mot · GL02Fi22 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 2 kommentarer till regeringens proposition 6 2.1 ras i välståndsligan fortsätter 6 2.2 Överoptimistiska prognoser leder inte till fler jobb 7 2.3 Saneringspolitik med felaktig fördelningsprofil 7 2.4 Klart samband mellan företagarklimat och resurser till välfärden 8 2.5 lever farligt med sårbara och konjunkturkänsliga finanser 8 2.6 Fortsatt dålig utvecklingskraft 9 3 Den ekonomiska utvecklingen 10 3.1 Den internationella utvecklingen 10 3.2 Den svenska utvecklingen 10 4 ekonomiska politik 11 4.1 Social och ekologisk marknadsekonomi 11 4.2 En gott företagsklimat skapar nya framtidsjobb 12 4.3 Kristdemokratisk tillväxtpolitik 13 4.4 Hushållssparande är nödvändigt 14 4.5 Stimulera tjänstesektorn 15 4.6 Målet ska vara att minska den totala arbetslösheten 15 4.7 En reformerad arbetsmarknadspolitik 16 4.8 En bättre a-kassa 16 4.9 Regional balans 17 4.10 Fördelningspolitik och tillväxtstrategi 18 5 Prioriterade områden 19 5.1 En skattepolitik för att kunna klara sig på sin lön 19 5.4 Tillväxtpolitik för nya jobb 22 5.5 Vård, omsorg och skola 25 5.6 Återupprätta rättssamhället 26 7 Utgiftstak för staten 30 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden åren 19992001 30 7.2 Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten 43 7.4 Utgiftstak för den offentliga sektorn 46 7.5 Statens lånebehov och statsskuld 46 8 Statens inkomster 47 8.1 Ökade inkomster 47 8.2 Minskade inkomster 48 I ett läge där arbetslösheten totalt kostar det svenska folkhushållet ca inriktar den socialdemokratiska regeringen sin politik på att minska arbetskraftsutbudet. går i sitt alternativ i stället till roten av långsiktiga strukturella problem som urholkat välfärden. Målet är att nu bryta färden mot botten av välståndsliga, där intar 18:e plats som inget annat land har så höga skattekvoter. Åtgärderna i motionen inriktas på att åstadkomma: Nya och växande företag för fler jobb Fler händer till sjukhem och i Barnfamiljerna kan själva välja barnomsorgsform Skatten på boende sänks Ökad miljösatsning och bättre villkor för jordbruket De allra fattigaste länderna ges bättre utvecklingsmöjligheter har länge förordat mer resurser för vård och omsorg. I avsaknad av en framåtsyftande näringspolitik och en ändamålsenlig organisation inom vård och omsorg måste resurssituationen förbättras. Motionen innehåller förslag som innebär att kommunsektorn sammantaget får mer än regeringens förslag för den kommande treårsperioden. På är det bara tillkomsten av nya jobb som kan säkerställa finansieringen av en värdig vård och omsorg. Men i den akuta situationen behövs ekonomiska förstärkningar. Bättre företagarklimat för nya jobb Som ett alternativ till regeringens arbetsmarknadspolitik presenterar ett paket för ett bättre företagarklimat. För att bryta ras i välfärdsligan och kraftigt öka sysselsättningen föreslås regelförenklingar, skattesänkningar och stabila villkor. Nya arbetstillfällen skapas då människor finner det mödan värt att starta och utveckla företag. Skatterna för tjänstesektorn och på arbetande kapital sänks och arbetsgivaravgifterna minskas. Riskkapitalavdraget återinförs, dubbelbeskattningen avskaffas och andra skadliga skatter minskas eller avskaffas. Utöver strukturella reformer föreslås satsningar på ca mer än regeringen (netto) för företagande och långsiktig tillväxt . Bättre för barnfamiljerna och pensionärerna Barnfamiljerna och de sämst ställda pensionärerna är två grupper som blir vinnare med politik. Ett vårdnadsbidrag införs för att åstadkomma valfrihet för barnfamiljerna. Barnbidraget föreslås få ett inslag av behovsprövning. För pensionärerna förbättras pensionstillskotten med som änkepensionerna återställs. Pensionerna beräknas utifrån ett fullt basbelopp redan fr o m . föreslår att grundavdraget i den kommunala inkomstbeskattningen