mot · GM02Ub243 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub243av m.fl. (kd)FörskolanInledningRiksdagen har beslutat att en läroplan ska införas för verksamheten i denkommunala förskolan. Som en konsekvens av beslutet återfinns för förstagången i budgetpropositionen förskolan inom utgiftsområde "utbildningoch forskning" och inte inom "Hälsovård, sjukvård och social omsorg".Språkbruk är ofta avslöjande, så även regeringens. I regeringensbudgetproposition fortsätter man att tala om begreppet "barnomsorg"trots att man själv tagit initiativ till och fattat beslut om att det iskollagennumera heter "förskola". Budskapet blir alltmer luddigt. Debatten omden s.k. "maxtaxan på dagis" är ett annat exempel på sammatvehågsenhet. En tvehågsenhet som sannolikt har sin grund i det orimligai att mer eller mindre kräva att var och en ska lämna sina barn till enstatligt reglerad verksamhet från , det orimliga i att enettåring omfattas av samma läroplan som en femåring.För föräldrar med barn i förskola innebär förslaget enbart enstörre tydlighet angående målsättningen för verksamheten. För personalen iförskolorna är en läroplan ett viktigt dokument för att markera verksam-hetens betydelse. För föräldrar som föredrar någon annan barnomsorgsformkan dock inte beslutet uppfattas som något annat än en ytterligare styrningmot en enda omsorgsform. Vi kristdemokrater anser att beslutet leder tilldetta.Det är inte svårt att se att med minskade barnkullar och en fullt utbyggdkommunal förskola av den form som beslutet innefattar kommer det inte attfinnas utrymme för några andra verksamhetsformer inom den kommunalabarnomsorgen. Varför ska kommunen i ett trångt ekonomiskt läge satsa påflera olika omsorgsformer?Budgetpropositionen andas tydligt detta synsätt. Den konstaterar attförskola efterfrågas i större utsträckning än familjedaghem. harantalet inskrivna barn i familjedaghem minskat med 14 000 barn till ca 96000 barn. Antalet barn i förskola var 363 000. Någon analys om varförefterfrågan till familjedaghemmen minskat går inte att utläsa i propositionen.I många kommuner erbjuds föräldrar inga alternativ. Det är sannolikt svårtatt efterfråga något som inte erbjuds eller är möjligt att få.Läroplanens innehållBeslutet om en läroplan för förskolan innebär att benämningarna daghemoch deltidsgrupper tas bort och räknas till förskoleverksamheten. Andrabarnomsorgsformer ska inte lyda under läroplanen. Istället ska allmännaråd utformas för familjedaghem och öppna förskolor, medan granskningav enskilda förskolor för tillståndsgivning ska ske med läroplanen somgrund. Läroplanen innehåller mål och riktlinjer för förskolans personaloch arbetslag.Läroplanen talar nu om barn i behov av särskilt stöd och inte det tidigareanvända "barn med särskilda behov". Det är bra. Det handlar inte alltid omen bestämd grupp eller barn med några speciella egenskaper, det vill sägaenbart barn som behöver stöd . Behovet kan vara antingentillfälligt, exempelvis i samband med att föräldrarna separerar, eller be-stående, på grund av handikapp/funktionshinder.Vidare anger läroplanen att gemensamt för de här barnen är att de alltid harrätt till en plats i förskola "utifrån sitt eget behov", oavsett föräldrarnassituation, samt rätten att få sina behov av särskilt stöd tillgodosedda.Verksamheten ska utformas utifrån barnens förutsättningar och behov -den behöver alltså inte se likadan ut överallt, inte ens inom samma förskola.En avdelning som behöver mer resurser ska få det, verksamheten ska vara avgod kvalitet, kommunerna blir skyldiga att se till att det blir så. Skolverkethar tillförts de nya ansvarsområdena förskoleverksamhet och skolbarns-omsorg. Det är viktigt att inte förskolans inriktning mot utbildning sker påbekostnad av lek och omsorg. Både social kompetens, språklig förmåga ochkreativitet stimuleras av ostrukturerad lek. Förskolan måste också ta hänsyntill barnens känslomässiga behov. Den nya läroplanen tar inte tillräcklighänsyn till dessa aspekter enligt vår mening.Vi kristdemokrater anser att regeringen bör formulera övergripande målinklusive en gemensam värdegrund i en läroplan som gäller för förskola,familjedaghem och öppen förskola. Detta bör sedan kompletteras med rikt-linjer för respektive verksamhetsform. Dessa riktlinjer måste variera utifrånde olika verksamheternas utformning och inriktning.Familjen och barnomsorgen enligt kristdemokratisktsynsättEn ettåring har just lärt sig gå, men kan inte uttrycka sig med ord.Uttryckssättet sker oftast genom kroppsspråk, genom olika röstlägen,genom enstaviga ljudkombinationer, något som sker i ett nära samspelmed omgivningen. Det lilla barnet börjar upptäcka världen men än sålänge helt på egna villkor. Hon har redan under sitt första år lärt sigmycket utan att ha varit föremål för någon strukturerad läroprocess. Honär helt beroende av emotionell trygghet, omsorg