mot · GM02T220 · 1998-10-28 00:00:00 — Regeringen föreslår, att avvecklingen skalluppskjutas i avvaktan på att en mera ingående analyskan göras utifrån föreliggande utredningar bl.a. från Nutek.Vi anser det rent principiellt felaktigt att låta transportörer addera till ettGotlandstillägg, som de sedan kan använda för att trafikera . Dennaform av, av staten beviljad "beskattningsrätt" till privata aktörer, finns detutifrån ett antal aspekter anledning att ifrågasätta. Varumottagare i olikadelar av har allt som oftast reagerat för att deras fraktkostnadinkluderat ett Gotlandstillägg. En öppen redovisning av influtna medel harvarit svår att få till stånd. Det har också gång efter annan förts fram argumentför att Gotlandsstödet inte skapar önskvärd konkurrensneutralitet fraktareemellan.Vi avslår därför regeringens förslag att skjuta upp avvecklingen avGotlandsstödet . Föreliggande analysmaterial bör enligt vår meninggöra det möjligt för regeringen att före till riksdagenåterkomma med ett konkret förslag till avveckling av Gotlandstillägget ochsom väl tillgodoser behov av rationella, kostnadsneutralatransporter till och från fastlandet.LuftfartÖkad konkurrens och effektivitetStaten bör inte vara delägare i ett flygbolag. SAS SverigeAB, som är det svenska moderbolaget i SAS, börprivatiseras. Vi ser inga bärande skäl för att staten skall ägahälften av aktierna i bolaget. Tvärtom uppfyller bolagetkriterierna för att fungera bättre i privat regi. Vid enförsäljning av aktierna i bör staten eftersträvaatt SAS i första hand blir ett börsnoterat nordiskt företag meden bred nordisk ägarkrets. Det finns skäl att tro attbolaget orkar bära extra kostnader i samband medtrelandsägandet och uppdelningen av olika funktioner mellanländerna. Strikt kommersiella beslut ger bolaget störstförutsättningar att konkurrera framgångsrikt. De nationellaoch de till hälften statsägda moderbolagen har spelat ut sinroll. Efter diskussioner med systerbolagen i ochNorge bör statens samtliga aktier säljas på ett sätt somgagnar såväl företag som skattebetalare.Målet måste vara att SAS blir ett konkurrenskraftigt privat bolag med bas iNorden och med ett konkurrenskraftigt flygnät i synnerhet till och frånNorden.Flygkapacitet och flygplatserFlygtrafiken kommer att öka avsevärt. Enligtinternationella bedömningar kommer den europeiskaflygmarknaden att öka med de närmasteåren. För del bedöms tillväxten främst ske till:? Destinationer, både i och andra världsdelar, med stor andeltjänsteresor?? Destinationer där en stor fritidstrafik kan väntas.?? Destinationer i östra . ?Den europeiska flygtrafiken är starkt koncentrerad tillstorstäderna och de största flygplatserna.Passagerarunderlaget är störst i storstadsregionerna.Samtidigt är nav-eker-systemet mest optimalt förflygbolagen när det gäller att nå ett stort antal flygplatsermed ett begränsat antal flygplan. avresenärerna på storflygplatserna utgörs avtransferpassagerare som byter flyg på väg tillslutdestinationen.För att slå vakt om, vårda och utveckla konkurrensen måste systemet medfördelning av slot-tider ses över. En bättre lösning än den nuvarande, somkonserverar rådande struktur, är en marknadsprissättning som ger en ökadprissegmentering. Detta leder till ett jämnare och optimalare utnyttjande avinfrastrukturen, vilket motverkar de trängselproblem som inte minst finns viden del europeiska flygplatser. Vidare måste åtgärder mot konkurrensbegräns-ande boknings- och bonussystem övervägas. Båda dessa frågor är viktiga attdriva inom ramarna för EU-samarbetet.PrivatiseringMot bakgrund av det betydande investeringsbehov som finnsdå det gäller och flygplatser anser vi attdessa bör privatiseras. Framtida investeringar behöverdärmed inte belasta statsbudgeten vare sig med lån ellerlånegarantier. Vidare blir flygplatserna alltmer internationelltkonkurrensutsatta, varför en tydligare och distinktarekommeriell prägel bör eftersträvas. Båda flygplatsernauppvisar god lönsamhet. Försäljningsvärdet är sammanlagtflera miljarder kronor. En försäljning öppnar möjlighet att fåfram nödvändigt riskkapital.Bromma flygplatsI detta sammanhang är det väsentligt att lyfta fram Brommaflygplats. har flygplatsen utvecklats till en avlandets fyra största. De korta avstånden från tillStockholm City gör att är ett mycket bra alternativtill för tjänste- och affärsresor från övriga Sverige.De bolag som med små och tystgående flygplan utnyttjarBromma har också bidragit till att öka konkurrensen påflygmarknaden. Att