höjs med . Denna skattesänkning för låg- och medelinkomsttagare innebär . Därmed kommer fler att kunna leva på sin lön. Kommunerna kompenseras enligt finansieringsprincipen. För att vända rättsväsendets underläge gentemot brottsligheten föreslås ett resurstillskott för . Fler civilanställda inom polisen ger möjlighet att bekämpa vardagsbrottsligheten. Tullen får större resurser för förbättrad gränskontroll. vill även stärka rättssamhället genom förstärkt etisk debatt och bättre förutsättningar för ökat personligt ansvarstagande. Villkoren för jordbruken förbättras genom skattesänkningar. Ytterligare medel tillskjuts för inköp av skyddsvärd skog. som kraftigt kritiserat regeringens nedskärningar på biståndet satsar stort för att återställa biståndet till enprocentsnivån. 1999 satsas , och utöver regeringens förslag. Ökat utrymme för ansvarstagande och tillväxt Med politik sänks det totala skattetrycket med ca netto. I förhållande till regeringens förslag blir utgiftstaket lägre, år lägre och för år lägre. Tabell 1.1 Sammanfattning av budgetavvikelser för offentlig sektor i förhållande till regeringens förslag Utgifter inklusive statsskuldsräntor och anslagsbehållningar -14,1 -14,9 -16,4 Skattehöjningar/ökade inkomster exklusive utförsäljningar -17,8 -19,7 -21,7 Inkomster netto före utförsäljningsinkomster -13,3 -14,3 -16,7 Statsbudgetens saldo före försäljningar (+ = minskat lånebehov) Statsbudgetens saldo efter försäljningsinkomster Socialförsäkringssektorns saldo vid sidan av SB -0,03 Saldoförändring för Konsoliderad offentlig sektor 1 10 miljarder av de skattesänkningar föreslår berör grundavdraget i beskattning och synliggörs därmed inte i den ovanstående uppställningen. Se avsnitt 5.1. Anm.: Beloppen är avrundade och salderar därför inte. Sammantaget innebär ekonomiska politik att statens lånebehov, och därmed statsskulden, minskar snabbare än med regeringens politik. Detta sker dock inte på bekostnad av ett högre skattetryck, utan genom att utnyttja de möjligheter som finns att sälja ut statligt hel- eller delägda bolag. Tabell 1.2 Statens lånebehov och statsskulden Utveckling på total nivå till följd av finanspolitik -27,1 -61,1 -83,3 Lånebehov efter överföring enligt kd -27,1 -44,6 -51,0 -4,3 -0,2 Statsskuld som procent av BNP med regeringens politik 1 I enlighet med regeringens antaganden. 2 kommentarer till regeringens proposition 2.1 ras i välståndsligan fortsätter Vårpropositionen innehåller inga förslag som verksamt motverkar fortsatta ras i välfärdsliga. passerades av både och och ligger nu på 18:e plats. Regeringen förmår inte samla den egna rörelsen runt nödvändiga strukturåtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning. I stället presenteras överoptimistiska prognoser om arbetslöshetens utveckling som saknar motsvarighet bland övriga konjunkturbedömare. Fyrpartiregeringen genomförde ett antal strukturreformer för att stärka tillväxtkraften i svensk ekonomi. De bidrog till att det i , efter den djupa internationella lågkonjunkturen , tillkom ca 1 000 nya arbetstillfällen per dag fr o m och framåt. Den socialdemokratiska regeringen började emellertid sin regeringsperiod med att i driva igenom ett antal företagarfientliga återställare med stöd av . introducerades den s k Perssondoktrinen som går ut på att sanering av statens finanser är oförenlig med strukturella reformer för tillväxt och nya jobb. Denna för företagsklimatet så skadliga process bidrog till att den positiva sysselsättningstrenden bröts och arbetslösheten ökade. Resultatet har inte låtit vänta på sig. var enligt SCB:s senaste arbetskraftsundersökning 75 000 färre sysselsatta än vid regeringsskiftet . De ideologiskt betingade återställarna har haft ett högt pris för det svenska folkhushållet. hävdar regeringen att budgetsaneringen är fullbordad. Trots detta föreslås inte heller nu några tillväxtfrämjande, strukturella åtgärder som skulle kunna ge en kraftfull ökning av nya jobb i det privata näringslivet. Detta faktum besannar det många misstänkt; Perssondoktrinen är, och har alltid varit, en kvasivetenskaplig förevändning för regeringens ideologiskt motiverade passivitet inför djupgående strukturella problem. 