mot · GM02A216 · 1998-10-28 00:00:00 — Inte minst invandrarna är ofta starka, driftiga ochinitiativrika och kan göra stora insatser i sitt nya hemland om de bara gesmöjlighet till detta.Bristen på social rörlighet i vårt land - d v s möjligheterna att självförändra sina livsförhållanden, att genom arbete skapa sig en bättre ochekonomiskt stabil tillvaro för sig och de sina - är djupt oroande. I inget fallsyns dessa svårigheter så tydligt som hos de invandrare som kommit tillSverige . En invandrare som skall starta och driva eget företag iSverige måste förutom språkliga och kulturella barriärer känna till och följacirka 20.000 sidor lagar och regler. Av lätt insedda skäl är detta ett svårarehinder för invandrare och lågutbildade än för andra.Svårigheterna med att starta och driva företag slår hårt mot invandrare ochandra som har svårt att förstå byråkratins labyrinter. Skatterna, särskilt påtjänstesektorn, slår hårt mot de personalintensiva branscher som är vanligarei storstadsregionerna än i övriga Sverige.Att rikta insatser enbart mot företag som drivs av invandrare vore fel. Detär i längden ohållbart att konstruera system där vissa företag gynnas mer änandra och särbehandlas på grund av ägarens ursprung. Reglerna måste varalika för alla. Däremot kan stat och kommun ge konkret hjälp, till exempelgenom att etablera kontakter mellan näringslivsorganisationer och invandrar-företag. En liberalisering av tjänstesektorn ger också ökade möjligheter inteminst för många invandrarkvinnor att komma ut på arbetsmarknaden.10.3 Fungerande skattepolitik10.410.4.1 Sänkta skatter på arbete och företagande10.4.2Storstadsregionerna svarar för en större del av statens skatteinkomster änvad som återspeglas i deras befolkningsandel. Mot den bakgrunden harsocialdemokraternas våldsamma skattehöjningar under de gångna fyraåren slagit relativt hårdare mot dessa regioner.Det höga skattetrycket hämmar investeringar och företagande i alla delarav vårt land. Skatterna på arbete och företagande måste sänkas om jobbenskall bli fler och tillväxten högre. Inte minst är beskattningen av låg- ochmedelinkomsttagare påfallande hög jämfört med alla andra länder. Det ledertill skärpta löneanspråk, färre arbeten och betydande svårigheter för mångahushåll att leva på sin lön.I partimotionen 1998/99:Sk311 av m.fl. framläggs förslag tillomfattande och nödvändiga sänkningar av skatterna på arbete ochföretagande. I detta sammanhang finns dock skäl att särskilt understryka denbetydelse dessa skattesänkningar kan få för växtkraften i storstadsregionerna.Inte minst viktigt är att undanröja hinder för kapitalbildning, investeringaroch nyföretagande. Detta motiverar en slopad förmögenhetsskatt och av-skaffad dubbelbeskattning av riskkapital i näringslivet. I storstadsregionernafinns också många fåmansföretag som drabbas av dagens rigida så kalladespärregler.10.4.3 Sänkta skatter på boende10.4.4Det är ofta betydligt dyrare att skaffa bostad i storstadsregionerna,särskilt i storstädernas centrala delar. De höga priserna driver upptaxeringsvärdena på såväl flerbostadshus som villor. Storstadsregionernastår därför för en betydande del av statens inkomster frånfastighetsskatten.Bara i betalade flerbostadshusens hyresgäster 1.600miljoner kronor 1996. Det motsvarade utslaget perlägenhet ca ! har införandet av fastighets-skatt av taxeringsvärdet på kommersiella lokaler fått en starkt för-dyrande effekt för storstädernas företag.Moderaternas förslag om att successivt slopa fastighetsskatten är motdenna bakgrund inte minst ägnat att sänka storstadsregionernas boende-kostnader och stimulera det lokala näringslivet.Från tid till annan har diskuterats möjligheten att taxera bostadsrätts-fastigheter annorlunda än hyresfastigheter. Det nya systemet skulle i principinnebära att man marknadsvärderade varje bostadsrättslägenhet, varefter detsammanlagda värdet skulle anses vara fastighetens värde. En sådannyordning skulle medföra dramatiskt höjda skatter och tvinga många hushålli