mot · GM02Sk310 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk310av m.fl. (m)Företagandet och jobben1 Sammanfattning 22 En värld av nya möjligheter 23 Gårdagens politik möter morgondagens samhälle 33.1 Bristande tillväxt 33.2 Sämre konkurrenskraft och näringslivsklimat 53.3 Människor och företag flyttar 73.4 För få företag växer sig stora 104 Att missa eller ta tillvara möjligheter 124.1 För få jobb 124.2 En halv miljon nya jobb i företagen 164.3 Skatter som stryper företagandet 164.4 Lägre skatt på människor och företag 174.5 Regler som kväver företagandet 194.6 Stimulerande konkurrens 224.7 Enklare att bli företagare 244.8 Enklare och färre regler 244.9 En stelbent arbetsmarknad och lönebildning 254.10 En reformerad arbetsmarknadslagstiftning 274.11 Bidrag ersätter lön 284.12 En modern arbetsmarknadspolitik 284.13 Bristande kunskaper och drivkrafter 304.14 Kunskap i världsklass och kontinuerlig kompetens-utveckling 314.15 En säker energiförsörjning 334.16 Svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet 345 Hemställan 34SammanfattningSveriges största utmaning är den öppna internationellakonkurrensen. Människor, företag, varor och kapital kan rörasig fritt över gränserna. En förutsättning för att vårt landskall kunna ta till vara alla de möjligheter somglobaliseringen medför är att kan tävla med de mestkonkurrenskraftiga länderna i fråga om villkoren förföretagande och investeringar.Sveriges problem kan inte lösas med mindre än att skapandets ochtillväxtens grundläggande förutsättningar rekonstrueras. Ett mer dynamisktföretagande och fler riktiga arbeten kräver insatser över breda områden, iförsta hand skatterna, arbetsmarknaden, engagemang i EU,energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samtliga områden saknarregeringen ett alternativ som har förutsättningar att fungera.Den höga arbetslösheten och den låga sysselsättningen är de tydligastetecknen på de djupgående problem brottas med.För att arbetslösheten skall kunna avvecklas som samhällsproblem måsteskatten på arbete och företagande sänkas. Det gäller bl.a. den statliga in-komstskatten, kommunalskatten och förmögenhetsskatten. Skatten påtjänster riktade mot hushållen måste sänkas särskilt.Företagandet och jobben gynnas också av en effektivare konkurrens. Storadelar av den kommunala verksamheten skulle vinna på att konkurrens-utsättas.Avregleringsarbetet måste ges högsta politiska prioritet. Företagandethämmas av alltför mycket regler och byråkratiskt krångel och mängdenregler växer kontinuerligt.Energiförsörjningen måste tryggas genom att den förtida avvecklingen avkärnkraften stoppas.Arbetsmarknaden måste göras mer flexibel. En helt ny lagstiftning förarbetsmarknaden, utgående från den enskildes rätt, bör införas.Sverige måste delta i EMU:s tredje steg . Det är viktigtsärskilt för de små företagens utveckling.För att skall kunna nå en position bland världens främsta måstevårt lands kunskap och kompetens utvecklas. Det ställer nya krav på såvälskolan som den högre utbildningen och forskningen. Kvalitet och variationbehöver ersätta den statsstyrning som präglar den nuvarande regeringenspolitik.En värld av nya möjligheterSverige är i växande utsträckning en del av internationellaförhållanden. Globaliseringen av ekonomin, men också avmänniskors rörelser och relationer, ställer och densvenska politiken inför helt nya utmaningar. I grunden ärdessa förändringar positiva och löftesrika. De skapar unikamöjligheter till handel och samverkan över gränserna.Samtidigt går det inte längre att dölja dåliga företagsförutsättningar bakomhöga tullar eller andra restriktioner. Gränserna är borta. Det som inte hållermåttet syns för alla. Inte heller går det att intala framåtsträvande unga attdetär just i de skall förverkliga sina ambitioner och drömmar omdynamiken, lönerna och de personliga utvecklingsmöjligheterna bara någothundratal mil bort är avsevärt bättre.Länder som vill vara framgångsrika och ta vara på möjligheterna måsteskapa ett klimat