och omvårdnad, avvuxna som kan tolka hennes signaler. Barnets utveckling sker i ett närasamspel med dess närmaste omgivning, i första hand föräldrarna.Ettåringens behov är inte desamma som två-, tre-, fyra- ellerfemåringens.Föräldrar och barn har rätt till valfrihetLäroplanen slår fast att det är bäst för alla barn att omfattas av denkommunala förskolan med sin utbildningsinriktning. Detta är enkollektivistisk samhällssyn som inte hör till. Det är intesjälvklart att heldagsomsorg utanför hemmet är bäst för alla barnsutveckling . Tvärtom visar internationell forskning attföräldrakontakten är mycket viktig förbarnets neurologiska utveckling och därmed också för barnets förmågaatt lära. Det är just närheten och anknytningen till föräldrarna som är detviktiga. Det finns också studier som pekar på gynnsamma effekter av entidig daghemsstart. Dessa studier utfördes . hargruppstorleken inom förskolan ökat som personaltäthetenminskat kraftigt. Följden har blivit att det blivit allt svårare att erbjuda enpersonlig och nära social relation med barnet.Det är föräldrarna som bäst vet utifrån sitt/sina behov vilken omsorgsformsom passar bäst för de egna barnen. För att föräldrar ska ges möjlighet attvälja barn- och fritidsomsorgsform måste alternativen finnas och erbjudas.Detta åstadkommer man genom att även familjedaghemmens behov upp-märksammas. Det handlar om att skapa förutsättningar för familjdaghemmenvilket sker genom utbildning, fortbildning, arbetsvillkor, organisation, hand-ledning, opinionsbildning, men framför allt att de värderas likvärdigt medandra omsorgsformer. Först när man åstadkommit en reell valmöjlighet förföräldrarna blir det möjligt att mäta och jämföra siffror som rör efterfrågan.Öppen förskolaÖppen förskola är speciellt betydelsefull för nyblivna föräldrar som villha hjälp och stöd. Men den är också mycket betydelsefull i områden därbarnfamiljernas sociala nätverk är svaga, där arbetslösheten är hög ochdär barn och föräldrar har långt till grannar och umgänge. Öppnaförskolan fyller ett stort behov när familjernas nätverk brister. Mitt iuppbrott, omflyttningar och arbetslöshet är den en fast punkt. Dagensfamiljer är små enheter som ska fylla många funktioner.På öppna förskolan kan man alltid "ramla in" och träffa människor. Därmöts man över gränserna. Det är en stödjande miljö som främjar hälsa.Föräldrar kan byta erfarenheter med varandra och personalen, träffa andrasom är i samma situation, få råd och stöd. Även för familjer med ettnågorlunda "balanserat" liv har öppna förskolan betydelse. Förskollärarnasroll blir att "knuffa på" och backa upp - utan att ta över.Verksamheten är dynamisk och utesluter därmed inte andra yrkesgrupperutan inbjuder till samarbete. Den är obyråkratisk och anpassas efter behovent.ex. För invandrarfamiljer erbjuder den öppna förskolan en chansatt på egna villkor ge både barnen och deras anhöriga möjlighet till kontakt,lära sig språket och ingå i en gemenskap.Många öppna förskolor har ett nära samarbete med ochmödravårdcentraler. I en del kommuner har kyrkor, föräldrar eller ideellaorganisationer tagit över driften.På fem år, , har var fjärde öppen förskola försvunnit.Över 400 i hela landet. Och har takten ökat. Mångakommuner har sparat på verksamheter som man ansett inte behövts. Ett av depopuläraste sparobjekten har varit att lägga ned öppna förskolor.Vi kristdemokrater ser nedläggningarna som en affär, antagligen bara påpapperet. Långsiktigt är det förödande. Detta är en verksamhet som för enrelativt låg kostnad kommer många till godo.Enskild förskolaVi kristdemokrater anser att enskilt drivna förskolor har en viktig roll attfylla genom att de ofta tillför nya perspektiv och är ett alternativ förföräldrar som föredrar denna verksamhet. Det naturliga vore att deenskilda förskolorna fick samma regler som enskilda grundskolor ochgymnasier. För dem gäller att de ska svara mot de allmänna mål och denvärdegrund som gäller för utbildningen i det offentliga skolväsendet ochsom formulerats i läroplanerna. Det vore också rimligt att det ärSkolverket och inte kommunerna som svarar för bedömningen avhuruvida de enskilda förskolorna lever upp till kvalitetskraven som skagrundas på den nya läroplanen.VärdegrundenI beslutet om läroplan för förskolan uttrycks värdegrunden mycketdiffust. "Demokratiska värderingar" blir ett tomt uttryck om det hänger iluften och inte kopplas till ett etiskt rotsystem. Ett demokratiskt synsättär en åskådning som bygger på alla människors lika värde. Denåskådningen måste aktivt förmedlas och levas ut i förskolans verksamhet. "Att stärka barns identitet är ett viktigt uppdrag i förskolan" heter detvisserligen i läroplanen, men det står mycket vagt att de ska få "ta del av"det egna kulturarvet. Vi kristdemokrater anser att man i likhet medläroplanen för det obligatoriska skolväsendet ska hänvisa till den