mot · GM02K250 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K250av och ()PersonvalssystemetInledningPersonvalspoäng är att vinna människors förtroende för denperson man är, de frågor man driver och det man tror på.Personvalsmöjligheten som infördes vid höstens val innebär en godmöjlighet att förnya demokratin. Rätt hanterad kan personvalsinslaget föraväljare och politiker närmare varandra. Det kan också bidra till att vitaliserapartierna.Men det gäller att personvalsinslaget hanteras med långsiktighet ochansvar av partier och kandidater. Fel utnyttjat - om personvalet förvandlastill ett slags "Snyggast annonskampanj vinner" eller "särintressenas parad-marsch" - kommer den att kasta ytterligare misstro över politiken.Personval är rimligen mer en attityd än en kampanjform.Det handlar om att man som politiker måste vara och agera på ett sådantsätt att man vinner människors förtroende. Personvalet bör därför bygga påatt långsiktigt förtroende och direkta kontakter mellan kandidater och väljarebyggs upp.Det är för den som kandiderar en fråga om inställningen till sig själv, tillpolitikerrollen och till människor. Riktig kontakt med människor kräver enöppen och prestigelös attityd.Den nya vallagenEnligt den nya vallagen har väljarna möjlighet att i alla valkryssa för den kandidat man helst vill se vald av alla demsom står på en partivalsedel. Genom personvalet kan listansordning bekräftas av väljarna, men listans inbördes ordningkan också ändras.En kandidat i ett kommunalval som på detta sätt får stöd av av partiets totala antal väljare i valkretsen och en kandidat som iriksdagsvalet vinner stöd av av partiets totala antal väljare ivalkretsen placeras i en särskild grupp vid sammanräkningen. I dekommunala valen gäller dessutom en spärrregel. Minst 50 röster krävs för attbli personvald, oavsett hur många procent detta motsvarar.Mandaten fördelas i första hand till kandidaterna i denna grupp som klararspärren. Den som får flest personvalsröster vinner och blir därmed person-vald. Det gör att samtliga kandidater på en valsedel har möjlighet att blivalda. Det gör också att fler kandidater än det finns mandat att fördela kanlyckas passera spärren. Så skedde också i flera fall riksdagsval,vilket utvecklas nedan.I fall där ingen kandidat uppnår ett tillräckligt antal personvalskryss gällerlistans ursprungliga turordning.Ett dubbelt personvalPersonvalet ger politiker möjlighet att få direkta mandat frånväljarna och ytterst kan politiker som människor inte vill seytterligare en period ersättas. Systemet innebär dock inte attpartierna är åsiktslösa inför vilka kandidater som väljs in.Precis som vanligt har först partiernas medlemmar, sedan nominerings-kommittéer och styrelser samt slutligen partiernas förbunds- eller nomine-ringsstämmor sagt hur prioriteringsordningen på listorna skall vara. Det göratt en kandidat kan bli dubbelt personvald, först av partiets medlemmar,sedan av väljarna.Kandidaterna har numera också ett dubbelt ansvar. Det ena är att svara föratt det drivs en valrörelse i hela valkretsen och att hela partiets politikpresenteras och försvaras. Också negativa debatter måste tas när respektivepolitik angrips. Det är viktigt för partiernas samlade valresultat. Den andrauppgiften är att driva en personlig valrörelse där egna hjärtefrågor lyfts fram.Valen är i första hand ett partival, precis som . Det är partierna somsöker vinna människors förtroende för sina respektive program. Det ärrespektive parti som söker vinna majoritet i kommuner, landsting ochriksdag. Det som är nytt är att det nu finns möjlighet till individuell"kryddning" av valrörelse och budskap genom personvalet. Det nya val-systemet är därmed egentligen ett partival med personvalsmöjlighet.Personvalets utfallPersonvalsinslaget fick ett stort genomslag i valet.? 88 av ledamöter sitter nu med direkta mandat från människor isina valkretsar.?? 12 personer som stod utanför valbar plats blev personvalda till . ?Det var mycket realistiskt att förmoda att den nyapersonvalsmöjligheten skulle få stort genomslag i valet 1998.Allt annat hade varit något av ett underbetyg för oss somkandiderade. Ändå präglades debatten av skepticism till attgenomslaget skulle bli annat än försumbart.Felaktig debatt inför valetI huvudsak byggde denna skepticism på 4 felaktigautgångspunkter.1. Överdriven fokusering på StockholmDiskussionen inför valet var helt fokuserad påförutsättningarna att bli personvald i ochlän, landets största valkretsar. Men förutsättningarna där ärinte representativa för landet som helhet och därmed inte förmajoriteten av landets riksdagsvalkretsar.I krävs kanske 15 000-20 000 kryss för att bli personvald, istorleksordningen 8-10 gånger fler kryss än i t.ex. län. I mångavalkretsar kan en ambitiös kandidat personligen träffa och samtala med etttillräckligt stort antal väljare. Det finns en reell möjlighet till långsiktigtrelationsbyggande mellan väljare och valda.2. En personvalskampanj kostar fler hundra tusen kronor.Personvalet handlade inte om pengar - framförallt inte imindre valkretsar. Grunden är att politiker måste vara ochagera på ett sådant sätt att man vinner människorsförtroende. Personval är rimligen mer en attityd än enkampanjform.Den sundaste personvalskampanjen är att vara utåtriktad i sittpolitiska arbete, inte bara inför ett val. Ju mindreutåtriktadden vardagliga politiken är, desto större pengainsatser kommer att krävas föratt i ett sent valrörelseskede uppamma