mot · GM02Ub274 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub274av m.fl. (kd, m, v, c, fp, mp)Självmord bland barn och ungaSjälvmorden bland 13-17 åringar ökar. Barnombudsmannenpresenterade ny självmordsstatistik i boken .BO har jämfört och inkluderat fall somrubriceras som oklart uppsåt. I denna specifika åldersgruppbegick 12 barn självmord . var siffran 22barn. Även självmordsförsöken har ökat. 577 barn, i åldrarnaupp till , vårdades 1993 för självmordsförsök. Antalethade stigit till 715 barn. Det är skrämmande attbarn och ungdomar, som borde få uppleva framtidstro ochhopp, väljer att försöka ta sina liv. Vi måste göra allt för attstödja barn och ungdomar, hjälpa dem att se andra utvägar.Föräldrar, närstående ochbarnSammanfattar man den senaste tidens rapporter sombehandlar barns hälsa kan man säga att barnens fysiska hälsaförbättrats på de flesta områden medan deras psykiska hälsaförsämrats dramatiskt. Bland annat har lämnat ett delbetänkande, Röster om barns ochungdomars psykiska hälsa, SOU 1997:8, där man pekar påatt samhället bör ta ansvar för en bättre bevakning av detpsykiska hälsoläget hos våra barn och ungdomar. RäddaBarnens undersökningar visar att vad barn saknar mest ärtrygga relationer med vuxna, inte materiell välfärd. Mångabarn känner sig övergivna och ensamma. Detta är ocksånågot som , generalsekreterare på : "barn känner sig väldigt ensamma, upplever attde inte behövs, de har tappat framtidstron och identiteten".Riktigt små barn drabbas av övergivenhetsdepressioner. Koncentrations-och personlighetsstörningar har blivit allt vanligare. Fler pojkar visar ettaggressivt och ofta våldsamt beteende. Fler flickor sluter sig inom sig själva.Bland tonårsflickor har självmordstankar, antalet självmordsförsök ochgenomförda självmord ökat. Ett nytt fenomen för barn- och ungdoms-psykiatrin är att unga flickor skär sig själva i ben och armar för att kännasmärta. Detta säger något om unga flickors utsatthet i vår tid.Alla barn behöver en trygg självkänsla som bas för psykisk hälsa. Detta ären faktor som kan förebygga självmord. Viktiga förutsättningar för utveck-lingen av denna självkänsla är stabila vuxenkontakter under uppväxtåren.Inte bara små barn behöver få träffa sina föräldrar och andra närståendeunder naturliga förhållanden utan även äldre barn behöver en daglig ochtrygg kontakt. Tonåren upplevs av många som väldigt omvälvande. De förstastegen mot att bli en självständig vuxen individ tas, som bakslagenoch ensamheten ibland känns mycket tung. Att ha någon att tala med, någonsom vill förstå och lyssna betyder oerhört mycket. Under tonåren är denpsykiska omvårdnaden mycket viktig. Föräldrar, närstående och barn kanibland behöva utomståendes hjälp för att klara av problemen. Det är ange-läget att alla kommuner kan tillhandahålla sådan professionell hjälp.I skolanSkolan kan vara en hård värld, det är lätt att känna sig litenoch rädd. Kontakten med andra elever och pressen avskolarbetet ger många unga ångestkänslor. Under uppväxtoch skolgång behöver barn och ungdomar lära sig att mötakriser och konflikter. De behöver få hjälp att lära sigbemästra tendenser till depression, missbruk, våld ochsjälvmordsbenägenhet. Skolan har ett stort ansvar när detgäller att skapa en trygg och förstående miljö.Elever och studenter i krissituationer, där belastningen blivit alltför högoch som utvecklat depressioner och självmordsbeteende, måste tidigtidentifieras. I lärarutbildningen bör därför införas träning i identifiering ochhantering av konflikter, kriser, depressioner och självmordsproblem. Lärareoch annan skolpersonal bör få lära sig uppmärksamma signaler och risk-faktorer hos elever och studenter, såsom självmordsmeddelanden ochsjälvmordsförsök, skolk eller annan ofta förekommande frånvaro, trötthetoch aggressivitet, mobbning, isolering, missbruk, utagerande och asocialtbeteende. I lärarutbildningen bör också ingå kompetensutveckling vad gällersamtal om existentiella frågor.Många barn utsätts för mobbning. Det kan vara både fysisk ochpsykisk mobbning. En relativt ny företeelse, som vi uppmärksammat itidigare motioner inom det här området, är den kränkande behandling mångaunga flickor säger sig uppleva. Nedvärderande och obscena ord används föratt förolämpa och trycka ned. Den bild dessa flickor till slut får av sin personär negativ, rent av destruktiv. gjorde också ett till-kännagivande till regeringen i 1997/98:UbU5 om att regeringen bordeöverväga hur man på lämpligaste sätt ska kunna markera att trakasserier pågrund av kön eller sexuell identitet inte får förekomma. Vi menar att dettaarbete inte därmed får avstanna utan att de sexuella trakasserierna måstestoppas och en respekt för andra människors värde skapas.Det är viktigt