2.2 Överoptimistiska prognoser leder inte till fler jobb Vårpropositionen vilar på överoptimistiska prognoser som saknar motsvarighet bland seriösa konjunkturbedömare. Regeringens prognoser har uppenbarligen räknats fram baklänges. Utgångspunkten förefaller ha varit att halveringen av den öppna arbetslösheten ska inträffa just under slutet av , vilket skulle bevisas. Därefter har övriga parametrar fått anpassas för detta valrörelsescenario. Prognoserna kan dock inte överskyla det faktum att regeringen har misslyckats med sin viktigaste uppgift att långsiktigt och kraftfullt öka sysselsättningen i . I avsaknad av djupgående och nödvändiga strukturreformer litar regeringen till sin traditionella sysselsättningspolitik och att konjunkturutvecklingen i vår omvärld skall bli gynnsam. Med denna utgångspunkt blir sysselsättningspolitiken en kamp mot statistiken i väntan på bättre tider. Men att förtidspensionera och generationsväxla bort människor med livserfarenhet leder fel. Generationsväxlingen som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har inte klarat mötet med verkligheten. I skrivande stund har 2 två personer fått jobb inom ramen för denna åtgärd. föreslås mer generösa villkor i hopp om att fler skall låta sig generationsväxlas bort från arbetskraften. varnade för denna utveckling redan när regeringen presenterade sitt löfte att halvera just den öppna och inte den totala arbetslösheten. Detta mål leder nu bevisligen till helt felaktiga och kontraproduktiva åtgärder. 2.3 Saneringspolitik med felaktig fördelningsprofil Hela den politiska kraften har lagts på saneringen av statsfinanserna. Men denna sanering har skett med en förvånansvärt hjärtlös och felaktig fördelningspolitik. Saneringen har i hög grad gått ut över gamla och sjuka, pensionärer samt barns och ungdomars utbildning. , men först när det finns ett överskott i finanserna, är regeringen beredd att göra något åt vårdkrisen och resursbristen inom vården. Vården av gamla och sjuka är uppenbarligen något man satsar på om det blir pengar över. Framöver kommer behoven av vård och omsorg att öka dramatiskt. Om kommer, enligt sjukvårdsutredningen 2000, andelen av befolkningen som är att ha ökat . Det är positivt på många sätt. Men då är det katastrofalt att regeringens politik inte leder till tillräckligt ökad sysselsättning och därmed högre skatteinkomster. Socialdemokraternas oförmåga att skapa ett varmt och stabilt klimat för landets småföretagare är långsiktigt det allvarligaste hotet mot vård, omsorg och skola. En procents högre sysselsättning skulle ge kommunsektorn 6 miljarder mer i form av ökade intäkter och minskade kostnader. 2.4 Klart samband mellan företagarklimat och resurser till välfärden Politiken måste alltså läggas om för att skapa förutsättningar för nya jobb och därmed större skatteinkomster. anser i motsats till regeringen att det finns ett klart samband mellan företagarklimatet och resurserna för vård, omsorg och skola. Regeringen vägrar att ens erkänna de svåra strukturella problemen i vår ekonomi. Den verkar heller inte förstå hur landets företagare tänker och fungerar. Den tror inte att det finns något samband mellan skattetryck och sysselsättning, eller ens mellan företagarklimat och sysselsättning. 