mot · GM02K289 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K289av ()Grundlagen och diskriminering av funktionshindradeFrihet är ett relativt begrepp. Möjligheten att gå på enrestaurang är för de flesta ett eget val efter tycke och smak.För många funktionshindrade finns inte den friheten.Valfriheten handlar i stället om att välja bort och ta det somblir över. Trappsteg till restauranger och affärer kan göra enbyggnad ointaglig som en fästning för en person i rullstol.Att riva de fysiska hindren som orsakar otillgänglighet måste få störreprioritet än vad det har . Men tillgänglighet är mer än så. Det innefattaräven möjligheten att kunna ta del av samhällsinformationen, att kunna delta imöten, att kunna surfa på Internet osv. Tillgänglighet är en förutsättning fördemokrati. Därför måste det bli ett viktigt nationellt mål.En viktig förutsättning för det demokratiska systemet är tillgången tillinformation. Enligt en undersökning av Handikappombudsmannenuppger av myndigheterna att de inte har någon tillgänglig infor-mation på punktskrift, inläst material på band, diskett eller material som ärlättläst. I kommunerna ser det tyvärr inte mycket bättre ut. avkommunerna har t.ex. avfasat varje markerat övergångsställe för rullstols-burna.Sammantaget kan man säga att det är mycket stora skillnader mellankommunerna och att mycket återstår att göra.God tillgänglighet för funktionshindrade har länge varit ett av de viktigastemålen i svensk handikappolitik. Tack vare att tydliga regler infördes på1970-talet i byggnadsstadgan var länge unikt i att bygga tillgängligtoch användbart. Denna position har vi dock tappat. Flera andra länder hargått förbi oss i utvecklingen. Stora delar av den svenska bebyggelsen är frånföre 60-talet och omfattas inte av krav på tillgänglighet annat än vidombyggnad.I vårt samhälle sker mycket verksamhet med stöd av offentliga medel. Detborde vara ett rimligt krav att den som får medlen garanterar att inte någondiskrimineras. Förutsättningen när offentliga sektorn ska köpa in produkterbör vara att de är tillgängliga. Ett konkret exempel kan vara att filmer somproduceras med offentliga medel ska vara textade. Det är inte rimligt attvissa människor ska utestängas från det som är gemensamt finansierat.Möjligheten att ställa sådana villkor är ett kraftfullt vapen som i väldigtlitenutsträckning har använts i Sverige.Den vägledande principen för samhälle för allavar ansvars- och finansieringsprincipen, dvs att var och en som driver enverksamhet själv måste ansvara för att funktionshindrade kan vara delaktiga.I detta ansvar ingår även finansieringen. Generell tillgänglighet ochanvändbarhet ska inte betalas med skattemedel.Utredningen föreslog t.ex. att byggnadslagstiftningen tillförs en bestäm-melse om att befintlig gatumiljö, terminalbyggnader och hållplatser görstillgängliga och användbara samt att byggnader som all-mänheten har tillträde till ska vara handikappanpassade frånlagens ikraftträdande. I regeringens skrivelse om handikappolitiken(1996/97:120) lyfts tillgänglighetfrågorna upp, men tyvärr utan att någonlagstiftning föreslås.På olika håll i världen har 90-talet inneburit stora framgångar förfunktionshindrade människor när det gäller lagstiftning mot hinder i infra-strukturen och diskriminering i arbets- och näringslivet. I har ,Americans with Disabilities Act, en generell diskrimineringslagstiftning somrönt stor uppmärksamhet och blivit förebild för lagstiftning över helavärlden. I så olika länder som , , , , ,, och har införts tillägg i grundlagarna somförbjuder att lagar och föreskrifter missgynnar någon på grund avfunktionshinder.Den stora skillnaden mellan och är inte främst regelsystemenutan att man i har valt att i betydligt högre grad använda sig avsanktioner. Bryter man mot lagen leder detta till ekonomiska konsekvenser,till exempel i form av indragna eller reducerade statsbidrag.I ligger nu på bord ett lagförslag mot diskriminering avfunktionshindrade i arbetslivet. Det är ett bra lagförslag som säkert kommeratt förhindra negativa attityder hos arbetsgivare och stimulera till anställningoch befordran av funktionshindrade personer. Det är dessutom en tydlig ochviktig markering från samhällets sida mot diskriminering på grund avfunktionshinder. På uppdrag av tittar man i förnärvarande också på en lag mot förbud att diskriminera funktionshindrade inäringsverksamhet.Förutom dessa lagar behövs förbud mot diskriminering i övriga miljön,allmänna kommunikationer och i mediautbudet.I den svenska regeringsformen (RF) som är en av våra grundlagar finns ettantal stadganden som är avsedda att tillförsäkra alla ett drägligt och värdigtliv.Det är en målsättningsparagraf som gäller alla i samhället och som inte ärrättsligt bindande. I regeringsformens 2 kap. om grundläggande fri- ochrättigheter finns emellertid även två bestämmelser om diskrimineringsförbud,nämligen 2:15 om etniska minoriteter och 2:16 om könsdiskriminering.Dessa bestämmelser riktar sig formellt endast till normgivaren. Skullebestämmelser utfärdas i strid mot dessa diskrimineringsskydd går det attväcka talan i domstol och hävda att lagen eller förordningen inte kantillämpas.Det är högst rimligt att regeringsformens 2 kap. utökas med förbud motdiskriminering av funktionshindrade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att det tillsätts en särskildparlamentarisk utredning med uppgift att ta fram ett förslag till skydd förfunktionshindrade i regeringsformen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad tillgänglighet.Stockholm den 26 oktober 1998Sonja ()