lägga ned flygplatsen anser vi varakapitalförstöring av stora mått och ett avbräck förnäringslivet i . Vi förutsätter att den borgerligamajoriteten i säkerställer att flygplatsfår vara kvar.Skavsta i , är ett exempel på en väl fungerande och effektivprivat flygplats som utvecklats till ett attraktivt alternativ till ochBromma. Från utgår såväl reguljärt lågprisflyg som charter ochfraktflyg.Kommunala flygplatserFör att klara trafikförsörjningen vid kommunala flygplatseranser vi det viktigt att staten skjuter till stöd. Vi vill dockändra konstruktionen för detta stöd. Stödet skall användasför att köpa trafik inte för att finansieraterminalanläggningar.Flygkapaciteten i StockholmsområdetRegioners internationella konkurrenskraft är i storutsträckning beroende av goda kommunikationer. Motbakgrund av geografiska läge är flyg ofta detenda möjliga färdsättet till och från huvudstaden. Tillgångentill snabba och effektiva flygtransporter är därför avgörandeför och dess utveckling.Stockholms flygregion utgör dessutom nav i det svenska inrikessystemet.Kapaciteten får därmed en direkt inverkan på tillgången till flygtransporter ihela . Enligt beräkningar kan 3-banesystemet påArlanda nå sitt kapacitetstak , och samma trängsel som idaguppstår med två banor.För att möta behovet av ökad kapacitet bör flygkapaciteten i utvecklas. En fjärde bana på är enligt Luftfartsverketnödvändig för att tillgodose behoven fram till omkring . prognoser för flygtrafiken i pekar mot en passagerar-tillväxt på fram . väntas antaletflygplansrörelser öka med . Den ökade trängseln på stor-flygplatserna ställer stora krav på utbyggnad men kan också innebära enpositiv utveckling för de regionala flygplatserna eftersom de kan erbjudamindre flygbolag och lågprislinjer möjligheter att trafikera dessa. Det är dockviktigt att konstatera att begränsningar i flygkapaciteten i får negativa konsekvenser för hela det svenska inrikesflyget.LuftfartsverketLuftfartsverket bedriver en omfattande affärsmässigverksamhet som inte är behövlig från myndighetssynpunkt.Vi anser därför att holdingbolagSWEDAVIA AB, samt bör privatiseras gemensamt eller var för sig.Denna utveckling ter sig än mer naturlig då verksamhetenrenodlas och inspektionsmyndigheten särskiljs från verket.FlygsäkerhetDe har ett antal olyckor och tillbud inträffat somvisat på brister i flygsäkerheten. Det gäller flygplanen, dentekniska utrustningen samt flygpersonalen och dess ansvaroch utbildning. EU har presenterat en gemensam strategi försäkerhet, . Denna omfattar dock i första hand endastflygledningsfrågor. Enligt vår mening bör en gemensamsäkerhetsstrategi även omfatta frågor om bl a utbildning,flygplatssäkerhet och teknisk säkerhet. Vidare bör EU varapådrivande för en ökad internationell harmonisering avsäkerhetskrav.PostI samband med avregleringen av den svenska postmarknadentogs ett stort steg mot ökad effektivitet och minskadesamhällskostnader. Postens verksamhet måste effektiviserasoch tvingas bära sina kostnader på en konkurrensutsattmarknad. den svenska postmarknadenavreglerades har Postens ledning dock försökt driva utkonkurrenterna från marknaden. Trots att gåttsedan avregleringen har de privata alternativen inte merän av marknaden. En stor del av anledningen tilldetta står att finna i Postens agerande.Inget hindrar Posten att sätta de priser man önskar, förutsatt att prisernamotsvarar de verkliga kostnaderna. I annat fall är det underprissättning ochutnyttjande av en marknadsdominerande ställning. Posten kan genomkorssubventionering mellan och inom affärsområden sätta omotiverat lågapriser som konkurrenterna inte kan möta. Posten har inte visat någrakalkyler som styrker att man har täckning för kostnaderna i de prissystemman önskat införa. Tvärtom har Posten konsekvent motarbetat alla försök attge en riktig bild av var kostnader och intäkter uppstår i koncernen.Förutsättningarna för en sund konkurrens inom postsektorn måste snabbtförbättras. Detta skall dels ske genom att staten tar sitt ägaransvar för PostenAB och förhindrar fortsatt missbruk av företagets dominerande ställning påmarknaden, dels genom att den postala infrastrukturen tillhandahålls på ettkonkurrensneutralt sätt.Posten AB bör privatiseras. I första hand gäller det den verksamhetsom bedrivs på fullt fungerande marknader . Staten skall ha ettövergripande ansvar för att det finns en rikstäckande postservice. Om detbehövs skall sådan upphandlas i konkurrens på marknaden inom de regionerdär detta är motiverat.Den ersättning till för rikstäckande betalningsservice somregeringen föreslår i budgetpropositionen avvisar vi eftersom den, enligt vårmening, är en förtäckt statlig subvention.