75 000 färre sysselsatta jämfört med när Socialdemokraterna tog makten talar dock sitt tydliga språk, trots fokuseringen på den öppna arbetslösheten. Det som framför allt väcker oro är att fortfarande har sämre utvecklingskraft än genomsnittet av . Så har det varit . Både och gick om i välståndsliga . Där ligger nu på 18:e plats. Men ligger etta i skatteliga. Inget annat land har ett så högt skattetryck. Det måste vara ett klart underbetyg åt regeringen att har industrivärldens högsta skattetryck, men i oförminskad takt fortsätter sin väg mot botten av välståndsligan. 2.5 lever farligt med sårbara och konjunkturkänsliga finanser Vårpropositionen visar på stora sårbarhet. lever mycket farligt efter en lång följd av år med högkonjunktur, fortsatt massarbetslöshet, extremt bidragsberoende bland medborgarna och världens högsta skattesatser. Vid nästa lågkonjunktur kan vi stå med ryggen mot väggen. Då minskar skatteinkomsterna som utgifterna för a-kassa och andra bidrag kraftfullt kommer att öka. Regeringens politik utgår från att ovanstående problem försvinner bara konjunkturen blir bättre. De flesta bedömare anser dock att , bl a genom en dåligt fungerande arbetsmarknad och lönebildning, har en s k jämviktsarbetslöshet på lägst . Detta innebär att det utan strukturreformer för modernare arbetsrätt, bättre fungerande arbetsmarknad och utbildningssystem kommer att vara omöjligt att underskrida en arbetslöshet på utan att inflationsbrasan på nytt flammar upp. Flaskhalsproblemen är redan här. Trots massarbetslösheten har både vården och näringslivet stora problem att finna medarbetare som vill ta utannonserade arbeten. kommer därför att tvingas höja räntan senast när arbetslösheten kryper ner mot jämviktsarbetslösheten för att undvika att inflationen åter börjar stiga. 2.6 Fortsatt dålig utvecklingskraft Regeringens bristande tillit till företagarna och handlingsförlamningen inför de strukturella problemen gör att utvecklingskraften i svensk ekonomi fortsätter att vara för svag för att kunna åstadkomma en kraftfull ökning av sysselsättningen. har lägst andel företagare bland . De senaste årens konjunkturförbättring kan inte skyla det faktum att har långsiktiga tillväxtproblem. är den genomsnittliga tillväxttrenden . Se nedanstående diagram. förväntas denna trend ha brutits och genomsnittet för perioden hamnar på . För att åstadkomma en sådan påtaglig förändring räcker det inte att sanera statsfinanserna. Det krävs en konsekvent och långsiktigt stabil reformpolitik med en förnyelse från grunden, en ökad etisk medvetenhet. Hederlighet och tillit som bygger på förtroende måste ersätta krångel, byråkrati och misstänksamhet som möter landets småföretagare. Det personliga ansvarstagandet måste också få öka. Medborgarna måste få behålla mer av sina inkomster så att bidragsberoendet kan minska. Det är en förutsättning för att familjerna och hela det civila samhället skall kunna fungera bättre. En viktig komponent i en sådan utveckling vore att föräldrarna fick större valfrihet i barnomsorgen. En sådan utveckling är dock ideologiskt blockerad med nuvarande regering. Inre splittring är främsta orsaken till att regeringen inte heller nu kunnat samla sig till en politik som öppnar upp en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, och trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och därmed rättssamhället. Om framgent skall klara av att erbjuda arbete åt alla som kan och vill jobba, krävs ett långsiktigt och positivt stabilt klimat för arbete och företagande. Här skiljer sig Socialdemokraternas synsätt och politik på ett avgörande sätt från . Stabila, positiva och långsiktiga tillväxtvillkor är en nödvändighet om vi skall få framtidstro och livskraft i hela och om vård, skola och omsorg skall få stabila resurser även i nästa lågkonjunktur. 