storstädernas bostadsrätter att överge sina hem. förklaraderegeringen visserligen att den inte kommer att lägga fram något sådantförslag. Men arbetar på regeringensuppdrag vidare med att ta fram just ett sådant system.10.4.5 Sänkta pålagor på bilismen10.4.6Moderaterna har lagt förslag om sänkt bensinskatt. Det är ett förslag avstörsta betydelse för alla de människor i glesbygd där inget alternativ tillbilen ges. Den höjda bensinskatten slår emellertid också motstorstadsregionerna där arbetsresor med bil är viktiga för mångamänniskor och där bilen är en förutsättning - inte minst för mångabarnfamiljer - att få tillvaron att gå ihop.Mot denna bakgrund ter sig regeringens tidigare tankar om ytterligarepålagor på bilismen som utmanande. föreslogregionala miljöavgifter och en särskild satellitövervakning av storstads-bilismen. utreds på regeringens uppdrag ett system med så kallademiljöstyrande vägavgifter. Även detta förslag har udden direkt riktad motstorstäderna. Det är inte nog med att invånarna tvingas öda bort tid i bilköer- dessa bilköer skall också göras till en ny skattebas!Moderaterna avvisar en politik som ser biltrafiken som enfinansieringskälla för allehanda satsningar av otydlig miljökaraktär inom vittskilda samhällsområden. Den socialdemokratiska politikens enda effekt bliratt åter göra bilinnehav till en klassfråga.10.4.7 Sänkt skatt på hemnära tjänster10.4.8Generellt i landet men inte minst i storstäderna måste en viktig del avföretagstillväxten komma i den privata tjänstesektorn. Till denna hörockså de tjänster som kan utföras i eller i anslutning till hushållen.Moderaterna, har därför gemensamtföreslagit en sänkning av skatten på hemnära tjänster. Förslaget innebären skattereduktion på för privatpersoners betalning avarbetskostnaden och innebär således att det "vita" priset halveras.För att få fart på sysselsättningen krävs inte bara att priset kommer ned tillnivåer som många är beredda att betala. Det måste också bli lättare atterbjuda tjänsterna, oavsett om man gör det i företagsform eller som privat-person. Därför behövs förenklingar för bildande och drift av i synnerhetmindre tjänsteföretag. Ambitionen måste vara att främja att en flora av nyasmåföretag växer fram.En reform av detta slag är ett viktigt steg mot lägre skatt på arbete och enväxande och dynamisk tjänstesektor. Den går lätt att genomföra och germänniskor en chans att inordna sig i ett legalt system. Kostnaderna i form avskattebortfall blir små och kan reformen ge en positivnettoeffekt för de offentliga finanserna.En skattesänkning på hemnära tjänster kan relativt snabbt bidra till enökning av arbetstillfällena i storstadsregionerna. En annan fördel är attförslaget kan förväntas ha särskilt gynnsamma effekter för ungdomar. Detinnebär att den besvärande ungdomsarbetslösheten bör kunna pressastillbaka.10.4.9 En rättvis skatteutjämning10.4.10En viktig uppgift är att successivt sänka den kommunala utdebiteringen.Kommunalskatten slår hårdast mot lägre inkomsttagare och lågkommunalskatt ger högre sysselsättningsgrad, vilket bl.a. har framgått aven ESO-studie (Ds 1998:15). gäller det omvända. Högkommunalskatt ger en lägre sysselsättningsgrad. Att öka antaletsysselsatta i riktiga jobb borde vara det prioriterade politiska målet.Socialdemokraternas kompakta motvilja mot sänkta skatter försvårar enpositiv utveckling av sysselsättningen.Utformningen av den kommunala skatteutjämningen försvårar en fortsatttillväxt i storstadsregionerna. Dagens system syftar både till att utjämnaskillnader i kostnadsstruktur mellan olika kommuner och skillnader iskattekraft. Systemet ger upphov till ytterst märkliga effekter för enskildakommuner.Det är främst hög arbetslöshet som urholkar kommunsektorns fastaskattebas men ändå blir kommunens intäkter i de flesta fall högre när andelenarbetslösa är hög. Kostnadstrukturtillskottet växer nämligen med arbetslös-heten, som i sin tur betalas med statliga arbetslöshetsersättningar. Först närutflyttning sker påverkas kommunens ekonomi negativt. Denna utformningleder till att kommunerna inte får incitament att medverka till en ekonomisktillväxt genom att nya jobb skapas. Däremot har de incitament att förhindrautflyttning till andra kommuner med jobb. Färre invånare leder ju till attbördan på återstående skattebetalare blir större.Inkomstutjämningen i systemet har i praktiken udden riktad mot ett antalstorstadskommuner med hög skattekraft. Den straffar kommuner med högförvärvsfrekvens och kommuner där nya jobb skapas. Omvänt gäller att dekommuner som kommer in i en negativ utvecklingsspiral inte får högreintäkter, även om de anstränger sig för att vända utvecklingen.Dagens utjämningssystem har därför skadliga effekter på samhälls-ekonomin. I delar av storstadsregionerna uppkommer rena Pomperipossa-effekter. I viktigaste tillväxtområden har regeringen infört ett regel-system som hämmar just tillväxt! Därtill kränks den kommunala själv-styrelsen.Moderaterna bestrider inte behovet av utjämning mellan olika kommunermen detta måste vara ett statligt åtagande och inte en metod för att berövaenskilda kommuner delar av deras eget skatteunderlag. Det är heller inte merbidrag som löser de grundläggande problemen, utan strukturella reformersom leder till att fler människor i hela landet arbetar och betalar skatt.En omläggning av det kommunala utjämningssystemet bör därförgenomföras. bör lagen (1982:1070) om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun upphävas.10.5 Fungerande bostadsmarknad10.610.6.1 Den sociala bostadspolitikens misslyckande10.6.2Svensk bostadspolitik har haft som mål att helabefolkningen skall ha tillgång till goda bostäder till rimliga kostnader. står vi längre ifrån det målet . Under de senaste fyra årenhar problemen på bostadsmarknaden förvärrats ytterligare somregeringens passivitet när det gäller att ta itu med problemen har varitpåfallande.Sverige har den industrialiserade världens i särklass högstabostadskostnader. I genomsnitt tvingas svenska hushåll att lägga nära entredjedel av sina disponibla hushållsinkomster på boendet, vilket är nästandubbelt så mycket som för hushållen i det övriga EU.Huvudorsaken till de höga bostadskostnaderna är 1970- och 80-talenssocialdemokratiska bostadspolitik och de drastiska skattehöjningar som harlagts på byggande och boende . I storstädernas kommunalabostadsföretag svarar olika skatter och avgifter för mellan en fjärdedeloch en tredjedel av hyrorna i dagens fastighetsbestånd. För nybyggdahyreslägenheter - i den mån sådana överhuvudtaget förekommer - ärskatteandelen ännu större. En målmedveten politik för att sänka dettaskatteuttag är nödvändig. har bland annat förordat ett stegvisslopande av fastighetsskatten.10.6.3 Skapa en fungerande bostadsmarknad10.6.4Bostadssektorn som helhet uppvisar betydande problem ochfungerar inte som en marknad. De kommunala bostadsföretagen har60.000 lägenheter där bruksvärdeshyran har drivits upp så långt över enmarknadshyresnivå att lägenheterna nu står tomma. Men företagen riverhellre fastigheterna än sänker hyran i dem. Under 1997 och 1998beräknas nära 5.500 lägenheter komma att rivas i ett 70-tal kommuner.I storstadsregionerna är problemet delvis det motsatta. I innerstädernatilltar överhettningen. har bostadsinvesteringarna fallit till sinlägsta nivå sedan industrialismens genombrott . IStockholm har socialdemokraterna genom ett politiskt beslut sänkt hyran i ettnybyggt område under den nivå där det kommunala bostadsföretaget fickkostnadstäckning. Därmed har all nybyggnation av hyresbostäder upphört ihuvudstaden.I storstadsregionernas ytterområden finns inte sällan tomma lägenheter,ofta koncentrerade till vissa bostadsområden. Till följd av en skev hyres-struktur drabbas ofta de mest utsatta grupperna i de tristaste bostads-områdena av de högsta hyrorna.I många kommuner har politikerna använt skattepengar avsedda för skola,vård och omsorg till att bygga fastighetsimperier. Ett antal av dessabostadsföretag står nu på ruinens brant och hotar att