som gör att både människor och företag kan skapas ochväxa.Parallellt med den ökade öppenheten i världen sker en teknisk utvecklingsom också bidrar till att skapa helt nya förutsättningar. Det informationstekniska framsteg radikalt förändrat förutsättningarna förmänsklig kommunikation och utvecklingen fortsätter. kan det varanya landvinningar på biologins område som förbättrar och förändrarmänniskans livsvillkor.Allt detta formar inte bara nya industriella strukturer utan också nya villkorför politiken och för samhällslivet. Möjligheter som människan aldrigtidigare haft ligger plötsligt öppna.De nya omvärldsvillkoren pekar mot en framtid som är mindre förutsebar.Föränderlighet, men också individualitet, blir det begynnande 2000-taletsmest centrala kännetecken. 1900-talets löpande band - ekonomiskt, indu-striellt och politiskt - får ge vika för ett samhälle, som inte minst vad avsernäringsliv och arbetsmarknad är mer mångfacetterat än det gamla industri-samhället.Ur denna synvinkel är framtiden löftesrik, om än inte problemfri. Ett upp-brott från den industriella erans storskalighet och krav på likriktning kommeratt ge större utrymme för individen och hennes behov och önskningar. Men ibrytningspunkten mellan den ökande individualiseringen och det gamlasamhällets regelverk och institutioner skapas problem. Det tydligasteexemplet på bristande förmåga att ta tillvara de nya möjligheternaär en trendmässig eftersläpning av tillväxten och den alltjämt höga arbets-lösheten.Gårdagens politik mötermorgondagens samhälleBristande tillväxtSverige kan beskrivas på många sätt, positiva och negativa.Vi svenskar är ett ambitiöst folk som en gång var kapabla attskapa ett av världens rikaste länder.Det negativa är att de drivkrafter som en gång byggde vårt välstånd nuundermineras av en felaktig politik. Nya villkor avvisas till förmån för ettnärmast nostalgiskt vaktslående kring de gamla strukturerna. I mötet mellanmorgondagens krav och gårdagens politik ligger förklaringen till Sverigeseftersläpning.1970 var ett av världens rikaste länder. har densituationen radikalt förändrats. I tabellen nedan redovisas vad som skett.Välståndsligan 1970-1997 (BNP/invånare)RangLandIndex1970LandIndex1980LandIndex1990LandIndex19971Schweiz145USA133USA128Luxemburg1562USA141Schweiz129Schweiz123USA1383Sverige108Kanada113Luxemburg116Norge1224Luxemburg108Tyskland108Kanada111Schweiz1195Tyskland105Frankrike104Tyskland107Island1166Kanada102Luxemburg104Japan103Japan1127Nederländerna101Sverige102Frankrike101Danmark1108Danmark100Island101Sverige99Belgien1089Frankrike100Nederländerna99Österrike97Österrike10810Australien99Österrike97Danmark97Kanada10611NyaZeeland98Belgien97Island97Tyskland10612Storbritannien93Australien96Finland96Nederläderna10113Belgien90Danmark96Belgien95Australien10014Österrike86Italien93Norge94Frankrike10015Italien85Norge93Australien93Sverige9616Finland82Finland90Italien93Italien9517Japan80Storbritannien89Nederländerna93Storbritannien9518Norge77Japan88Storbritannien93Finland9419Island75NyaZeeland87NyaZeeland79Irland9420Spanien64Spanien65Spanien69NyaZeeland8421Irland50Irland55Irland63Spanien7522Portugal42Grekland48Portugal49Portugal6723Grekland41Portugal48Grekland43Grekland6524Turkiet17Turkiet18Turkiet20Turkiet31Källa: OECDDet bör noteras att det, med undantag för , är sammaländer i topp nu som 1970. Det finns alltså ingen normalitet iatt tidigare framgångsrika länder skall falla ifrån. Det ärSverige som avviker.Betydelsen av den förlust tabellen illustrerar är dramatisk. Förlusten äringen statistikfråga utan rör grundläggande förutsättningar för det goda livet.Som helhet är fattigare än vad vi hadevarit om tillväxten motsvarat genomsnittet i OECD.Ett annat sätt att illustrera eftersläpningens kostnader är att se till hurmycket var och en i vårt land har att disponera. Med den genomsnittligaOECD-tillväxten hade varje svenskt hushåll haft cirka 30.000 kronormer i disponibel inkomst . För många är detta lika med skillnadenmellan ett relativt påvert