ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ515 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ515av ()Djurförsök i undervisningenDjurförsöken på universiteten och högskolorna kan och bör begränsas sålångt som det är möjligt. Detta gäller särskilt då utbildningen inte ledertill yrken där djurförsök används.I maj i år anordnade EU:s alternativcenter ECVAM ett expertmöte omanvändningen av försöksdjur i undervisningen. Under konferensen slog manfast att användningen av försöksdjur i undervisningen på högskolenivå kanbegränsas. Flera konkreta förslag till åtgärder för att minska försöksdjurs-användningen i utbildningen redovisades.I finns dock oroande tecken på att försöksdjursanvändningen intehar begränsats så långt som det är möjligt. I sammanhanget bör ocksånämnas att man på läkarutbildningen i infört ett moment sominnebär djurförsök. Linjen har varit helt fri från djurförsök.Enligt min uppfattning bör en översyn av användningen av försöksdjur påhögskolenivå genomföras. Man bör även titta vidare på möjligheterna attersätta vissa försök med alternativa metoder. Översynen bör söka svar påfrågorna om det ges tillräcklig information till eleverna om möjlig-heterna att söka dispens från undervisningsmoment där djurförsök före-kommer samt om den bör förstärkas perso-nellt med en person som kan bistå de djurförsöksetiska nämnderna och deutbildningsansvariga med databassökning o dyl i syfte att finna alternativ tillförsöksdjursanvändningen.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av användningen av försöksdjur i undervisningen påhögskolenivå samt möjligheterna att ersätta vissa försök med alternativametoder.Stockholm den 28 oktober 1998Holger ()
mot · GM02MJ518 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ518av Per m.fl. (mp)Gränsvärden för bidrag till radonavskiljareDåligt utnyttjade bidragI hade av det statligabidraget till radonavskiljare utnyttjats. Av de sammanlagt 60miljoner kronor som finns att söka harbara betalats ut och sammanlagt 16miljoner kronor beviljats. Bidragstiden har ocksåförlängts . Bidraget är av kostnaderna - men max5 - vid installation av radonavskiljare, som kostarmellan 10 000 och . Länsstyrelserna, som hanteraransökningarna och utbetalningarna, har satsat påinformation, men ändå inte nått riktigt fram. Alltför fåsanerar radonet.Olika gränsvärdenFör kommunala vattentäkter går gränsen för bidrag vid 100Bq/l men vid privata 1 /l. En sådan skillnad är högstotillfredsställande. Vid tidigare förfrågan om varför det finnsolika bidragsgränser, har ministern svarat att det är enekonomisk avvägning.Dags att vidgabidragskretsenNu, när det visar sig att bidragspengarna inte utnyttjas fulltut av de beräknade 10 000 hushåll, som har över 1 /l,måste det väl finnas utrymme att sänka gränsvärdet -åtminstone till /l, men helst till /l. På så sättkan många fler sanera det farliga dricksvattenradonet ochdärmed minska den framtida cancerrisken för många i deväxande, unga generationerna. krävs givetvis attinformationen skärps ytterligare. Målet måste vara att ingetdricksvatten innehåller över /l.Svar på frågaPå en skriftlig fråga svaradedåvarande jordbruksministern att hon inte var beredd attändra på förordningen och att förlängningen avansökningstiden och ytterligare information om vad somgällde kommunala bolag skulle leda till nya ansökningar.Problemet kvarstår när det gäller de olika gränsvärdena och effekterna förde barn som råkar växa upp i hushåll med radonsmittade privatbrunnar. Detgäller barnens hälsa, inte var de bor eller föräldrarnas ekonomi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en sänkning av bidragsgränserna fördricksvattenradon i privata brunnar, så att fler kan söka bidrag och anslagetutnyttjas fullt ut.Stockholm den 27 oktober 1998Per ()()()()()()()
mot · GM02MJ521 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ521av m.fl. (s)DjurskyddslagenSvenskar har sedan urminnes tider haft ett särskiltförhållande till djur och natur. När vi firat högtider hardjuren fått sin beskärda del. Djuren och människorna harkämpat tillsammans under ibland svåra förhållanden. Dennasyn på att allt levande skall värnas har lett till att vi, mer änandra folk, diskuterar hur vi föder upp djur och hur de skallslaktas. Allmänhetens reaktion blir våldsam när djurmisshandlas och/eller dödas på ett bestialiskt sätt. Straffet föratt utsätta djur för lidande är dock inte i samstämmighet medallmänhetens uppfattning. Trots mycket god bevisning harförövarna inte fått något eller ytterst litet straff och dethänder till och med att de kunnat återfå det eller de djur demisshandlat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av djurskyddslagen samt att ge ökatskydd för djuren.Stockholm den 22 oktober 1998Siw ()()()()()Elisebeht ()()