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning och privatisering av statlig verksamhet ochstatligt ägda företag inom kommunikationsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikrelaterade avgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av trafikinvesteringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformering av den nuvarande drivmedels- ochfordonsbeskattningen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att utveckla konkurrensen på teleområdet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en enhetlig lagstiftning på IT-området,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konkurrensutsätta monopol pårundradiosändningar,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att publicservice-företagen skall upphandla sin distribution ikonkurrens,39. att beslutar avbryta utbyggnaden av det digitala marknätet ienlighet med vad som anförts i motionen,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om NSAB,411. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tele- och radiokommunikation12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en privatisering av ,413. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillförsäkra åtkomsten och konkurrensneutralitet vad avserTelias accessnät,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyinvesteringar och underhåll av vägar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd skrotpremie/miljöpremie,516. att hos regeringen begär en bilsocial utredning i enlighetmed vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattningen av motorcyklar,118. att hos regeringen begär att den skyndsamt återkommer medförslag till förarutbildning av moped klass 1,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om cyklismen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åkerinäringen,21. att hos regeringen begär förslag om bolagisering ochprivatisering av i enlighet med vad somanförts i motionen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underhållsbidrag och inventeringsbidrag vad gäller enskildavägar,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad trafiksäkerhet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikskadeförsäkringen,625. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avreglering av kollektivtrafiken,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning av järnvägstrafiken,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering av SJ,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anbudsförfarande vid fördelning av trafikeringsrätter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönsamhetskalkyler för investeringar i ,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöfartspolitiken,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av taxesättning,33. att hos regeringen begär en utredning av kostnadsansvaretför isbrytning i enlighet med vad som anförts i motionen,34. att hos regeringen begär en utredning av en översyn avlotsbestämmelserna i enlighet med vad som anförts i motionen,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjösäkerheten,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandstrafiken,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Gotlandstillägget,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vårda och utveckla konkurrensen inom luftfarten,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en privatisering av ,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en privatisering av och flygplatser,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till kommunala flygplatser,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flygkapaciteten i ,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om privatisering av delar av verksamhet45. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flygsäkerheten,46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konkurrens på postmarknaden,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning till för rikstäckande betalningsservice.Stockholm den 28 oktober 1998Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()1 Yrkandena 4 och 17 hänvisade till SkU.2 Yrkandena 6 och 9 hänvisade till KU.3 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till KrU.4 Yrkandena 10 och 12 hänvisade till NU.5 Yrkande 15 hänvisat till MJU.6 Yrkande 24 hänvisat till SfU.