dra hela kommuner medsig i fallet. Den första kollapsen drabbade Haningehem i . Generellt sett hör dock flertalet kommunala bostadsföretag istorstadsregionerna till de ekonomiskt starkare. Icke desto mindre kommerstaten att tvingas satsa mångmiljardbelopp på olikaräddningsinsatser. En total rekonstruktion av alla misskötta kommunalabostadsföretag har beräknats till , alltsåbelopp nära den stora bankkrisens.Trots detta försvårar regeringen den nödvändiga omstruktureringen avallmännyttan. Olika åtgärder vidtas för att förhindra kommunerna från attgenomföra lösningar som kan vara till gagn för såväl de boende som förskattebetalarna. infördes sålunda nya regler som innebär attde statliga räntebidragen dras in om en kommun frånhänder sig detbestämmande inflytandet över sitt bostadsföretag.Varje kommun har utifrån sina egna förutsättningar att avgöra hur denlokala bostadspolitiken skall utformas. Vår principiella syn är dock attbostadsägande och bostadsförvaltning inte är en egentlig uppgift.I storstadsregionerna är det en betydligt mer angelägen uppgift attkommunerna löser problemen med det ökande antalet hemlösa.Den politiska styrningen, kontrollen och detaljregleringen av bostads-sektorn måste nu minska. Det är de enskilda boendes och bostadssökandesönskemål och efterfrågan som skall sättas i centrum. Även möjligheterna tillenskilt bostadsägande måste förbättras.10.6.5 Den oroande bostadssegregationen10.6.6De kommunala bostadsföretagen har varit det främsta instrumentet försocialdemokraternas så kallade sociala bostadspolitik. är det istorstadsregionerna påfallande hur tendenserna till förslumning ochsegregation i särskilt hög grad präglar just de miljonprogramsområdensom helt domineras av allmännyttig hyresrätt.Tusentals människor, ofta utan någonting gemensamt, har mer eller mindretvingats att flytta in i områden som de inte haft någon som helstmöjlighet att påverka. Allt har varit centralplanerat in till minsta konstverk.Servicen har varit tunnsådd och samlad i oflexibla centrumanläggningar somblivit värmestugor. Hushöjderna har styrts av byggfaktorer. Lägenhets-storleken har genomgående varit tre rum och kök och lånereglerna har låstdetaljerna ända ned till att fastställa längden på hatthyllorna.Miljonprogrammet blev dyrt och hyrorna höga. Den omfattande subven-tioneringen eliminerade kostnadsmedvetandet i byggandet, somnormer och regler förhindrade flexibiliteten. Höga hyror är ett avmiljonprogrammens största problem. Den höga fastighetsskatten samtförsöken att hålla uppe hyrorna på samma nivåer som i innerstäderna harcementerat problemen.Segregationen i storstädernas boende är ett faktum. bodde rika igathusen och fattiga i gårdshusen - nu bor de i helt separerade stadsdelar.Bostadsmarknadens parter bär ansvaret för den skeva hyresstruktur somförsvårar rörligheten på bostadsmarknaden. Hyresgäster i utprägladeproblemområden har i realiteten ingen bytesrätt.Det är nödvändigt att söka komma till rätta med det eftersatta underhålloch den torftiga utemiljö som präglar många av storstadsregionernasmiljonprogramsområden. måste områdena göras mer mångsidigagenom en allsidig blandning av olika fastighetsägare och olika upplåtelse-former.Det är viktigt att miljonprogramsområdena inte uteslutande ses somproblem. Många av områdena har obestridligen också många goda kvalitetersom måste bejakas och utvecklas. Inte heller det förhållandet att olika etniskagrupper koncentreras till vissa områden behöver i sig anses vara ett problem.Till del är en sådan utveckling naturlig när man söker sin framtid i ett nyttland. Det stora segregationsproblemet ligger snarare i koncentrationen avarbetslöshet, dålig utbildning, bidragsberoende och utanförskap.Identitet är viktig för människor. I miljonprogramsområdena har möjlig-heterna att själv få påverka boendet, miljön och servicen varit mycketbegränsade. Sådana försök har oftast motarbetats - i den mån de inte lettscentralt från hyresgästföreningen och det kommunala bostadsbolaget.10.6.7 Exemplet