mot · GM02T808 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T808av m.fl. (c)En digital allemansrättTekniken i människanstjänstEn digital allemansrättTeknik i sig är aldrig ond eller god. Värdet av teknik avgörshelt av hur människor hanterar den. Informationstekniken äringet undantag, utan kan bidra såväl till en kraftfullutveckling inom alla samhällsområden och för allamänniskor som till att nya klyftor skapas. Vilken effekten avIT-utvecklingen blir avgörs till stor del av den strategiriksdagen formulerar.Centerpartiets utgångspunkt är att informationstekniken ska komma allatill del, oavsett kön, ålder, social och ekonomisk bakgrund eller var man bor ilandet. En strategi för detta måste innebära såväl satsningar på att bygga utinfrastrukturen i hela landet som satsningar på utbildning och en översyn avgällande lagar och förordningar för att underlätta introduktionen av tekniken.Arbetet måste utföras med stor respekt för den snabba, närmastexplosionsartade, utvecklingen och de svårigheter som finns att formulerahållbara regler i samband med detta. En utgångspunkt måste vara attmänniskor, givna goda förutsättningar, förmår att själva ta ett stort ansvar förhur tekniken används. Politikens uppgift måste vara att skapa så stortillgänglighet som möjligt, som svåra problem rörande människorsrätt till integritet hanteras. Arbetet handlar om att formulera en digitalallemansrätt.Regional utveckling och rättvisaFungerande kommunikationer, utbyggd service och ettlevande näringsliv är alla nödvändiga delar i en politik för atthela landet ska leva. Rätt använd kan informationsteknikenvara ett kraftfullt instrument för regional utveckling ochrättvisa.Genom bredbandskommunikation i alla delar av landet ökar möjlighetenför företag att etablera sig utanför de tätbefolkade områdena runtstorstäderna. En förutsättning för att detta ska ske är att kommunikationensker med samma prestanda och på lika ekonomiska villkor i hela landet.Det förekommer att företag med hjälp av informationstekniketablerar sig utanför städerna. Växeln till återfinns på en ö iskärgården utanför . Den som ringer till SJ för att boka tågbiljetterkan, utan att veta det, få hjälp från Herz bokningscentral i Arvidsjaur.Informationstjänster är en marknad som snabbt växer. Informationstek-nikens verktyg innebär att det inte spelar någon roll var dessa tjänsterproduceras eller exporteras. Genom elektronisk handel kan små aktörer varamed och konkurrera om såväl offentlig som privat upphandling på ett nyttsätt. Detta förutsätter dock att den elektroniska handeln som verktyg förnäringslivet etableras och standardiseras. En ny potential för företag i helalandet öppnas därigenom, och genom detta kan en grund för nya jobb ochminskad utflyttning från glesbygden läggas.Utbildning för alla, i hela landet,under hela livetKunskap är den enskilt viktigaste faktorn för att överbryggaklyftor i samhället. Tillgången till utbildning är därigenomen viktig rättvisefråga.Genom modern teknik har möjligheterna att erbjuda utbildning oberoendeav tid och plats ökat enormt . Genom bredbandskommunika-tioner kan videokonferenser sammanföra seminariedeltagare från ,, och . Moderna kommunikationer innebär att elevernai Kosters skola, med 20 elever, kan ges samma kommunikationsmöjligheteroch tillgång till information som eleverna på i . Föräldre studerande kan modern teknik innebära att studenterna vid högskolan iGävle deltar i övningar med professorer från i på arbetsplatsen blir möjligt i en tidigare okänd omfattning dåbredbandsförbindelser öppnas till företagen. kan teknologstudentergöra simulationer på datorer då de läser träteknik på distans.I framtiden kommer högre utbildning att kunna erbjudas i varje kommun,genom lärcentrum eller kommunikationer direkt till hemmen.Målsättningen för en modern utbildningspolitik måste vara utbildning föralla - i hela landet och under hela livet. Den målsättningen kan uppnås medökad användning av informationsteknik.ResurshushållningAnvändningen av förnybara energislag och material ärgrunden för en hållbar utveckling. Genom att återanvändavaror och återvinna material kan kretsloppet slutas.Konsumtion som skadar miljön måste successivt minskas.Det är en utmaning för och övriga västvärlden att gåföre och visa att en hållbar livsstil går att förena med höglevnadsstandard. Respekt för människan kräver respekt förnaturen.Om den rika delen av världen ska kunna behålla sin levnadsstandard iframtiden och om uttaget av naturresurser ska kunna ske på etthållbart sätt måste resurseffektiviteten öka drastiskt. Vi måste få ut mer nyttaav varje insatt resurs. Enligt vissa beräkningar måste vi bli överslagsmässigttio gånger effektivare, vilket gjort faktor 10 till ett begrepp. Det finns med iFN:s dokument från konferensen om miljö och utveckling och har fått breduppslutning. Det handlar alltså om att utföra lika mycket med bara en tiondelav den energi och det material vi använder.Faktor 10 är ingen omöjlighet. I genomsnitt förslösas av de natur-resurser vi skördar, gräver upp eller utvinner. Den resterande tjugondelenanvänds till sådana tjänster vi efterfrågar.Informationsteknik är ett av de verktyg som kan användas för eneffektivare resurshushållning. Genom intelligent teknik, som kontinuerligtövervakar och anpassar t.ex. värmetillförseln till hushåll och som gör detmöjligt att ersätta kollektiv betalning av vatten- och värmeavgifter iflerfamiljsbostäder öppnas för en långt effektivare energianvändning än vadsom är fallet.Genom en ökad andel distansarbete och telekonferenser m.m. minskarockså behovet av transporter till och från möten och minskar därmedresursanvändningen. Att ersätta fysiska transporter med informationsteknikhandlar inte om att ersätta möten människor emellan, utan om att gemänniskor tid och möjlighet till de möten de själva önskar.Ökad delaktighetMänniskor är mer politiskt välinformerade än någonsintidigare. minskar engagemanget i traditionellapartier och många folkrörelseorganisationer. Även vissaenfrågeorganisationer får allt svårare att rekryteramedlemmar. Förklaringen ligger knappast i ointresse församhällsfrågor eller bristande önskan att påverka, utan stårförmodligen att finna i hur organisationer fungerar och attmänniskor inte längre accepterar hela åsiktspaket i sammautsträckning som tidigare.Det är en stor utmaning för det politiska systemet att möta de ändradeförutsättningarna för människors delaktighet i samhällsutvecklingen och attta tillvara människors önskemål i samhällsarbetet. Informationsteknikenskapar möjlighet till ökad delaktighet för alla att påverka samhällsutveck-lingen genom närmare kontakt med beslutsfattare och opinionsbildare. Detfinns givetvis också en risk i att alla inte blir delaktiga av denna utvecklingoch att nya klyftor uppstår mellan dem som har tillgång till informations-teknikens verktyg, kunskap om hur man finner information samt är bra på attuttrycka sig och dem som inte har de tekniska och kunskapsmässigaförutsättningarna. Kunskapssamhället måste uppmärksamma och förebyggadenna utveckling.En strategi för ökad användning avinformationsteknikCenterpartiet visar i motionen på en samlad strategi för attbygga ut och öka användningen av informationsteknik i helalandet och på alla områden.Utöver en infrastruktur behöver särskilda insatser göras på några områden.I motionen berör insatser på rättsområdet och kunskaps-försörjningen utöver infrastrukturen. Vi har i våra tidigare IT-motioner1996/97:T916 och 1997/98:T815 redogjort för ytterligare ett antal insatsersom behöver göras. Det är glädjande att regeringen i de skrivelser som nulämnats till har tagit upp flera av de krav fört fram idessa motioner.InfrastrukturenTraditionellt har staten tagit ansvar för landets infrastrukturoch de stora satsningar som gjorts. Så var fallet närjärnvägen byggdes ut och så var falletnär vägnätet förbättrades . Vi står nu inför enutbyggnad av en digital infrastruktur. menar attstaten inte helt kan frånhända sig ansvaret för detta. Ettstatligt ansvarstagande innebär