liv och ett liv där de personliga ambitionerna hadekunnat förverkligas.När bekymmer med vård, omsorg och skola diskuteras, liksommånga människors svårigheter att få privatekonomin att gå ihop, måste vårtlands läge ses i detta perspektiv. har kort och gott för litet pengarattfördela i relation till de många och ofta berättigade anspråk som reses. Detfinns mindre att dela på än vad som skulle kunnat finnas och mindre än vadmänniskor har i andra länder. Det misshushållas med möjligheter attväxa.Tillväxt skapas av människor som arbetar och av företag som kan tillvarataenskilda individers kreativitet och motsvara kundernas förväntningar. Före-tagandet som värde och dygd är det växande samhällets viktigaste tillgång.Inte överraskande har en svag företagstillväxt och en allt lägresysselsättning i den del av ekonomin där tillväxten måste ske om välståndetskall kunna hävdas.Sämre konkurrenskraft ochnäringslivsklimatI modern nationalekonomisk forskning har fokus iförklaringsmodeller för ekonomisk tillväxt kommit att flyttasfrån politikens förmåga att direkt påverka konjunkturen ochefterfrågan till att studera de regler och förutsättningar somgynnar beteenden som skapar tillväxt och sysselsättning.Tillväxtens förutsättningar - det som i generella termer brukar kallas kon-kurrenskraft - ägnas ett allt större intresse. Det gäller inom alla ekonominsdiscipliner. Den så kallade neoinstitutionella teorin i ekonomisk historia harkastat ett nytt ljus över den industriella revolutionen. Avgörande för denekonomiska utvecklingen har snarare varit ekonomins spelregler än tekniskutveckling och innovationer. En väl skyddad äganderätt, ett stabilt ochokorrupt politiskt och juridiskt system, en fungerande civilrätt etc. har betyttmer för den ekonomiska utvecklingen än ångmaskinen. De politiskaimplikationerna av detta är genomgripande - det politiska uppdraget blir etthelt annat än det som varit dominerande under det senaste halvseklet. Statenskall vara de goda institutionernas väktare och inte det goda samhälletsingenjör.Men vilka är då de goda institutionerna? Hur mäter vi deras kvalitet ochhur kan de förbättras, utvecklas och skyddas?Årligen genomförs det en lång rad undersökningar som försöker beskrivaolika länders konkurrenskraft och som försöker fånga de goda institu-tionernas ställning och kvalitet. Dessa har i stigande grad uppmärksammats imassmedia och av deltagare i samhällsdebatten.Det är naturligtvis svårt att ge exakt uttryck åt vad det är som gör att enekonomi är konkurrenskraftig och vad som gör att en annan utvecklas sämre.Det är dessutom svårt att på ett rättvist sätt betygsätta regelverk ochpolitiskaförhållanden, än svårare att relatera deras inbördes betydelse. En del väljeratt låta ekonomer och samhällsvetare göra bedömningarna, andra göropinionsundersökningar bland investerare och företagsledare. Vanligen vägsdessutom mer påtagliga ekonomiska statistiska fakta in.Genomgående i de undersökningar som görs är att de ger en ganskablandad bild av . I likhet med många andra länder har vi våra starkaoch svaga sidor, men ofta är avstånden mellan dessa större än för de flestaandra. styrka är det som inte är politiskt kontrollerat, vårsvaghet är politiken och det som ligger under dess mer eller mindre omedel-bara kontroll.World Economic Forum ger ut en konkurrenskraftsundersökningsom försöker mäta de faktorer som gör att ett land kan upprätthålla högtillväxt i BNP per capita. Den senaste rapporten publicerades ocharbetades fram under ledning av bland andra Harvardprofessorn . I den studien ingår 53 länder. sjunker Sverigeskonkurrenskraft och hamnar på 23:e plats, vilket är en placeringsämre än föregående år. Listan toppas av , , , och Kanada.Men position eller den marginella försämringen är inte detviktigaste beskedet i studien. Viktigare är de högst varierande resultat som vifår i de olika kategorier som mäts i WEF:s konkurrenskraftsindex.Rangordning av faktorkategorierFaktorkategoriSverigesplaceringEkonomins öppenhet20Politik (byråkrati, skattetryck etc.)45Finansiella marknader och strukturer22Infrastruktur17Teknologisk utveckling15Ledarskap/företagsledning2Arbetskraft (regleringar, minimilöner etc.)41Institutioner (rättsväsende, konkurrens etc.)16Sverige är världsledande på utbyggnaden av ochfunktionaliteten i telenätet, i skyddet av intellektuellegendom, i investeringar i forskning och utveckling och i enrad faktorer som rör företagsledning och personalpolitik.Andra starka sidor är exempelvis en väl fungerandefondbörs, en relativt liten och väl fungerande offentligbyråkrati och goda förhållanden till omvärlden.Sveriges konkurrenskraft lider av att vi har alltför höga skatter, alltför storaoffentliga utgifter, alltför omfattande regleringar av arbetsmarknaden och enalltför låg investeringsnivå. Här hamnar vi i bottenskiktet.Det schweiziska () ger ut en liknande sammanställning över konkurrenskraften iett urval länder, . IMD mäter 225 olikakriterier, uppdelade på åtta olika kategorier, som antas påverka en ekonomiskonkurrenskraft. IMD:s undersökningsmetod skiljer sig en del från WEF,men principen är densamma.Sveriges resultat ser ut som följer:År199319941995199619971998Placering9912141617Rangordning av faktorkategorierFaktorkategoriSverigeToppnationDen inhemska ekonomins styrka26USAGrad av internationalisering14USAEkonomisk politik ochmyndigheter35SingaporeFinansmarknader13USAInfrastruktur4USAFöretagsledning6USAForskning, vetenskap ochteknologi15USABefolkning (utbildning etc.)17SingaporeOckså här är det påfallande hur starka sidor är desom inte är politiskt kontrollerade.Den viktiga slutsatsen från dessa och andra liknande undersökningar följerinte av enstaka placeringar eller försämringar. Den viktiga slutsatsen är attdet politiskt kontrollerade fungerar avsevärt sämre än det som ligger utanförpolitikens omedelbara kontroll.Människor och företag flyttarDet sägs ibland att utflyttning från är en myt. OECDhar dock gjort en bedömning av vilka länder det är som löpersärskilt stor risk för att den mest kvalificerade arbetskraftenflyttar:I en annan undersökning, utförd av ,redovisas att 4.500 högskoleutbildade emigrerade . Detvar så många som . av denyutexaminerade flyttar utomlands. Fortsätterutvecklingen i samma takt framöver kommerantalet utflyttande att motsvara antalet nyutexamineraderedan om drygt tio år.Den största flyttbenägenheten finns i åldersgruppen 25-34år. Det finns en tydlig tendens att det är de mestkvalificerade unga som har störst benägenhet att se sinarbetsmarknad i ett globalt perspektiv.Det finns många skäl till att det framstår som attraktivt att arbeta utanförSverige.? Nya länder är spännande. Det gäller att skaffa sig nya erfarenheter.?? Lönen utomlands är ofta högre. En civilingenjör får så mycketi som i .?? Skatten är lägre i nästan alla andra länder. I t.ex. ärskatteuttaget av BNP medan det i är (enligt ). ?Den andra sidan av problemet är att företag i harsvårt att locka till sig kvalificerad arbetskraft. Problemet harblivit så påfallande att regeringen överväger speciellaskattelättnader för utländska experter. Det är dock orimligtatt skattelättnader i enbart skall komma utlänningartill godo. För att göra till ett attraktivt land måsteskatten sänkas föra alla, oavsett om man är svensk ellerutlänning.Sveriges företagsstruktur har flera kännetecken. Ett sådant är existensen avflera utomordentligt framgångsrika stora företag. Betydelsen av företag somAstra, och kan knappast överskattas.Samtidigt som de stora företagen har central betydelse för Sverigesframgångar blir de allt mindre svenska. Likaväl som enskilda individer serhela världen som en möjlig arbetsmarknad gör svenska företag det.De ägs i växande grad av utländska intressenter och har en stor del av sinverksamhet förlagd till andra länder. Just nu överväger ett antal företag omde, i likhet med t.ex. och Tetrapak, skall flytta sina huvudkontor tillnågot annat land. beslutade att flytta sin finansfunktionoch sitt Europahögkvarter till London.Flytt av huvudkontor