Holma10.6.8Holma, som ligger strax utanför , är ett ganska typisktproblemområde. Arbetslösheten är hög och bidragsberoendet är stort. Enmajoritet av de boende i Holma har utländsk bakgrund. Nyfattigdomenoch utanförskapet präglar många av dem som bor där.Men det som skiljer Holma från många andra förorter är att man försökt attbryta utanförskapets onda cirkel. arbetar Malmös KommunalaBostadsbolag med självförvaltande gårdar i Holma. Man erbjöd de boende enhyresreduktion om de tog hand om skötseln av sina hus och gårdar. Därmedfick de möjlighet och stimulans att göra sitt eget bostadsområde bättre. Densociala kontrollen blev tydligare och människors isolering bröts. Man bildadenätverk och samarbetade över etniska gränser. Boendet blev en gemensamidentitet som förenade människor och gav dem möjlighet att påverka.Men skattemyndigheterna och de fastighetsanställdas fackförbund såg intemed blida ögon på det som skedde. Arbete ska beskattas även om det gälleratt städa den egna trappuppgången! såg jobben hotas av attmänniskor faktiskt tog eget ansvar.10.7 Fungerande skola och utbildning10.810.8.1 Det fria skolvalets möjligheter10.8.2Ett fritt val av skola är en förutsättning för social rörlighet ochintegration. Alla elever är olika och har olika behov och förutsättningar.Med det fria skolvalet stimuleras mångfald i utbildningen och höjdkvalitet.Staten måste ta ansvaret för att garantera det fria skolvalet. Moderaternaföreslår därför införande av en nationell skolpeng. Det garanterar alla eleversoch föräldrars valfrihet, oavsett i vilken kommun eller i vilket bostadsområdede bor. Finansieringen av den enskilde elevens utbildning blir likvärdig föralla, oavsett om eleven väljer en eller en fristående skola. Allaskolor - såväl kommunala som fristående - blir självständiga skolor med storfrihet att välja metoder och pedagogik efter elevernas behov och förut-sättningar.Ett fritt skolval påskyndar en nödvändig modernisering och förnyelse avden svenska skolan. Valfrihet och kvalitet är de viktigaste redskapen för attskapa en bättre skola. Ingen förälder vill låta sitt barn gå i en dålig skola.Ingen elev kommer att acceptera skolor som missköter sin uppgift. Dettaleder till att skolornas resultat och kvalitet successivt kommer att förbättras.Det fria skolvalet ger skolorna och deras ledningar konkurrens och ledertill en ständig prövning av att utbildningens kvalitet fyller de krav somföräldrar och elever har rätt att ställa. Detta stärker skolornasförutsättningarför förnyelse och därmed deras förutsättningar att ge eleverna den bästatänkbara utbildningen. Intresset bland elever och föräldrar att följa olikaskolors utveckling och resultat är särskilt tydligt i storstäderna däralternativen är fler. Många kommunala skolor har en utvecklad profil ochantalet fristående skolor är större än i andra kommuner.Socialdemokraterna hävdar att det fria skolvalet ökar segregationen.Skolverkets undersökningar visar emellertid att förekomsten av friståendeskolor inte har några segregerande effekter. Det fria skolvalet och enskolpeng skapar i stället förutsättningar för elever och föräldrar i segregeradeområden att byta skolmiljö.Ett stort problem för många är att elevernas rätt att välja skola är begränsadpå gymnasienivå. Den närhetsprincip som flera kommuner tillämpar innebäratt de som växer upp i socialt utsatta områden tvingas kvar i närmaste skola.Därmed ges de sämre förutsättningar att utveckla kunskaperna i svenska ochintegreras i samhället. Vi anser att det fria skolvalet på gymnasienivå ärviktigt.För några år sedan önskade man starta en muslimsk skola i . Detvar ett sätt för stadsdelens invånare att ta saken i egna händer. Huvudskäletvar inte religiöst, utan missnöje med de svenskkunskaper som förmedladesav den offentliga ! Det finns många exempel på ett stortmissnöje med skolsituationen i många utsatta storstadsområden. Skolornaspeglar inte bara de positiva sidorna av många kulturer, utan också desvårigheter och konflikter som uppstår. Förutsättningarna för barn ochungdomar att uveckla kunskaperna i svenska, men också modersmålet, ärinte de bästa. Fristående skolor erbjuder en möjlighet att pröva alternativaorganisationer och alternativ pedagogik för att nå bättre studieresultat. Vibejakar därför fler fristående skolor och insatser för att främja ett aktivt valav skola också i dessa ormåden. Det står på inget sätt i motsatsförhållande tillinsatser för ökad kvalitet i kommunala skolor.Bra skolor tillvaratar och utvecklar samarbetet mellan hem och skolaoavsett huvudman. Det är viktigt bl.a. med tanke på storstadsungdomarsuppväxtvillkor som bl.a. manifesteras i att kostnaderna för elevvård är högst istorstäderna. Ett aktivt föräldraengagemang utmärker många friståendeskolor, men eftersträvas också i kommunala skolor med gott renommé somt.ex. i på utsatta bostadsområden10.8.4I storstädernas så kallade problemområden är en bra skolutbildning denenskilt mest väsentliga insatsen för att undvika att en tredje generationarbetslösa växer upp. Barnen skall gå i skolan och läsa sina läxor. Kravenmåste ställas tidigt och tillräckliga satsningar göras på utbildning isvenska språket. Kvaliteten får inte eftersättas. Flexibilitet ilönesättningen för lärarna kan bidra till att locka bra lärare till dessaområden, där insatserna är svårare. Redan i förskolan kan träning isociala färdigheter påbörjas och exempelvis ett teknik- ellerkulturintresse väckas.I dessa utsatta områden är det särskilt viktigt att alternativa skolor ochförskolor ges möjlighet till ett rikt varierat utbud av olika slags pedagogik.Just här är det särskilt viktigt att sätta valfriheten i centrum.I de områden som har en hög andel invandrare måste undervisningen isvenska förbättras. Goda kunskaper i svenska är en helt nödvändigförutsättning för att alla skall få likvärdiga möjligheter i vårt land. Språketärdet omistliga redskapet. Den som inte behärskar språket kan inte utnyttja sinarättigheter, påverka sitt liv och klara sina grundläggande skyldigheter isamhället. Dåliga kunskaper i svenska innebär isolering, utanförskap ochstora svårigheter på arbetsmarknaden. Goda kunskaper öppnar möjligheternatill inträde och delaktighet i samhällets många gemenskaper.Att invandrare lär sig svenska är därför en förutsättning för att brytasegregation och främja rörlighet. Skolan måste klara uppgiften att ge allasina elever goda kunskaper i svenska språket. För moderat vidkommande ärdetta ett kompromisslöst krav. Misslyckas skolan med denna uppgiftförsvåras integrationen och barnens möjligheter i det nya hemlandetförsämras dramatiskt.I dag erbjuds alla invandrare SFI, svenska för invandrare, när de kommertill . Resultatet av undervisningen är milt sagt skiftande. Mångainvandrare kan inte det svenska språket efter SFI-undervisningen. I regelberor det inte på att tiden varit för knapp utan snarare på hur undervisningenvarit organiserad. Det händer att det blandas analfabeter med akademiker ochdet säger sig självt vilket resultatet då blir. Ofta får invandraren vänta längeinnan han/hon får sin undervisning. Om kommunerna samarbetade bättresinsemellan och köpte tjänster av varandra skulle man kunna organiseraundervisningen på ett betydligt effektivare sätt. Det bästa sättet atttillgodogöra sig det svenska språket är en kombination av studier och enplats ute i arbetslivet. Men där har den rigida socialdemokratiska arbets-marknadspolitiken satt en effektiv spärr.10.8.5 Utöka den högre utbildningen10.8.6I storstäderna är det färre som går vidare till högre utbildning än i landetsom helhet. Den högre utbildningen är underdimensionerad istorstadsregionerna. Detta försvårar rekryteringen av kvalificeradarbetskraft till de spjutspetsföretag som finns etablerade i dessa regioner.Att eftersätta behovet av universitets- och högskoleplatser i storstads-regionerna riskerar att få regionalpolitiska effekter. För låg tillgång påkvalificerad arbetskraft i de regioner där efterfrågan finns kan påverka andradelar av landet negativt.