mot · GM02N233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N233av m.fl. (v)Svensk rymdverksamhetRymdverksamheten påverkar oss mera än vad vi ärmedvetna om. Nästan omärkligt har den blivit en del av vårvardag. Ett vanligt telefonsamtal tar ofta vägen via ensatellit, TV-bilden i vårt vardagsrum har varit ute i rymden,väderrapporten i TV baseras på en satellitbild, flygplan ochbåtar navigerar med hjälp av satelliter, lantmätaren användersatellitinformation för att bestämma ägogränser. De allraflesta av oss är också intresserade av att få veta mera om vårplats i universum och om det kanske finns liv där ute.Även om rymdverksamheten är på väg att bli allt mera kommersiell så ärdet motiverat med statliga insatser i de fall då samhället är avnämare, t ex förrymdforskningen, för väderdata, för klimatforskning och för miljööver-vakning. Det är också motiverat med statliga insatser för att svenskaindustriföretag skall kunna konkurrera på en världsmarknad där andra företagutvecklar ny teknologi i militära projekt och har stora skyddadehemmamarknader.För svensk del sker huvuddelen av rymdverksamheten i internationelltsamarbete , främst inom den () där 14 länder samarbetar såväl om rymdforskning ochrymdteknologi som om rymdtillämpningar inom sådana områden somraketer för satellituppsändning, rymdstationssamarbete, telekommunikationoch jord- och atmosfärobservation.Samarbetet i har pågått och är ett braexempel på ett väl fungerande europeiskt samarbete. ESA:s forsknings-program är ett obligatoriskt program för ESA:s medlemsländer. Det ärmycket långsiktigt och täcker alla områden inom rymdforskningen. Forskarefrån alla medlemsländerna får tävla om att delta i programmet medforskningsprojekt. står för de gemensamma kostnaderna och forskarnafår söka nationellt stöd för sina projektkostnader. I söker forskarnaprojektfinansiering främst från Rymdstyrelsen och i vissa fall även frånforskningsstiftelser. För en forskare är det sålunda lika viktigt att Sverigedeltar i ESA-samarbetet som att Rymdstyrelsen disponerar anslagsmedel förrymdforskning.AnslagsreduceringarDet är därför oroande att regeringen beslutat att reduceraanslaget D 11 Rymdforskning inom utgiftsområde 16 fr o mår 1998 med . Visserligen kompenserasminskningen med ettanslagssparande från anslaget D 17 inom sammautgiftsområde, men därefter kommer reduktionen att få fulltgenomslag.Eftersom såväl medlemsavgiften till som de nationella forskarnafinansieras från samma anslag och medlemsavgiften till inte kanpåverkas av ett enskilt land så blir konsekvensen att de nationella forskarnafår vidkännas en mycket kraftig reduktion som har beräknats uppgå till ca40 %. Sannolikt får detta allvarliga konsekvenser inte enbart för forskarnautan även för rymdindustrin och för rymdverksamheten i . Detförefaller dessutom inte vara god ekonomi att betala medlemsavgift i ESAoch sedan inte kunna utnyttja de möjligheter som detta medför.Viktigt för miljön - viktigtför industrinRymdtillämpningar i avser att med gemensammainsatser höja den europeiska industrins konkurrenskraft ochatt utveckla ny teknologi som därefter kan kommersialiseras.Ett exempel är utvecklingen av Arianeraketerna som tidigarevar nödvändiga för att skulle vara oberoende avkonkurrerande andra länder och som är en europeiskindustriprodukt som har erövrat den största delen av denöppna marknaden för stora raketer. De statliga insatserna föratt utveckla teknologin inom området och ta fram nya raketermed allt högre prestanda har varit lönsamma. beräknaratt de industrikontrakt som placerats i deltagarländerna harett värde som är ca sex gånger högre än de statliga bidragentill utvecklingsarbetet.Inom andra tillämpningsområden som t ex telekommunikationsområdethar i flera fall varit först med att utveckla ny teknologi, men intelyckats att kommersiellt utnyttja den nya teknologin. I är det lättare attfinna riskvilliga finansiärer och att kunna bygga upp nya telekommunika-tionssystem som tar den nya teknologin i anspråk.Emellertid planeras nu s k multimediasystem, dvs satellitsystem för över-föring av stora datamängder och vanliga teletjänster , även i Europamed stöd av . Det är viktigt för svenska företag att delta i arbetet attbygga upp de nya systemen.Jord- och atmosfärobservation är ett tillämpningsområde där rymdteknikenär ett nödvändigt verktyg. Observationerna måste vara globala för attkorrekta slutsatser skall kunna dras om miljöpåverkan, väder och klimat.ESA har i samarbete med det europeiska meteorologiska samarbetsorganetEUMETSAT satt igång ett program för observation av väderfaktorer medhjälp av polära satelliter, dvs satelliter med banor över jordens poler.Sannolikt kommer data från dessa nya satelliter att tas emot i ochdärför ytterligare befästa roll i rymdsammanhang. planerar ESAäven andra satelliter för jord- och atmosfärobservation som skall varamiljöinriktade. Forskare och andra intressenter får föreslå projekt inomområdet och svarar för genomförande och finansiering av projekten. Ivissa projekt räknar man med att finansieringen skall kunna delas med andraorganisationer. Det är viktigt för svenska forskare och svenska företag att fåmöjlighet att delta i de nya projekten. har ett stort kunnande inomområdet som byggts upp bl a vid Satellitbild och som nuutökats genom tillkomsten av () i Kiruna.Med tanke på det avsevärda kunnande som finns i inom rymd-området och den stora framtidspotential som finns för rymdtillämpningar såär det angeläget att ge fortsatt statligt stöd såväl till deltagande i som till upprätthållande av den nationella kompetensen.Den besparing på som gjordes inom utgiftsområde 24,anslag D 3 Rymdverksamhet, bör återföras till anslaget såsnart som budgetläget medger detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska rymdverksamheten.Stockholm den 23 oktober 1998Hans Andersson ()()()()()()()()