har stor symbolisk betydelse, i synnerhet om det ärstora företag som . Diskussionen om huvudkontoren döljeremellertid det faktum att de stora svenska företagen har flyttat länge.Sveriges största internationellt orienterade arbetsgivare:AnställdaFörändringAnställdaFörändringBolagSverige , %utomlands ,%Ericsson43900235010054Volvo43300-192700036ABB26200-30188674631Fd Saab-Scania26000-311124717Skanska20500317745128Electrolux13900-5398200-2Stora12100-1110600188NCC11300-41460047Sandvik10300-32010049Tetra Laval890082890011SAS7900-815700-32SCA7700-3526400317Modo7100-3828006Assidomän6900-436800166Trelleborg68001755600137Astra660010113200280SKF6400-1936100-3Pharmacia & Upjohn60002325700765Securitas5000531654tusentalsBTL500005500227Akzo Nobel4700-6566000tusentalsSumma/snitt286500-3692620159Källa: Affärsvärlden Nr 1-3, 1998Det finns naturligtvis också en mottrend, d.v.s. utländskaföretagsintressen som expanderar i Sverige.En närmare analys av de utländska företag som anges som nya i Sverigeger emellertid vid handen att det mest handlar om uppköp av redan befintligaföretag. Så fanns t.ex. nästan alla som i statistiken 1996registrerades som nyetableringar här redan tidigare. 1996 var det bara nio avöver hundra nya amerikanska företag i som var rena nyetableringar.Det största av de nya bolagen var för övrigt Coca Cola som anställde 650personer. Värt att notera är att 600 arbetstillfällen försvann frånPripps som förlorade Coca Cola-licensen.Slutsatsen är att utflyttningen av både människor och företag från Sverigeinte är någon myt, tyvärr. Den pågår för fullt. Och den måste vändas.För få företag växer sig storaEtt annat svenskt kännetecken är bristen på företag som är påväg att bli större. Det brukar illustreras med ett glas, som ifigur 1.Figur 1Källa: SAFVerkligheten bakom "snapsglaset" är att dagens stora företaginte får några efterföljare, i vart fall inte i vårt land. Detinnebär att sårbarheten ökar. Beroendet av de gamlastorföretagen växer, som dessa till följd av dentilltagande internationaliseringen blir allt mindre svenskägda.Att svenska företag växer långsamt visas i en jämförande studie mellandelstaten i och som genomförts av professor i och fil på . Studien visar att amerikanskaföretag växer två till så snabbt som motsvarande svenska. Eneffekt av detta är att är extremt beroende av några få gamlastorföretag.Även SNS senaste konjunkturrapport visar att det finns få snabbt växandeföretag i . visar expansionsmönstret hos teknik-baserade företag i som startats . En över-raskande uppgift är att endast 20.000 personer arbetar i sådana teknikbasera-de företag.Enligt SNS har endast tre (3!) teknikbaserade svenska företag som startatsefter nått över 200 anställda och inget har nått över 500 anställda. verkar inte kunna växa sig stora i Sverige.Skälen till att företagen inte växer är i högsta grad politiskt åtkomliga. Detfinns inga yttre orsaker till att den svenska företagstillväxten måste varadålig. Den har blivit dålig därför att annat från politiska utgångspunkterframstått som viktigare. Priset för detta är på väg att bli mycket högt.Ett tredje kännetecken är att den internationellt starka tillväxten av tjänste-företag inte har någon motsvarighet i . Tjänster erbjuds i vårt land istörre utsträckning av det offentliga än i andra länder.Tjänsteföretagande omfattar - eller skulle kunna omfatta - ett brett spekt-rum av verksamheter. Det gäller allt från det mest avancerade till enklaremen nog så viktiga servicetjänster. Erfarenheterna t.ex. från visar atttillväxtpotentialen är minst lika stor i fråga om avancerade tjänster som ifråga om tjänster av enklare slag.Ett fjärde och sista kännetecken gäller nyföretagandet. Det försämradeföretagsklimatet under föregående mandatperiod har resulterat i ett minskatnyföretagande. ökade antalet företagare, men de senaste årenhar denna utveckling vänt.Figur 2Åtskilligt småföretagande är kulturellt på väg att bytakaraktär. Medan småföretagandet förr var just företagandehar det för många , särskilt