3 Den ekonomiska utvecklingen 3.1 Den internationella utvecklingen Regeringen ser nästan inga moln vid den ekonomiska horisonten. Asienkrisen påverkar dock den ekonomiska utvecklingen om än i begränsad omfattning. Delårsrapporter från svenska exportföretag som och visar på fallande försäljning och resultat beroende på krisen i . Konkurrenter som också tappar försäljning i sänker sina priser på andra marknader för att få avsättning för den produktion som var ämnad för de asiatiska marknaderna. Detta drabbar direkt svenska företags försäljning genom lägre prisnivåer på olika marknader. Även konjunkturen i mattas av. Mycket tyder dock på en relativt stark tillväxt i som understöds av en lönebildning som bör kunna leda till en inflationsutveckling som ligger under den svenska. Den internationella inflationen väntas förbli låg. 3.2 Den svenska utvecklingen är inne i en stark konjunkturutveckling som kommer att stärka de disponibla inkomsterna. Den aviserade finanspolitiken blir lättare, de monetära förhållandena blir närmast expansiva, det finns ett uppdämt konsumtionsbehov. Tillsammans med låga realräntor talar dessa förhållanden för ökad privat konsumtion i . Exporten gynnas av goda konkurrensvillkor som i kombination med en europeisk återhämtning talar för goda exportutsikter . Sammantaget ger detta förutsättningar för en relativt stark ekonomisk tillväxt . Tillväxten blir dock inte så stark att den genererar en ordentligt ökande sysselsättning. Utvecklingen på arbetsmarknaden är starkt beroende av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Arbetsmarknaden verkar nu inställd på att inflationen kommer att ligga vid . Hotet mot prisstabilitetsmålet kommer följaktligen inte främst från avtalsrörelserna. Snarare är det de strukturella problemen, främst i arbetsmarknadens funktionssätt som i sig bär fröet till konflikter mellan målet om öppen arbetslöshet och prisstabilitet. Hoten förvärras av att arbetsmarknadspolitikens huvudstrategi är åtgärder för ett minskande arbetskraftsutbud. Eftersom finanspolitiken inte längre stöder inflationsbekämpningen, kommer en större börda att vila på penningpolitiken. Historiska erfarenheter talar för att perioder med stark efterfrågetillväxt leder till kraftigt stigande löneglidning i sektorer som får brist på arbetskraft. Betydande flaskhalsproblem existerar redan i flera nyckelbranscher i . De flesta konjunkturbedömare gör mot denna bakgrund prognoser som talar för att kommer att få en total löneökningstakt som kan komma att ligga högre än t ex , och . Jämviktsarbetslösheten i torde mot bakgrund av de negligerade strukturproblemen på arbetsmarknaden ligga långt över det uppsatta målet om öppen arbetslöshet. I beslutade verksamhetsmål ligger uppdraget att aktivt värna prisstabilitet. Detta betyder i klartext höjda reporäntor när den öppna arbetslösheten kryper ner mot jämviktsarbetslösheten. Den mer självständiga roll i den ekonomiska politiken kommer då att ställas inför sitt första politiska eldprov. Den starka internationella och svenska konjunkturutvecklingen tillsammans med risker för att de växande flaskhalsproblemen leder till överhettning på arbetsmarknaden talar för att inflationsriskerna på medellång sikt är större i jämfört med och . Riksbankschefen upprepade mycket riktigt att det inte nu finns anledning att ändra reporäntan. Han menade att den dämpade prisutvecklingen främst beror på ett antal positiva temporära effekter som lägre råoljepriser och lägre räntor. Den aviserade sänkningen av tobaksskatten drar ytterligare åt samma håll när den genomförs. Även om inflationen temporärt kommer att falla i samband med sänkningen av tobaksskatten av allt att döma t o m ligger alltså den underliggande inflationen kvar på en högre nivå. Med tanke på att de monetära förhållandena varit förhållandevis expansiva och mot bakgrund av den stigande konjunkturen samt det ökande resursutnyttjandet i svensk ekonomi, bör vi vara på väg mot en situation med viss ökad underliggande inflation. Men det finns faktorer som kan göra att den situationen ligger en bit längre fram i tiden. Finansmarknaderna i har redan mot denna bakgrund inriktat sig på att detta kommer att skapa ett inflationstryck som kan leda till en penningpolitisk åtstramning . En fortsatt stark konjunktur, utan strukturreformer på arbetsmarknaden, riskerar att medföra en alltför hög inflation och . Om nu förutser detta behov av åtstramning skulle en reporäntesänkning motiverad av en tillfälligt låg inflation bara riskera att förvärra inflationsriskerna . 