mot · GM02MJ239 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ239av och ()FritidsodlingStora ändliga resurser används till att transportera frukt ochgrönsaker hundratals mil med ozonskiktsförstörande flygeller miljöstörande lastbilar. På många håll i världen bedrivsdessutom odlingen på ett sätt som skadar både odlarna ochden lokala miljön. För en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling är det önskvärt att i stället en större andelav trädgårdsprodukterna produceras lokalt och på ekologiskgrund. Alla växtslag kan inte odlas framgångsrikt i vårt land,men för många trädgårdsprodukter gäller att de lika väl kanproduceras nära konsumenterna, utan konstgödsel ochbekämpningsmedel, av den svenska trädgårdsnäringen och ifritidsodlingen. För att närproduktionen skall öka krävsemellertid bl a relevant forskning, målinriktatutvecklingsarbete och kvalificerad rådgivning.Den kortaste vägen från odling till matbord har de egenhändigt odladegrönsakerna, bären, frukterna och potatisen. En betydande andel av dessaträdgårdsprodukter kommer från koloni- och hemträdgårdar. Där finns tillexempel av fruktträden i . Två hushåll av tre harvillaträdgård, kolonilott eller liknande odlingsmöjligheter. Genom att en såstor andel av befolkningen odlar på sin fritid får det sammantaget stor effektatt odlingen i flera avseenden är positiv från samhällssynpunkt. Den harpositiv inverkan på folkhälsan och trivseln - i form av sundare kost, friskluft, lagom motion, ett levande intresse och skönare vardagsmiljöer. Det ärväl känt att många äldre människor mår bra av att odla sin trädgård och attäven rehabilitering kan främjas av tillgång till natur och trädgård. Bland demsom har kommit till vårt land från andra delar av världen finns också mångasom sätter stort värde på odlingsmöjligheter. I skolan och i det lokala Agenda21-arbetet kan trädgårdsodlingen bidra till att levandegöra miljöfrågorna ochkretsloppstänkandet.De senaste årens starkt ökade intresse för trädgårdsodling bland allmän-heten bör tas tillvara bättre i arbetet med att göra samhällsutvecklingenekologiskt hållbar. Avfallssortering och kompostering blir självklartmeningsfullt för den som odlar själv. Ekologiska samband är lättare att förståoch tillämpa om man ser naturens kretslopp i sin egen trädgård. Alla haremellertid inte tillgång till en trädgård. En stor andel av stadsbefolkningenhar inga ekonomiska möjligheter att köpa villa eller radhus. Därför måste detvara ett samhällsintresse att det finns tillgång till odlingslotter ochkoloniträdgårdar för alla som har trädgårdsodling som fritidssysselsättning. dialog som förs mellan och kommunerna om dekommunala investeringsprogrammen för en ekologiskt hållbar samhälls-utveckling bör koloniträdgårdar uppmärksammas som ett självklart inslag idessa program. Ytterligare insatser behövs därtill för att koloniträdgårds-verksamhetens värden skall uppmärksammas i den kommunala planeringenäven i övrigt.Yrkesodlingen, grönytesektorn och den fritidsmässiga trädgårdsodlingendrar gemensamt nytta av utvecklingsarbete som bedrivs vid (), bland annat på trädgårdsförsöksstationen i Ultuna.Verksamheten vid elitplantstationen i Balsgård är ett annat exempel på atthela park- och trädgårdssektorn kan ha gemensamma intressen på dettaområde. Odlingsmetoder och växtmaterial som är lämpliga för ekologiskfritidsodling skiljer sig emellertid ibland avsevärt från de krav som ställs iyrkesodlingen. Det innebär att FoU-resultat som gynnar trädgårdsnäringeninte alltid är tillämpliga i fritidsodlingen.På senare år har svårigheter att finansiera försöksverksamhet inomträdgårdsområdet resulterat i allvarliga begränsningar av detta viktiga led iutvecklingsarbetet. Den ökade importen av växtmaterial, som inte alltid ärväl lämpat för odlingsbetingelserna i vårt land, har ökat behovet avsortprovning.Av särskild betydelse för fritidsodlingens utveckling är att odlarna hartillgång till vetenskapligt grundad information och rådgivning om småskaligträdgårdsodling och ekologisk trädgårdsodling. Det är därför väsentligt attSLU medverkar till att allmänheten får tillgång till FoU-resultat inom dessaämnesområden. Det bör ingå som en naturlig del av SLU:s information ienlighet med den s k tredje uppgiften, d v s skyldigheten för universitet ochhögskolor att sprida vetenskaplig information till allmänheten. I praktikensker detta bäst genom att SLU i första hand riktar sådan information till derådgivare och informatörer som förmedlar trädgårdsinformation till allmän-heten. I detta sammanhang har den verksamhet som bedrivs av fritids-odlingens organisationer stor betydelse. Inom grönytesektorn har vid SLU delvis motsvarande funktion.För den svenska trädgårdsnäringen gäller att den måste bedrivas sårationellt som möjligt, med ändamålsenlig teknik och växtmaterial som är välanpassat till våra betingelser. Skogs- och jordbrukets forskningsråd, ,har i sin rapport lämnat förslag tillförändringar och utvecklingsåtgärder på detta område. Åtgärderna kan ökakonkurrenskraften hos den svenska trädgårdsnäringen och därmed bl afrämja sysselsättningen.Flera av åtgärderna är önskvärda också med hänsyn till vad som här haranförts om värdet av att även den fritidsmässiga trädgårdsodlingen får godautvecklingsmöjligheter.I flera EU-länder finansieras utvecklingsarbete, information och rådgiv-ning på trädgårdsområdet med branschavgifter, som är obligatoriska för allaföretag i branschen. I har en liknande avgift föreslagits av utred-ningen om livsmedelssektorns omställning och expansion (SOU 1997:167).Det är angeläget att ett eventuellt avgiftssystem får en sådan utformning attavgifterna kan finansiera verksamhet som kan tillgodogöras såväl yrkes-odlingen och grönytesektorn som fritidsodlingen. Viktigt utvecklingsarbeteoch rådgivning som inte naturligt kan finansieras med denna typ av avgiftermåste emellertid kunna bedrivas vidare med anslagsfinansiering.I årets budgetproposition anvisas till trädgårdsforsk-ning under anslaget G 3 till Skogs- och jordbrukets forskningsråd för kollek-tiv forskning. Insatserna avser områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer,inklusive verksamheten inom vid SLU i Alnarp.Med hänsyn till den stora betydelsen av att det finns väl fungerandeinformationskanaler mellan forskning och praktik är det ett samhällsintresseatt en övervägande del av anslaget reserveras för den verksamhet sombedrivs av fritidsodlingens organisationer och vid SLU.Förutsättningar bör skapas för en fortsatt utveckling av informations- ochrådgivningsverksamheten inom trädgårdsområdet, med bl a fullt utnyttjandeav modern informationsteknik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen och finansieringen av forskning, utvecklingsarbete ochrådgivning för fritidsodling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmärksamma koloniträdgårdsverksamheten i denkommunala planeringen.1Stockholm den 22 oktober 1998Ola ()()1 Yrkande 2 hänvisat till BoU.