att vuxna finns i barn och ungdomars närhet inte bara underlektionstid. Även på raster och håltimmar ska skolpersonalen finnas där, seoch utgöra en trygghetsfaktor mot övergrepp. Barn och ungdomar måste fåkänna att de inte lever i en laglös värld utan vuxenkontroll.Risken vid övergången mellan olika stadier ska beaktas. Mycket kan görasför att minska rädslan och oron. Till exempel bör all form av så kalladnollning förbjudas. Även övergången från gymnasiet till högskolan kanupplevas jobbig av många.Skolsköterskor ochskolpsykologerPå vissa håll har de ekonomiska nedskärningarna i bästa fallinneburit att skolsköterskan och skolpsykologen fått alltmindre tid med varje elev. I värsta fall har tjänsterna heltdragits in.Många barn går till skolsköterskan inte för att bli omplåstrade utan för attfå prata om sådant som ingen annan vuxen vill, kan eller får höra. Steget attgå till en psykolog upplevs som alltför stort men skolsköterskan finns däroch ingen behöver veta varför man gick dit. I ett första skede kanskolsköterskan fånga upp signaler och om så behövs hjälpa eleven vidare tillskolpsykologen.Skolpsykologen har en betydelsefull uppgift när det gäller att hjälpa barnoch unga i svåra situationer. Skolpsykologen kan se och förstå när allvarligapsykiska problem föreligger och med sin kunskap och erfarenhet stödjaeleven så att denne kan hitta en väg ut. Där så behövs kan psykologen ocksåremittera vidare till exempel till barnpsyk.Det viktiga är att barn och unga som befinner sig i kris uppmärksammasoch får adekvat hjälp. Det elevvårdsteam som bland annat skolsköterskanoch skolpsykologen utgör måste i detta sammanhang erkännas. Derasbetydelse får inte förringas.Våld i vardagenMedievåldet påverkar. Om våld blir en naturlig del av detsom visas på påverkas barns och ungdomars uppfattningom verkligheten. Barn kan få den uppfattningen att våld ärden enda lösningen på svåra problem och att detta våld ocksåkan riktas mot dem själva.Våren 1996 presenterades den första stora vetenskapliga undersökningenav våldet i svensk TV. TV1000 innehöll mestvåld - av all sändningstid. TV3 hade vålds-sekvenser. Undersökningen konstaterade också att det sänds1 924 våldsinslag. Totalt sändes 456 sekvenser med dödande.Det svensktillverkade våldet utgjorde medan det våld somproducerats i uppgick till . Det är 9- till 14-åringarna somtittar mest på de nya kommersiella kanalerna. tittar på dessa kanalervarje dag och i snitt tittar denna ålderskategori på TV per dag.Barn i riskzonen med en svår social situation och få eller ingavuxenkontakter som ger möjlighet att bearbeta det man sett löper särskilt storrisk.Våldet i media skapar en otrygghet bland barn och unga. Det är angelägetatt barn får se att problem kan lösas på många olika sätt.Ett nationellt program förutveckling avsjälvmordspreventionFör tog initiativettill bildandet av prevention.Det har senare fått ett nationellt ansvar då förpsykosocial Miljömedicin (IPM) har kopplats till dessverksamhet. Ovärderlig kunskap inom forskning, utbildningoch information har kunnat tillföras genom att landetsfrämsta forskare på området har knutits till centret.Det är viktigt att arbetet för att förebygga självmord sker på bred front föratt resultat ska kunna åstadkommas. Därför togs initiativet till bildandet avNationella rådet för självmordsprevention. Bakom rådet finns, förutom detnämnda centret, och . Även , m.fl. finns representerade i rådet.Nationella rådets främsta uppgift har varit att ta fram ett nationellt programför självmordsprevention. Programmet presenterades för den dåvarandesocialministern . Eftersom programmet är det första i sitt slagär det av stor betydelse att det får en nationell spridning på alla berördanivåer i samhället. Målsättningen bör därför vara att det ska antas avSveriges riksdag och därmed få formell status som ett nationellt program.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till föräldrar, närstående och barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om träning och identifiering i lärarutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett fortsatt arbete med att stoppa mobbningen och skapa respektför andra människors värde,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vuxna i skolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beakta de risker som finns vid övergången mellan de olikastadierna i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elevvården, skolhälsovården och studenthälsovården måsteutvecklas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medievåldets konsekvenser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det nationella programmet för självmordsprevention.1Stockholm den 22 oktober 1998Inger ()()()()()()1 Yrkande 8 hänvisat till SoU.