4.1 Social och ekologisk marknadsekonomi förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Vårt val av ekonomiskt system grundar sig i vår ideologi, men också på övertygelsen att marknadsekonomin är den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Den renodlade marknadsekonomin måste korrigeras av sociala och ekologiska hänsyn. Inom marknadsekonomins ram vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. Strävan är att uppnå en balans mellan den enskilde och samhället. Enskilda initiativ och personligt ansvar skall uppmuntras. Staten skall sätta ramarna för en sund konkurrens, främja konkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyn till småföretagens villkor. Staten skall vidare säkra social trygghet för alla samt garantera hänsynstagande till vad miljön tål. Kontrollinstrument och ekonomiska styrmedel måste användas för att styra den ekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. Skatteväxling från arbete till miljöbelastande utsläpp är ett verksamt medel för att åstadkomma en bättre miljö och nya jobb. Marknaden bör också styras av strävan efter gemensamma etiska värderingar och riktlinjer. Etik i marknadsekonomin ger smidighet och sänker de s k transaktionskostnaderna. vill se en ökad avreglering med ökat personligt ansvarstagande och etiska riktlinjer. Ekonomisk brottslighet måste bekämpas med kraft. beklagar därför de senaste årens kraftiga besparingar inom polisen och rättsväsendet. Målet för den ekonomiska tillväxten är att ge möjlighet till ett bättre liv för fler, ökad välfärd och livskvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske på bekostnad av andra människor eller miljön. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är goda statsfinanser. Den ekonomiska saneringen är en prioriterad uppgift, men den måste ske parallellt med att skapa fundamentala tillväxtförutsättningar. Individuellt sparande skall premieras. 4.2 En gott företagsklimat skapar nya framtidsjobb Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindre företagen. Det är också naturligt med utgångspunkt från att studier av svenska företag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Nästan alla är överens om att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn. Men redovisar också i sitt budgetalternativ hur ökade resurser kan skapas för att möta det dramatiskt ökade behovet av vård och omsorg i kommuner och landsting. Utrymmet för produktivitets och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. minskade antalet anställda i storindustrin medan småindustrin ökade antalet anställda . Som har nämnts har i rask takt rutschat utför i välfärdsstatistik. Från en position som nummer fyra 1970, via en sjundeplats befinner sig på en blygsam artondeplats. Denna utveckling måste vändas. Ett gynnsamt klimat för små och nyföretagande är därför av största vikt inför 1990talets kamp mot den höga arbetslösheten och för sunda statsfinanser. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på en nivå som klart understiger exempelvis och och många andra länders i . Till yttermera visso kan noteras att i dagens skapas en betydande andel av de tillkommande företagen enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Det är också anmärkningsvärt att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. Skall vi vända trenden och långsiktigt få ner arbetslösheten måste regeringen våga se familjeföretagaren som en tillgång som måste värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas.