mot · GM02So375 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So375av m.fl. (mp)AllergierMotionen delad mellan flera utskottAllergiökningen - enväckarklocka för en bättremiljöAllergier är ett växande folkhälsoproblem i hela denindustrialiserade delen av världen. De senaste decenniernasökningstakt är mer än oroväckande. Framförallt är det vårabarn som drabbas. Vi vet att det är faktorer i vår omgivandemiljö som orsakar ökningen. Förändringar i livsmiljön harskett i rasande takt. En viktig faktor i sammanhanget ärsannolikt det fenomen som vi brukar kalla samhälletskemikalisering. Till detta kan även räknas den dåligaluftkvalitet vi får både inomhus och utomhus till följd avbiltrafiken, industriella punktutsläpp, olämpligabyggnadsmaterial, felaktig ventilation och dålig städning. Imötet med alltfler allergiframkallande ämnen (allergen) ellerämnen som förstärker allergenets effekt (s k adjuvans) är detmänniskor med ärftlig benägenhet för allergi eller annan s köverkänslighet som drabbas först. Våra vanligasteallergiframkallare, pollen och pälsdjursepitel, tycks ha blivitfarligare genom att de försetts med stridsspetsar i form avluftföroreningar. Flera vetenskapliga undersökningar visaratt det är fler allergier mot djur och växter i stadsmiljö,jämfört med på landet, trots att pollen och djurallergen ärvanligare på landsbygden.Allergisjukdomarna innebär stora lidanden och sänkt livskvalitet. Desamhällsekonomiska kostnaderna är därtill betydande. Dessa har år 1993beräknats till cirka 6 miljarder varav mediciner och sjukvård tillsammans stårför cirka två miljarder.Det riktigt allvarliga med allergierna är ökningstakten. av 11-åringarna och av 20-åringarna lider av allergi . Om den fortsättersom kommer snart vartannat skolbarn att ha någon form av allergi.Man kan fråga sig vart vi är på väg?Redan idag finns kunskaper om hur vissa miljöförbättringar skulle kunnavända denna trend. Dessa kunskaper finns framför allt när det gällerinomhusmiljön och luftkvaliteten både inomhus och utomhus.Därtill behövs naturligtvis ytterligare kunskaper om hur kemikaliseringen istort kan ha påverkat immunsystemet till allergiska reaktioner. Tungmetall-spridningen i vår miljö inklusive våra kroppar kan vara en bidragande orsak.Vi vet att flera av dessa metaller i sig är kraftfulla allergiframkallare.Vilkenbetydelse har det att hela befolkningen utsatts för metaller, istora doser via tandvården, via födan eller på annat sätt viamiljöförstöringen? Detta sistnämnda har inte blivit särskilt uppmärk-sammat. Mer kunskaper behövs också om vad vaccinationsprogram,antibiotikaanvändning och infektioner i barndomen kan ha spelat för roll.Vilken roll spelar dagis i sammanhanget? Vilken betydelse har ändradekostvanor, sammansatta livsmedel och därmed förändrad tarmflora?Födoämnesallergier är också ett område där vi behöver ökade kunskaper.Likaså finns behov av forskning när det gäller livsmedelstillsatser etc.Ett stort problem är också starkt luktande rakvatten och andra parfymer,samt tobaksrök, lukter som av tanklöshet vid många tillfällen skapat ochutlöst många allergiska reaktioner.Det går inte att överlämna den till det s k vetenskapssamhället att lösa. Detfinns tillräckligt med kunskap som måste omsättas i politiskabeslut när det gäller allergisanering av inomhusmiljön, behovet av frisk luftoch rena livsmedel. Framför allt för våra barns skull måste t ex allergisane-ringsåtgärderna slutföras i skolor, daghem och våra bostäder. Vi har tidigareockså avsatt /år till stöd för radonsanering (i grund- och byggmaterialoch vatten). Det är viktigt att agerar kraftfullt och ser till att detupprättas program för allergisanering och luftvård. Innehållsdeklarationer pålivsmedel och kemikalier måste förbättras. Det är naturligtvis angeläget attockså förebygga att de små barnen utvecklar allergi. Mödra-barnhälso-vårdens personal bör härvidlag få en utökad roll. Utbildning vad gällermöjligheter till allergiprevention och metoder för att få föräldrar att handla ienlighet med allergiförebyggande råd är viktigt.Folkhälsoinstitutet har ett program för allergiprevention som arbetar meddessa frågor. I förhållande till omfattningen av allergi, möjligheterna attförebygga är insatser för små. Ett uppdrag till eller ett nytt fristående organ bör övervägas. Angeläget är att redanetablerade nätverk tas tillvara i kommuner, landsting, myndigheter, närings-liv samt sakkunniga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om program för allergisanering och förluftvård,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad innehållsdeklaration pålivsmedel och kemikalier,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av mödra- och barnavårdenspersonal i allergiprevention,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade satsningar på allergipreventionpå eller i fristående organisation.5.Stockholm den 27 oktober 1998Thomas ()Per ()()()()()1Yrkande 1 hänvisat till BoU.2Yrkande 2 hänvisat till MJU.