mot · GM02Ju403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju403av ()Psykologer inom rättsväsendetJurister och poliser ställs inför svåra ochkomplicerade frågeställningar. Behovet av psykologisksakkunskap har blivit alltmer påtagligt.Forensisk psykologi är den gren inom psykologin som avser att integreradet psykologiska kunskapsområdet i det juridiska och det kriminalpolitiskasammanhanget.Inom den forensiska psykologin finns vetenskapligt grundade kunskapermed direkt relevans för att utvärdera och förstå hur vittnen, brottsoffer ochgärningsmän upplever, bearbetar och minns våldsdiskussioner som t ex miss-handel, rån och sexuella övergrepp. Forskning kring minnesprocesser ivittnesmål och om faktorer som påverkar slutsatserna i rättegångar, kan bidratill att öka rättssäkerheten. Vilka psykologiska skeenden råder när nämnde-män vid domstolen bedömer vittnens berättelser? Vilka psykologiskafaktorer är verksamma när rätten fattar beslut i skuldfrågan? I pågårintensiv forskning om hur jurymedlemmar gör bedömningar och fattarbeslut. I pågår forskning om beslutfattande i naturalistiska situa-tioner som kan bidra till förståelsen av hur domstolsledamöter värderar ochväger samman information.Den utvecklingspsykologiska forskningen ger ökad förståelse förbakgrunden till psykiska störningar hos barn, ungdomar och vuxna. Kunskapfrån dessa komplexa områden för psykologiskt fungerande kan överföras tilldet forensiska området och bidra till utveckling av redskap för diagnostik ochsamtalsmetoder med personer som annars ofta med svårighet kan berätta omhändelser de varit med om, bevittnat eller själva utfört. Psykologisk expertisanlitas ibland för att bedöma huruvida målsäganden, misstänkta eller vittnenär i stånd att utan att lida psykisk skada närvara vid och höras vid domstolenshuvudförhandling.Psykologer medverkar i många olika roller och funktioner inom denrättsliga processen. Förfrågningar och begäran om insatser kommer frånpolis, åklagare, försvarsadvokater, målsägandebiträden och domstolar. Oftabehöver myndigheterna hjälp på flera plan och det är viktigt att klargöravilken typ av uppdrag som avses och att tydligt avgränsa dessa.Psykologs medverkan som sakkunnig i samband med rättsligaförhandlingar kan vara av två slag: För det första kan psykologen ge rättenråd av olika slag och omfattning. Psykologen kan t ex ge förslag på litteraturav relevans för ett visst mål. Det kan bli fråga om förmedling avforskningsinformation i speciella frågor. Psykologen kan vidare ombes generellt belysa olika frågor med psykologisk kunskap från de kognitivaoch psykodynamiska områdena.För det andra kan psykologen som sakkunnig utreda en viss fråga i ettspeciellt mål angående vittne, misstänkt eller offer. Psykologer kan anlitas ialla slags brottmål för personer i alla åldrar även om det ofta handlar omprövningar om ett barn varit utsatt för sexuellt övergrepp. Kunskapen om hurbarn fungerar i olika åldrar samt barnpsykologens olika metoder attkommunicera med barn efterfrågas. Den barnkliniska sakkunnighetsutred-ningen innehåller beskrivningar av barnets förutsättningar i olika avseendensamt pekar på eventuella faktorer i barnets berättelse, som tyder på attberättelsen återspeglar självupplevda händelser.Ofta formuleras uppdraget till psykologen som en begäran om bedömningav "målsägandens trovärdighet samt tillförlitligheten av de uppgifter dennelämnat". För att uttala sig om detta måste psykologen göra en utredning idetta syfte, en utsagepsykologisk tillförlitlighetsanalys eller vad somvanligtvis kallas en vittnespsykologisk utredning. skriver isina Allmänna råd (1991:3): "Det är helt oacceptabelt att rättssäkerheten sättspå spel genom att misstankar om sexuella övergrepp utreds av personer somvarken har erforderlig kunskap i psykologi eller om barn. Enligt Social-styrelsens mening bör således vittnespsykologiska utredningar göras avbarnpsykologer med vittnespsykologisk påbyggnadsutbildning. "Domstolarna har en skyldighet att förvissa sig om att de sakkunniga mananlitar verkligen är experter och har forskningserfarenhet och/eller kliniskkompetens inom det område sakkunniguppdraget berör. Syftet med psyko-loger i rättsliga sammanhang är att psykologen genom sin speciella kunskapkan bidra till att bredda domstolens beslutsunderlag.Den fråga som successivt vuxit fram är hur man i systematiserade formerskall kunna förse rättsväsendets olika delar med adekvat kompetens rörandeden forensiska psykologin.Hösten 1996 startade därför , och vid Stockholmsuniversitet ett planerings- och utredningsprojekt för att säkerställa tillgångentill psykologisk expertis för rättsväsendet.Uppgiften för ett planerat institut är att systematisera formerna för huradekvat psykologisk kunskap, kompetens och forskning kan användas,erbjuda och tillföra rättsväsendets olika delar - domstolar, polis,åklagarmyndigheten, m fl instanser.Genom bl a systematik i institutets verksamhet kommer forskningensframsteg att lättare kunna förmedlas till samhällets nytta, somhärigenom hela psykologkåren effektivare tillförs nya forskningsframstegoch därigenom ökar sin kompetens på området. Därtill kommer domstolarnaskostnader sannolikt att minska genom att man kommer att kunna fatta merunderbyggda och därmed säkrare beslut.Institutets verksamhet går ut på att bygga upp ett nationellt nätverk avpsykologiska forskare och yrkesutövande psykologer med speciellkompetens inom området forensisk psykologi (rättspsykologi). Den särskildakompetens som utvecklats vid bl a den psykologiska institutionen samt vidden juridiska fakulteten vid skall utifrån projektidénpå ett rationellt sätt sammanlänkas med institutets verksamhet.För att kunna bli ansluten till nätverket skall man uppfylla vissa avinstitutet fastställda kompetenskrav inom området forensisk psykologi samtvissa krav på kompetensutveckling.Ur bl a rättssäkerhetsaspekter bör samhället ha ett klart intresse av attaktivt stödja institutioner av denna typ genom vars verksamhet fattade beslutinom rättsväsendets olika delar blir säkrare.Ett sådant aktivt stöd kan ske på många olika sätt, dels ekonomiskt -framför allt under uppbyggnadsskedet - men också genom ett aktivt del-tagande i institutets verksamhet från olika institutioner inom rättsväsendet,t ex , , m fl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att säkerställa rättsväsendets behov av psykologiskexpertis samt att därvid erforderligt stöd ges det skisserade projektet.Stockholm den 26 oktober 1998Chatrine ()