.m.75 000 000- 75 000 000Totalt254 892 000-222 000000Stockholm den 28 oktober 1998Alf ()()()()()()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KU.2 Yrkandena 9, 12, 13 och 18 hänvisade till SkU.3 Yrkande 10 hänvisat till LU.4 Yrkandena 14 och 15 hänvisade till FiU.5 Yrkande 17 hänvisat till AU.6 Yrkande 21 hänvisat till UbU.