också en garanti för allastillgång till infrastrukturen på lika villkor.Genom investeringar i infrastruktur för att möjliggöra snabba kommunika-tioner för alla i hela landet läggs grunden för en snabb marknadsmässigutbyggnad av tjänsteutbudet och den elektroniska handeln. Satsningar i dendigitala infrastrukturen bör därmed snabbt kunna bli lönsamma. Det är ocksåen jämlikhetsfråga eftersom en utbyggnad utan ett gemensamtansvarstagande riskerar att bli begränsad till tätbefolkade områden.FibernätsutbyggnadDen snabbaste tillgängliga tekniken är fiberoptiskaförbindelser. menar att mycket talar för att ensnabb utbyggnad av fiber till hemmen skulle kunna bidra tillett tekniskt språng som bidrar till utveckling och förbättradkonkurrenskraft i hela landet. En sådan utbyggnad skulle fåpositiva effekter för sysselsättningen också på kort sikt i deninsats som krävs för att bygga ut nätet. På finnsen stor potential för en ekonomisk utveckling som följd avutbyggnaden i hela landet.En utbyggnad av fiber till hemmen skulle vidare innebära att allainformationstjänster - telefoni, TV, radio, Internettjänster för att nämnanågra exempel - kunde förmedlas med en och samma teknik. Marginal-kostnaden för att lägga till nya tjänster blir mycket låg och integration avolika tjänster förenklas.Genom att möjliggöra detta kontinuerliga informationsutbyte kan ocksågrunden läggas för "smart communities", d.v.s informationsutbyte i grann-skapet vilket förbättrar den lokala demokratin och underlättar lokalhandel/transporter.En tänkt utbyggnad av fiber till hemmen skulle innebära att staten tog ettansvar för att bygga den finmaskiga digitala infrastrukturen - de elektroniskagrusvägarna - till varje hem och arbetsplats. Marknadens aktörer bör därefterfå konkurrera om trafiken på förbindelser mellan knutpunkter dit hushållenansluts - de digitala motorvägarna.Grovt uppskattat kan följande antaganden användas som utgångspunkterför beräkning av kostnaden för en utbyggnad av ett finmaskigt fibernät:1. fem miljoner hushåll och arbetsplatser behöver anslutas2. i genomsnitt är avståndet till en knutpunkt två kilometer3. genomsnittskostnad för att lägga en meter kabel är (råfiberkostar ca per meter)Utifrån dessa antaganden kan kostnaden beräknas till ca 50 miljarderkronor. I detta belopp ingår inte ändutrustning, mjukvara till datorer ellerliknande, något som operatörerna förväntas stå för.Fiber har uppenbara fördelar framför tekniker som ökar prestandan ikonventionella koppartrådar eftersom de inte kräver dyr och avanceradteknik och förstärkare för att förmedla informationen.En utbyggnad bör gå att finansiera genom ett ansvarstagande från staten,förenat med koncessionsavgifter av dem som vill erbjuda tjänster genomnätet. Regeringen bör låta utreda hur en utbyggnad av ett finmaskigt fibernätkan ske och till vilken kostnad. Detta bör ges regeringen till känna.Marknadens spelreglerÄven om staten tar ett stort ansvar för den grundläggandeinfrastrukturen måste trafiken och tjänsteutbudet ske på enfungerande marknad. och tydliga spelregler förmarknadens aktörer är därför ett fundamentalt krav. I det fallstaten inte väljer att ta ett ansvar för infrastrukturensutbyggnad framstår behovet som än större.Grunden för reglerna bör vara att främja konkurrens och jämförbarhetmellan olika operatörer för att sätta konsumentens behov och intressenfrämst. Det finns i detta sammanhang skäl att vara särskilt uppmärksam påhur de största operatörerna och operatörer som äger infrastruktur agerar.För att främja konkurrensen bör en översyn av telelagen göras så att Post-och får effektiva sanktionsinstrument i de fall deras synpunkterpå hur konkurrensen hanteras inte efterlevs. Detta bör ges regeringen tillkänna.RättsordningenElektronisk handelInformationstekniken innebär ett ökat omvandlingstryck pånäringslivet i , såväl i som globalt. Teoretisktkan IT skapa en marknad med fullständigt fri konkurrens,något som innebär både möjligheter och hot.För konsumenterna innebär IT att man, efter att ha skaffat sig tillgång tillInternet, med en minimal kostnad kan jämföra olika produkter och priser ochgöra beställningar nästan utan hänsyn till var leverantören är belägen. Dettakan också innebära ett hot mot det lokala näringslivet vilket i förlängningenkan komma att påverka närservicen.Det är av största vikt för spridningen och den ökade användningen avinformationstekniken att standarder arbetas fram, så att information kanutbytas mellan såväl länder som världsdelar. Arbetet med att ta fram sådanastandarder fortgår . Inte bara , utan hela världen, bör enaskring gemensamma standarder. Detta görs förmodligen bäst genom attbranschorgan får utarbeta standarder. Politikens uppgift bör vara att tillse attinfrastruktur och tekniska lösningar inte monopoliseras, utan görstillgängliga för aktörer i alla länder. Först om det arbete som redan pågår inteskulle vara framgångsrikt bör politiska initiativ tas.Politikens uppgift är också att se till att förutsättningarna för utvecklingfinns genom att se över befintliga lagar och göra dessa teknikoberoende, attfrämja likvärdig konkurrens och att anpassa lagstiftningen till de nyaföretagsstrukturer som kan uppkomma genom ny användning av teknik, t exvirtuella företag.Virtuella företagEtt virtuellt företag byggs upp för att möta kundernasskiftande önskemål och för att ge möjlighet till att snabbtmöta förändringar i dessa önskemål. Kännetecknande är attvirtuella företag har en liten kärna av medarbetare, sombeställer varor eller tjänster från olika partners ochkoordinerar dessa i ett nätverk.Virtuella företag finns , både i form av s.k. informationsmäklareoch för försäljning av varor. Som exempel på det förra kan nämnas deinformationsmäklare som hjälper företag och kommuner att söka pengar frånEU. Ett exempel på det senare är t.ex. klädföretaget , som består av ettkärnföretag, klädbutiker, produktionsföretag m.m. Verksamheten innebär attde flesta av de tidigare traditionellt anställda kommer att arbeta utanförkärnföretaget, som frilansare, underleverantörer, försäljare m.m.För konsumenten är det viktigt att kunna ha tilltro till virtuella företag, inteminst till de företag som sätts samman av ett nätverk av andra företag för ettspeciellt projekt. Bl.a. måste frågor om avtal lösas såsom vem somegentligen är juridiskt ansvarig för ingångna avtal, vem som har ansvar förredovisning m.m. Detta bör ges regeringen tillkänna.Betalningssystem och rättsliga åtagandenAtt betala med kontokort över Internet förutsätter attkonsumenterna känner förtroende för den som tar emotnumret och att överföringen inte kan avlyssnas. Det senareproblemet kan avhjälpas med kryptering av informationen.Däremot är det svårt för en konsument att avgöra om ettföretag på Internet är pålitligt.Även integriteten kan sättas på spel, då det är lätt att spåra kontokorts-transaktioner. Olika typer av "kontanter" för Internet har vuxit fram för attundvika dessa problem, exempelvis digicash, cybercash och intercoin.Principen är att data som motsvarar pengar insatta hos en bank lagras hoskonsumenten. Denne kan sedan, via Internetbanken, skicka pengar till olikamottagare under anonymitet och med förvissning om att betalningen inte gåratt förändra eller avläsa för utomstående. De elektroniska kontanterna,motsvarighet till kontantkort, har förmodligen kommit för attstanna.Det finns ett behov av standardisering även inom detta område. Fortsätterutvecklingen med alltfler oberoende leverantörer av system kommer det attvara svårt för såväl säljare som konsumenter att använda dem. Vid denkonferens som EU:s ministrar höll uppmärksammades bl.a. behovet avautentisering och digitala signaturer. I huvudsak måste framtagningen av enstandard ske i internationella standardiseringsorgan och i samverkan mellanbranschföretag. Såsom ministrarna uppmärksammade kan emellertidanvändningen uppmuntras genom att lagar anpassas så att digitala signatureraccepteras på samma sätt som fysiska signaturer görs . Det är viktigt attdetta implementeras i svensk lagstiftning . Den avvaktande attitydsom regeringen ger uttryck för i sin skrivelse Elektronisk handel(skr. 1997/98:190) är inte tillfredsställande på denna punkt. Detta bör gesregeringen till känna.Kryptering och autentiseringAvgörande för att informationstekniken ska främja snabbkommunikation och komma till ökad användning är attanvändarna har tilltro till den, att användare vågar skickaäven känslig information, såsom kontonummer eller hemligaupplysningar, och att man kan lita på att avsändaren är denhon/han utger sig för att vara. finns åtskilliga systembåde för att autentisera information, d.v.s. bekräftaavsändarens identitet, och för att kryptera den, d.v.s. görainnehållet oläsligt för utomstående. Dessa möjligheter ärnödvändiga för att gynna affärsverksamhet med elektroniskkommunikation. Emellertid är användning av autentiseringoch kryptering inte oproblematisk - den teknik som kanskydda bankuppgifter kan också skydda kriminella grupperskommunikation.Världens länder har valt delvis olika lösningar. , som har den störstamarknaden för sådana produkter, har ingen begränsning inom landet, menhar exportkontroll av alla produkter som har kryptering över viss nivå.Sverige, liksom många andra länder, har också exportkontroll, både som ettresultat av samarbetet inom EU och inom ramen för Wassenaar-arrangemanget. I ett fåtal länder är kryptering förbjuden utan särskild licens.Till denna grupp hörde tidigare även , som efter en liberalisering avlagarna nu tillåter kryptering med nyckeldeposition.I strävan att finna en lämplig lösning för handel, som även fungerarglobalt, har olika förslag förts fram. har i olika omgångar förespråkatflera olika system, innebärande bl.a. nyckeldeposition (key escrow) ellernyckelåtervinning (key recovery). Båda systemen har mött hårt motstånd iinternationella sammanhang. Bl.a. har menats att amerikanska företag skulleha en fördel genom att fri kryptering skulle få tillämpas på den amerikanskamarknaden. Tilläggas kan att förslagen även kritiserats av program-varutillverkare i , då de menar att de förlorar kunder genom att intekunna exportera system som innehåller avancerad kryptering. Då OECDbehandlade problematiken lyckades man endast enas om att nyckel-deposition/-återvinning ska vara frivillig och att kommunikationslösningarbör byggas upp så att system kan kommunicera även om bara ena parten kanstödja detta.Det har redan förekommit fall då amerikanska företag förlorat order p.g.a.svårigheter att få exporttillstånd för avancerad kryptering. Svenska företagstöter på svårigheter då de vill implementera kraftfull kryptering förkommunikation över hela världen. Det är också angeläget ur den enskildessynvinkel, för att bevara integriteten, och därmed avgörande för attinformationstekniken ska komma till allt större användning i ekonomin.I de pågående förhandlingarna om Wassenaar-arrangemanget förefallerUSA driva en mycket restriktiv linje, också vad gäller inrikes kryptering.Framförallt diskuteras frågan om den paragraf som kallas "General ", vilken innebär att programvara som är tillgänglig över disk också fårvidaresäljas och exporteras.Centerpartiet menar att inställning bör vara att handel ochkommunikationer ska främjas. En rimlig väg vore att fortsätta med denpolitik som ännu gäller, d.v.s. att kryptering inom landet är fri, medan förexport av produkter som inte är tillgängliga över disk, eller vars källkodpublicerats, restriktioner tillämpas, i linje också med den politik som EUförordar inom ramen för Wassenaar-förhandlingarna. Detta bör gesregeringen till känna.Konsekvenser av elektronisk handelGenom IT kan företag och konsumenter lätt mötas övernationsgränser. Detta innebär också att det blir lättare förföretag att lägga sitt säte utomlands. Allra lättast blir detsjälvfallet för företag som förmedlar information, t.ex. tele-och radioföretag. etablering i är ettsådant exempel. Denna utveckling kräver samordning mellanländer för att undvika osolidarisk konkurrens. Särskiltpåverkas skattelagstiftningen, men också lagar omyttrandefrihet, reklam m.m.Handeln på Internet ökar explosionsartat. 