mot · GM02MJ522 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ522av och ()Krav på kunskaper i livsmedelshanteringDe som utövar tillsyn enligt livsmedelslagen har längeefterlyst körkort för dem som ansvarar förlivsmedelsverksamhet. godkänns livsmedelslokalenmen det finns ingen koppling till den som driververksamheten. Säljs verksamheten följer godkännandetlokalen. Detta att jämföra med tillstånd till hantering i ickegodkänd livsmedelslokal, där tillståndet är personligt ochinte kan överlåtas på någon annan. Även i ett sådant s.k. 16§-tillstånd ställs krav på lokal och utrustning.Vi anser att livsmedelslagstiftningens regler för lokalutformning är bra ochutförliga. Klenare är det på utbildningsfronten. Det har gjorts försök att rådabot på detta genom att lägga ett större ansvar på innehavaren. Denne måsteidag ha ett kontrollprogram för verksamheten där de känsligaste stegen skaidentifieras och kontrolleras, och han eller hon ansvarar dessutom för attövriga anställda har tillräckliga kunskaper i hygien för den hantering deutför. Nämnda krav på innehavaren är bra, men fungerar ännu ej i praktiken.Alltför ofta framkommer det att ansvariga för livsmedelsverksamheter saknarde mest grundläggande kunskaperna om hur viktigt det är att tvätta händerna,städa, att inte tina livsmedel i rumstemperatur och ta in jord i köket. Hur skade kunna bedöma vilken utbildning övrig personal ska ha?Den offentliga sektorn har oftast personal med gott hygienkunnande, mensparivern gör att tiden inte räcker. Det är inom sjukvård, äldreomsorg ochbarnomsorg de stora grupperna känsliga personer finns. Via barnomsorgenkan också smitta spridas snabbt till ett mycket stort antal personer. Ettminimikrav är att den som ytterst ansvarar för dessa verksamheter inom t.ex.en kommun har adekvat utbildning, både livsmedelshygienisk och närings-mässig, för att bedöma effekterna av besparingar och omorganisationer.Det går att jämföra med alkohollagstiftningens krav, ansvarig för alkohol-utskänkningen ska tillse att de som serverar har den kunskap som krävs, menhär ställs även krav på den ansvarige som måste ha erfarenhet och tillräckligakunskaper om lagstiftningen.Visar det sig att den ansvarige brister i kun-skaper mister han/hon sitt tillstånd att servera alkohol. För att öppna enrestaurang krävs i stort sett ingen kunskap, missköts lokalerna kan god-kännandet för dessa dras tillbaka, men missköts hanteringen är livsmedels-lagstiftningen tandlös. En verksamhetsinnehavare som matförgiftar halvabygden och går i konkurs på grund av detta kan ändå öppna en ny likadanverksamhet.För att förhindra spridning av matförgiftningar och ha en god kontroll överlivsmedelshanteringen bör det finnas utbildning som ger "körkort" att skötalivsmedelshanteringen, och dessa bör göras likartade över hela landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts vad gäller att krav på kunskaper om livsmedelshantering införs ilivsmedelslagstiftningen.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnel (c)()
mot · GM02MJ523 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ523av och ()Märkning av gentekniskt förändrade livsmedelSedan några år tillbaka har genförändrade livsmedel, t.ex.den kända Flavr Savr-tomaten i och tomatpuré iStorbritannien, funnits att köpa i handeln. Dessa produkter ärklart och entydigt märkta i respektive land med text om attde är "genetically modified".Många tillverkare av soja blandar genförändrad soja med icke genmodi-fierad soja. Eftersom soja ingår i en stor del av de förädlade livsmedel somsäljs i kan genförändrade livsmedel redan ha kommit ut på densvenska marknaden.För några år sedan rasade i en intensiv debatt om "genmodifiera-de" livsmedel, och många av debattörerna ville helt förbjuda "genmodifiera-de" livsmedel på den svenska marknaden. Några debattörer krävde t.o.m. ettmoratorium angående forskning och utveckling av GMO-produkter.Det är viktigt att man beaktar och tar den stora oro på allvar som mångamänniskor känner inför den nya tekniken. Genförändrade livsmedel får intesmygas in på butikshyllorna utan konsumenterna måste vara ordentligtinformerade om de GMO-produkter som kommer att finnas till försäljning.Det är genom inte möjligt, och kanske inte hellerönskvärt, att hålla genförändrade produkter utanför Sverige.Av dessa skäl anser vi att alla de genförändrade livsmedel som kommer utpå den svenska marknaden måste vara tydligt märkta. Tillsammans medmärkningen måste det även finnas bra informationsmaterial tillgängligt ibutiker och hos konsumentrådgivarna i kommunerna. Kunderna skall kunnagöra sina val utifrån sina personliga preferenser.Märkning måste självklart även omfatta alla tillsatser och kanske till ochmed avseende den teknik som använts, t.ex. vid enzymframställning.En annan viktig aspekt på detta problem är att det alltid i handeln måstefinnas GMO-fria alternativ. Konsumenterna måste ha valfrihet i dettaavseende. Här måste samhället stimulera till t.ex. ekologiskt produceradelivsmedel. KRAV har i sitt regelverk inskrivit förbud för genförändradeprodukter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en tydlig märkning av genförändrade livsmedel.Stockholm den 22 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02MJ524 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ524av ()Äggmärkning och investeringsbidragEfter beslutet att inte förbjuda burar för höns finns två frågorsom ofta kommer upp i diskussionen och som faktiskthindrar en utveckling mot alltfler fria höns.Märkning av buräggDet första är märkningen av burägg, som inte finns.Undersökningar visar att så många som av detillfrågade konsumenterna tror att de köper ägg frånfrigående höns. De luras av namn som Lantägg och avkartonger med vilseledande motiv.För att en marknad skall fungera måste konsumenterna kunna göra ettmedvetet val. Jag menar att det inte är möjligt och skälet till det är attburäggen inte märks. Detta måste ändras. måste våga gå före ochkräva att producenter av burägg ger tydlig information till konsumenterna attäggen kommer från höns i bur.Miljöpartiet yrkar att ägg från höns som sitter i bur tydligt skall märkassom burägg för att ge konsumenter en bättre möjlighet att välja.InvesteringsstödetIdag finns ett investeringsstöd till buräggsproducenter somvill ställa om till frigående system. Men en producent sominte haft höns förut får inget stöd. Detta är olyckligt ochorättvist. Det ger en ekonomisk ojämlikhet som innebär attnya, unga eller andra lantbrukare som vill börja medfrigående höns får en större kostnad än de som är gamla igården. Kan det vara förenligt med konkurrensregler?Detta måste ändras! Investeringsbidraget måste utgå lika till alla som villstarta med äggproduktion med frigående höns. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av burägg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att investeringsbidrag bör utgå lika till alla som vill starta medäggproduktion med frigående höns.Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ525 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ525av de ()Djurplågeri i konstens namnI våras blev Moderna museets utställning med bland annatzebrafinkar i små burar uppmärksammad men framför alltstarkt kritiserad. Det visade sig att djurskyddslagen ochtillämpningen av denna tydligen inte räckte för att stoppaanvändningen av djur i konstens namn. Det kan aldrig havarit lagstiftarens mening att lagen skall vara så tandlös attden i praktiken inte går att tillämpa när den som mestbehövs.Om djur, trots nuvarande djurskyddslag, kan utsättas för onödigt lidandeoch hindras från att bete sig naturligt, bara det sker i konstens namn, måsteen lagändring komma till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av djurskyddslagen i syfte att hindra att djur medhänvisning till konstnärlig frihet eller artistiska intressen utsätts föronödigtlidande eller hindras i sina naturliga beteenden.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02MJ526 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ526av de ()BurhönsNär beslöt att godkänna regeringensförslag till ändring av 9 § djurskyddsförordningen, somstadgade att höns för äggproduktion inte får hållas i bur, tillatt värphöns inte får hållas i andra burar än sådana sominnehåller sittpinne, värprede och sandbad, gavs ocksåklartecken till att dispenser från de nya kraven kundemedges. Beslutet innebar att dispens endast skulle beviljasför traditionella burar "som uppfyller högt ställda djurhälso-och djurskyddskrav".Jordbruksverket inledde ett omfattande program för att kontrollera anlägg-ningar som söker dispens. Kriterier fastställdes för vad som måste uppfyllasför att dispens ska beviljas. anser till exempel inte attsittpinne är nödvändig för att uppfylla lagens krav. Detta är förvånandeeftersom detta krav finns i gällande föreskrifter vid förprövning av burar.Slutsatsen blir att hönornas situation i burarna inte kan anses ha förbättratsgenom riksdagsbeslutet.Jordbruksverket har sedan riksdagsbeslutet koncentrerat sitt arbete pådispensgivning på bekostnad av riksdagsuppdraget att utarbeta en aktions-plan för att successivt byta ut de traditionella burarna tills inga sådana burarfinns kvar. Regeringen har begärt att lämnar en lägesrapportden . har fattat beslut om avinkomna dispensansökningar. Besluten innebär att dispenser beviljats för3,1 miljoner hönor. När verket beslutat om alla dispensansökningar lär detröra sig om ca fyra miljoner värphönor som blir kvar i den traditionellaformen av burar trots de skärpta burkraven från den 1 januari 1999.Över hälften av hönsbeståndet i landet kommer att sitta kvar i traditionellaburar fram . Den generösa dispensgivningen innebär också attmöjligheten för alternativa system att etablera sig på äggförsäljnings-marknaden försvåras. Införandet av djurvänlig hönshållning fördröjs. Såmånga som av konsumenterna tror, enligt en gjord enkät iJordbruksverkets regi, att de köper ägg från frigående hönor. Tillgången påsådana ägg ligger i verkligheten på av totala antaletproducerade ägg.Denna uppseendeväckande skillnad beror på att märkningen av var äggenkommer ifrån är frivillig och att äggbranschen inte heller vill införa en sådanmärkning. I stället använder man sig av produktpresentationer som i mångafall vilseleder konsumenten genom att man använder begrepp som tillexempel lantägg och på förpackningarna presenterar glada och romantiskagårdsmiljöer. Regeringen bör därför omgående och utan att avvakta arbetetmed denna fråga i EU lägga fram förslag om obligatorisk märkning av ägg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att prioriterar arbetet med enaktionsplan för att värphönorna möjligt skall befrias från burarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk märkning av ägg.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02MJ527 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ527av de ()Burhållning av pälsdjurEnligt 4 § djurskyddslagen ska pälsdjur hållas och skötas påett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger demmöjlighet att bete sig naturligt. I hålls i första handminkar och rävar i bur för pälsproduktion. Den mestuppenbara bristen i denna hantering är att djuren inte kanröra sig fritt, vilket utgör en mycket stor inskränkning i detnaturliga beteendet. Det är min förhoppning att Sverigeinför kan visa vägen mot en bättre djurhållning,inte bara på papperet utan också i praktiken.Vid ett seminarium som hölls av Statens jordbruksverks djurskyddsråd isomras konstaterades att nuvarande rävhållning i bur har så stora brister attden direkt strider mot djurskyddslagen. Dessutom redovisades att det saknastillräckliga kunskaper om rävars beteende för att kunna utveckla rävhållningi hägn. Slutsatsen blev att den av regeringen utfärdade djurskydds-förordningen (9 a §) om att rävar bara får "hållas på ett sådant sätt att derasbehov av att vara tillsammans med andra rävar, röra sig, gräva och ägna sigåt annan sysselsättning kan tillgodoses" inte kan uppfyllas när bestämmelsenträder i kraft den 1 januari 2001.Minkuppfödningen är den mest omfattande pälsdjurshållningen i Sverige.Vid flera tillfällen , bland annat i svar på riksdagsinterpella-tioner, har dåvarande jordbruksminister uttalat att enöversyn av minkhållningen ska göras och att det finns anledning att ifråga-sätta detta sätt att hålla djur på. Inget har dock skett. Det är synnerligenangeläget att en parlamentarisk utredning tillsätts. Den bör dessutom haetologisk och veterinär expertis samt medverkan från djurskydds- och konsu-mentorganisationer. Utredningen bör få i uppgift att kartlägga i vilkenutsträckning nuvarande uppfödningsformer tillgodoser medföddabehov och beteenden och därefter lämna förslag till åtgärder. Utredningenbör också få i uppdrag att visa om det finns några från djurskyddssynpunktbra metoder att hålla minkar i fångenskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rävhållning i bur ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om burhållning av minkar.Stockholm den 28 november 1998Marietta de ()