kristnatraditionen i vårt land och den etik som bygger på denna tradition.Ansvar och ledningLäroplanen för förskolan innehåller riktlinjer för alla som arbetar iförskolan samt för förskolans arbetslag, bestående av både förskollärare,specialpedagoger och barnskötare. Även om det påpekas attförskolläraren vanligtvis är den som är ansvarig för förskolans ledning såger riktlinjerna till arbetslaget intrycket av att ansvaret är utspritt på helaarbetslaget. Detta skapar otydlighet i organisationen. Vi kristdemokrateranser att hela arbetslaget har ett stort ansvar för att målen uppfylls, attvarje yrkeskategori ansvarar för sitt kompetensområde men att det ärförskollärarna som ska ha det pedagogiska ansvaret för att läroplanensmål uppfylls.ÖvrigtStorstadskommitténs utredning ger vid handen att orättvisorna ochbesparingarna slår hårt mot barnen. I storstadsområdena anses tre av fyraförskolebarn behöva särskilt stöd. får förskolorna allt störregrupper med allt färre vuxna. Drygt ett barn av tre klarar inte BVCsfyraårskontroll i delar av och . I "gynnade" områdenklarar nio av tio kontrollen. Många familjer lider av ekonomisk stressoch sämre psykosocialt välbefinnande.De stora förlorarna är barn med behov av särskilt stöd. Större grupper görockså barn med fysiska handikapp mer utsatta trots oförändrade stödresurser.Vi kristdemokrater anser att en ansats måste göras på att säkrakompetensen hos all personal inom barnomsorg och skola vad gäller att seoch upptäcka, att tolka barns signaler när de far illa.En undersökning slutförd av Rädda barnen konstaterar att det är demänniskor som står barnen nära som är de viktigaste. För att barnen ska måbra behöver de kontakt med vuxna som har tid, bryr sig och bekräftar dem.Samma undersökning visar att om barn har det dåligt beror det mera på deraslivssituation än om de är invandrare eller svenskar. Studien bekräftar att vartredje förälder känner sig otrygg och behöver stöd, att kommunerna sviker.Ett sätt att ändra det kan vara att varje förvaltning redovisarkonsekvenserna för barnen av sina förslag och budgetar. Det finns någrakommuner som påbörjat ett sådant arbete. Hela landet måste leva upp tillFN:s barnkonvention.Barn till arbetslösa föräldrar måste erbjudas tillgång till sammaomsorgsformer som andra barn. avgör kommunen huruvida arbetslösaföräldrar ska ha samma rätt till barnomsorg som föräldrar som arbetar. Vikristdemokrater anser att generella regler inte bör genomföras. Propositionenanger att kommunernas regelsystem när det gäller erbjudande om barn-omsorgsplats för barn till arbetslösa har skärpts successivt fram till år 1997.Reglerna för innebär att barnen mister sin plats i 115 kommuner, dvsi av kommunerna, när en förälder blir arbetslös. har genom-fört en fördjupad studie angående lokalintegration mellan förskoleklass,fritidshem och skola. Studien ger vid handen att lokalintegreringen ärgenomförd i stor utsträckning, men att graden av verksamhetsmässig integre-ring varierar.Vi kristdemokrater menar att om regeringen menar allvar med inriktningenatt hela arbetslaget har ansvaret för verksamheten vid förskolorna, att olikapedagogiska kunskaper ska samverka och komplettera varandra återstår enhel del arbete och en hel del frågeställningar som måste belysas. Den nyaläroplanen trädde i kraft vilket gör att tiden inte medgettutförlig information och planering. Detta är mycket olyckligt med tanke påatt beslutet angående ny läroplan för förskolan innebär stora förändringar ochkonsekvenser för hur kommunerna ska planera för sin barn- ochfritidsomsorg som föräldrar och personal ska informeras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föräldrars och barns rätt till valfrihetoch mångfald när det gäller barn- och fritidsomsorg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en läroplan som inbegriper förskola,familjedaghem och öppen förskola,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en större betoning av barnskänslomässiga behov och lekbehov i läroplanen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att värdegrunden i läroplanen förförskolan i likhet med läroplanen för skallhänvisa till den kristna traditionen i vårt land och den etiksom bygger på denna tradition,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ansats bör göras för att säkrakompetensen hos all personal inom barnomsorg och skola föratt se och upptäcka - att tolka - barns signaler när barn farilla,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppmärksamma familjedaghemmensbehov för att därmed säkra valmöjlighet för föräldrar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av öppenförskoleverksamhet i kommunerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det är förskollärarna som har detpedagogiska ansvaret för att läroplanens mål uppfylls iförskolan.Stockholm den 28 oktober 1998Gunilla Tjernberg (kd)()()()()()()()()()()()()()()()