för yngre, blivit en alternativanställningsform. Att många söker sig en självständigframtid är naturligtvis bra. Till en del är emellertid dettaföretagande bara en reaktion på stela anställningsvillkor. Enstatistiskt sett snabb företagstillväxt är därmed inte ett säkerttecken på ett expansivt Sverige.En sista iakttagelse är att det i finns en tendens att innovatörernaockså blir företagare i stället för att engagera ytterligare personer medsärskild fallenhet för själva företagandet. Det minskar kraften i företags-tillväxten.Att missa eller ta tillvaramöjligheterFör få jobbDet otillräckliga företagandets spegelbild är en rekordhögarbetslöshet. Det är det tydligaste tecknet på de djupgåendeproblem brottas med och ett nästan övertydligtbevis på att ekonomin inte är i balans.Figur 3Arbetslöshetens utveckling sedan 1990I var 409.000 personer öppet arbetslösa enligtArbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Det motsvarar 9,1 procentav arbetskraften.Under första halvåret 1995 var i genomsnitt 504.000 människor öppetarbetslösa eller i åtgärder. var i genomsnitt 536.000öppet arbetslösa, arbetslösa i åtgärder eller arbetslösa i enligtSCB och CSN.I realiteten sjunker alltså inte arbetslösheten alls utan är ,trots konjunkturuppgången.Vid sidan av de öppet arbetslösa, arbetslösa i åtgärder och arbetslösa iKunskapslyftet finns en stor grupp människor i arbetsför ålder som helt stårutanför arbetsmarknaden. Till denna grupp hör bland annat studerande ochförtidspensionerade.Figur 4Det bästa sättet att avgöra i vilken grad förmår dranytta av människors arbetsförmåga är att se tillsysselsättningen. Socialdemokraterna ärvde enstadig sysselsättningsuppgång av den borgerliga regeringen.Den 5 juni 1994 konstaterade på sin första sidaatt "har det vänt. Tusen nya jobb . "Uppgången bröts emellertid till följd av de skattehöjningar påarbete och företagande som den nytillträdda regeringen genom-förde. var antalet sysselsatta personer det lägsta . Förraåret hade 3.922.000 personer ett arbete.Figur 5Det skulle dröja till innan enuppåtgående internationell konjunktur vände också densvenska sysselsättningsutvecklingen. harSverige till följd härav återtagit vad som förlorades undertiden från april 1996.Figur 6Sysselsättningsuppgången sammanhänger med en positivkonjunkturutveckling. En historisk jämförelse pekar på attantalet jobb inte är unikt stort. Trots god konjunktur ökarsysselsättningen i en långsammare takt än vid uppgången1994-1995 och vid motsvarande konjunkturuppgångar undersenare delen av åttiotalet. Se figur 7.Figur 7Sysselsättningen och konjunkturenFrån att tidigare ha varit ett land med hög sysselsättningsfrekvens harSverige hamnat på en nivå i mitt, såsom illustreras i figur 8. Bestårdenna situation kommer vårt lands möjligheter att utveckla nytt välstånd attbli långt sämre än omvärlden.Figur 8Sysselsättningsproblemet förstärks av den snedafördelningen mellan den offentliga sektorn och företagen.Den snabba expansionen av de offentliga jobben motsvarasav en betydande nedtryckning av arbeten i privat sektor.Sedan 1950 har inga arbeten netto tillkommit i det privatanäringslivet. Tvärtom har flera hundratusen jobb försvunnit.1996 var bara 2,8 miljoner människor verksamma i denprivata sektorn.Den höga svenska arbetslösheten och den låga sysselsättningen är ettbetydande välståndsproblem. Arbetslösheten är också en gökunge i stats-budgeten och i de kommunala budgetarna.Direkt över statsbudgeten kostar arbetslösheten 80 miljarder kronor.Läggs därtill de kommunala kostnaderna stiger summan till 100 miljarderkronor. De totala samhällsekonomiska kostnaderna för arbetslösheten uppgårenligt beräkningar gjorda vid till perår. Det är resurser som vid en lägre arbetslöshet skulle kunna användas på ettmera tillväxtstimulerande sätt. Det kommer heller inte att gå att varaktigtklara sunda statsfinanser utan att arbetslösheten pressas ner ordentligt. Ingastatsfinanser är sanerade med en arbetslöshet av den storleksordning Sverigenu har.