mot · GM02MJ528 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ528av m.fl. (v)Eldressyr av hundarEldressyr av hundarFrågan om eldressyr av hundar ska tillåtas väcktes redanunder den förra borgerliga regeringen. 1993 tillsatte dendåvarande jordbruksministern enutredning i frågan. Utredningen redovisade i sitt betänkandeett klart ställningstagande för ett förbud. Något förslag tillriksdagen i frågan har dock inte kommit från regeringen,trots löfte från den förre jordbruksministern korrigera beteenden hos hundar genom att tillfoga hundarna elstötarfrån elhalsband är etiskt oacceptabelt. Det finns också många uppgifter somtyder på att korrigeringen inte är speciellt effektiv, utan att det finns flerabetydligt effektivare metoder. Elhalsbanden används för att få hundaratt sluta skälla (elstöt utlöses så fort som hunden avger skall), för att hållahundar inom en viss yta (trådar grävs ner i marken som utlöser elstöten närhunden kommer i dess närhet) och för att få hundar att inte jaga visst vilt.Det finns även rapporter om att eldressyr används i andra syften.Enligt vår uppfattning finns det tillräckligt med underlag för att eldressyrav hundar skall förbjudas. bör ge regeringen i uppdrag attåterkomma med ett lagförslag som innebär ett sådant förbud! Det har gått3 år sedan lade sitt betänkande på regeringens bord. Det äroacceptabelt att frågan om användning av elhalsband ska dras i ytterligarelångbänk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag om förbud moteldressyr av hundar enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 28 oktober 1998Alice ()()()
mot · GM02MJ601 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ601av ()AlnarpAlnarp har länge varit SLU:s ()favoritbesparingsobjekt.Skåne är det dominerande jordbrukslandskapet, och såväl livsmedelsföräd-lingen som förpackningsindustrin är koncentrerad dit. Halva skogstillväxtensker söder om . I finns köttforskningen, ,Balsgård, och en rad andra fristående forskningsinstitutioner. Härfinns också viktiga samarbetspartner i Kemicentrum, Livsmedelscentrum,Ekologihus, Geneticum, , och Landbohöj-skolen.Om skall kunna utveckla en stark internationell konkurrensför-måga på livsmedelsområdet - där speciellt "ren mat" anses vara en viktigframtidsbransch - måste slippa ifrån kopplingen till ,och i stället få bli motorn i ett starkt sydsvenskt forskningsnätverk. En stark"kreativ massa" i är nödvändig för den svenska livsmedelsföräd-lingens framtid.Däremot är symbioseffekterna mellan två institutioner idet närmaste försumbara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frigöra från Ultuna.Stockholm den 8 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02MJ602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ602av ()Högskoleutbildning inom SLU till ÖstergötlandHögre jordbruksutbildningtill ÖstergötlandUnder förra årets motionstid skrev undertecknad en motionom att () skulle förläggaen del av sina utökade platser till och byggaupp en filialverksamhet i anslutning till Vretaskolan utanförLinköping. Samarbete skulle också kunna etableras medLivsmedelstekniskt centrum i . Utskottetbehandlade motionen enbart summariskt och därföråterkommer jag nu med motsvarande krav.Vid utanför bedrivs gymnasial utbildninginom jordbruksområdet. Verksamheten är synnerligen framåtsyftande ochimplementering av ny kunskap och nya metoder för såväl spannmåls- somanimalieproduktion är en viktig del i undervisningen. Strävan att ställa om endel av svensk till ekologisk odling har sin bäring i att nyaodlingsmetoder prövas i detta sammanhang. Det vore av stort värde om mani anknytning till denna skola skulle ha möjlighet till högre utbildning ochforskning inom det område som rör vård och nyttjande av biologiskanaturresurser.Förutom basorten utanför är , Västsverigeoch norra försörjt med högre lantbruksutbildning via verksamhet iAlnarp, och . Den östsvenska regionen saknar dock fortfarandemotsvarande utbildnings- och forskningsmöjligheter. Det är nu hög tid atträtta till detta och just nu när nya platser tillskapas inom SLU borde detfinnas förutsättningar för en utlokalisering.Detta är ett utmärkt tillfälle att i Östsverige bygga upp ett regionaltcentrum för högskolestudier och forskning inom jordbruksområdet. Öster-götland, som är ett av de tyngsta jordbruksdistrikten i landet, skulledefinitivtvara lämplig plats för lokalisering, och en högre utbildning skulle exempelvisdå kunna knytas till den verksamhet som redan finns lokaliserad i Vreta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av del av () utbildnings-och forskningsverksamhet till Östergötland.Stockholm den 24 oktober 1998Dan ()