1996 uppskattades antaletanvändare till 40 miljoner och bedöms antalet användareuppgå till närmare en halv miljard. Volymen av transaktioner på Internetökar än hastigare; såldes varor och tjänster för ;siffran förväntas uppgå till mer än år 2001.Den viktigaste delen av den elektroniska handeln är och kommer att varaden handel som sker företag emellan. Utvecklingen innebär såväl storamöjligheter som risker för främst småföretagen. Genom elektronisk handelvidgas marknaden långt utanför gränserna. riskerar företag sominte är med i utvecklingen att halka efter också i den affärsmässigautvecklingen. En del av det EU-stöd som används i mål 4-området i dagsyftar just till att förbereda näringslivet för framtida elektronisk handel.Landets länsstyrelser bör ges ett generellt uppdrag att följa och stödjaföretagens utveckling av kunskap och rutiner för elektronisk handel. Dettabör ges regeringen till känna.Redan idag går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genom handelpå Internet då användare beställer varor och produkter från länder utanför EUsom inte deklareras. I takt med att användningen ökar kommer ävenskattebortfallet att accelerera. Även inom unionen, där moms erläggs i detland som varan säljs, kommer skattekonkurrensen att tillta. Genom att sökapå Internet kan konsumenterna finna de varor de eftersöker i länder medlägre moms.På grund av denna utveckling ökar kraven på samarbete inomskatteområdet, främst mellan de europeiska länderna. Det finns en risk attföretag i länder med höga skatter på försäljning av information missgynnasav detta, då konsumenterna lika gärna kan vända sig till företag i andraländer och köpa informationen. Vi ser med tillfredsställelse att uppmärksammat problemet i sin deklaration.Det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridninginnebär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar iåtgärder nationellt. Det är nödvändigt att se över den tekniska utvecklingenspåverkan på det svenska skattesystemet och dess påverkan på statensinkomster. Den ambition som regeringen redogör för i sin skrivelse omelektronisk handel att löpande följa denna fråga är inte tillräcklig, utanfråganbör också underställas . Regeringen bör skyndsamt tillsätta enutredning för att bedöma dessa konsekvenser och återkomma till riksdagenmed förslag till åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.Offentlig upphandlingLiksom i många andra länder har konstaterat att denoffentliga sektorn genom upphandling kan stimulera en vissutveckling. Det projekt som Toppledarforum genomfört medelektronisk upphandling är ett angeläget steg för att stimuleraden elektroniska handeln.Det upphandlingssätt som gäller kan dock skapa ett problem förnystartade företag inom IT-branschen. Det finns nio ramavtal inomIT-området som slutits av Statskontoret. "Ett ramavtal är resultatet av engenomförd upphandling. En statlig myndighet kan avropa produkter direktfrån ramavtalet, utan att göra en upphandling. Ramavtalen har bra produktertill goda priser och övriga avtalsvillkor", står att läsa på Statskontoretswebbsidor. Problemet finns för de nya företag som etablerats efter det attramavtalet slöts. De företagen riskerar lätt att hamna utanför den skara avföretag som upphandlaren väljer mellan, eftersom upphandlaren utnyttjar justdet ramavtalen är till för, nämligen att enkelt kunna göra avrop med hjälp avramavtalet utan att ett helt upphandlingsförfarande måste genomföras.Beträffande ramavtal är det också nödvändigt att framhålla - förutommöjligheterna att utnyttja det smidiga upphandlingsförfarande som detonekligen möjliggör - att det "inte är förbjudet" för myndigheten ellerkommunen att göra en reguljär upphandling och därmed ge fler företagmöjlighet att vara med och lämna in anbud. Många småföretagare har i olikasammanhang framhållit att kommuner ibland tycks tro att de enbart kan göraupphandling med hjälp av ramavtal, där sådana finns ingångna.