personvalsstöd.3. Personvalet är meningslöst om inte partiernas listordningändras.Det finns bara ett sätt att bli personvald på - genom ett direktmarkerat stöd av tillräckligt många människor. Varje röst ärlika mycket värd.Det har ett värde att bli personvald alldeles oavsett placering på listan. Omväljarna via ett stort antal personvalskryss markerar förtroende för listansförsta kandidat innebär det att denne går stärkt in i sitt politiska uppdrag.Väljarna kan få ut mer av sina politiker.Partierna och politiker får ett tydligt besked om vilka politiker som ärkända och uppskattas av väljarna. Tydligare profilering och variation ipolitisk stil kommer förmodligen att bli resultatet.Väljare som visar stor trötthet i synen på de politiska partierna kan kanskevia personvalsröstningen vinnas tillbaka till ökat samhällsengagemang.Väljarna kommer i ökad utsträckning förhoppningsvis att notera att ett partibestår av mer än ett partiprogram och en partiledare.Personvalet sätter press på den enskilde kandidaten att själv aktivera sig.Värdet av personval är därför alls inte bara möjligheten att byta utpolitiker, utan fastmer möjligheten att ge ett direkt och förnyat förtroende.Stort personvalsstöd ger besked om att det vardagliga politiska arbetet gerresultat och respekt.Därmed förstärks banden mellan väljare och valda.4. Vissa grupper missgynnasDet sades inför personvalet att ungdomar och kvinnor skullemissgynnas. Av de 12 som inte stod på valbar plats men somändå kryssade sig in i var 5 kvinnor och 7 män.Det avgörande är sättet att arbeta på och hur moderna metoderna attkommunicera med väljarna är. Om det som så ofta sägs stämmer, att bl.a.ungdomar och kvinnor har svårt att komma fram inom partierna, ärpersonvalet snarare en ny möjlighet att bredda rekryteringen av politiker.Men det viktiga när en person väl innehar ett uppdrag är vad personenifråga vill och kan göra för sina väljare, inte vilken grupp han eller hontillhör.Istället för att på förhand peka ut "drabbade" grupper borde fokus ha legatpå vad samtliga kandidater har åstadkommit, respektive ville och kundeåstadkomma. Förhoppningsvis kommer därför debatten att handlamer om vad partiernas kandidater vill och har för visioner.Genomslaget i varje valkretsIntresset för att använda personvalsmöjligheten varieradebåde mellan partierna och partiernas väljare i olikavalkretsar. Andelen väljare som personröstade, uppdelat påparti och valkrets, redovisas i nedanstående tabell. Källa:RUT.Andel av väljarna som använde sig av möjligheten att rösta på person.Uppdelat på valkrets och parti.SAPMVpKd1CpFpMpStockholms kommun24332352292730302Stockholms län1818173030327319Uppsala län26312344373526Södermanlands län263726413936354Östergötlands län203319323325304Jönköpings län294529484843305Kronobergs län21313537482624Kalmar län23292738462820Gotlands län333934425838384Blekinge län21362335393128Malmö kommun316272224273219Skåne läns västra39252735374322Skåne läns södra18302335393623Skåne läns norra ochöstra23352436404122Hallands län29313140403826Göteborgs kommun32273346343930Västra länsvästra26282744423727Västra länsnorra243126383735295Västra länssödra24332638373223Västra länsöstra314034464342315Värmlands län22342639454233Örebro län23342740444225Västmanlands län22252828432624Dalarnas län37353346463029Gävleborgs län29312643473526Västmanlands län26362539403840Jämtlands län38383143503630Västerbottens län33412940434329Norrbottens län283426374332281 var förstanamn i samtliga valkretsar.2 , och var förstanamn iStockholms kommun.3 och var förstanamn i län.4 var, förutom i , första namn iSödermanlands, och län.5 var förstanamn i , länsnorra samt östra valkrets.6 var förstanamn i kommun.Genomslaget för respektive partiFör är personvalsresultatet ingenvärdemätare alls. Att stod först på samtligalänsvalsedlar hindrade i praktiken lokala kristdemokraterfrån att bli personvalda.I finns en tydlig politisk skillnad, där många är kritiska tillpartiledningen i allmänhet och samarbetet med Socialdemokraterna isynnerhet.Socialdemokraterna och Vänstern har varit skeptiska till personvalet över-huvudtaget.De som kryssade sig förbi partiernas listordning hade följande partitill-hörighet:PartiAntal personvaldaSocialdemokraterna1Moderaterna2Centern3Folkpartiet3Kristdemokraterna1Vänsterpartiet1Miljöpartiet1Mycket tyder på att det varit lättast att bli personvald för densom företräder ett mindre parti, i en mindre valkrets. I storapartier, i stora valkretsar är det utomordentligt svårt att blipersonvald, om man inte är partiledare. I stora valkretsarfinns i de stora partierna dessutom helt säkra mandat.Har ett parti 12 mandat och är nivån för personvalsspärren, såvisar redan enkel matematik att förstanamnet knappast kan anses hotat. Detär orimligt med ett system som ger dessa effekter.Var spärren för hög?Återigen, inför valet var bilden i media entydig, personvaletskulle svårligen få något genomslag att tala om. Att 88riksdagsledamöter passerade spärren - många medutomordentligt god marginal - är ett tydligt tecken påmotsatsen.Ytterligare 17 personer passerade 8-procentsspärren utan att bli valda. Detberodde på att de fick färre röster än en konkurrerande kandidat och attytterligare mandat inte fanns att fördela. Sammanlagt klarade alltså 105personer 8-procentsspärren till riksdagen.I praktiken räckte det på många håll inte att bara passera spärren för att blivald. En kandidat var tvungen att vinna personvalet för att bli vald. Spärrenvar därmed på många håll meningslös. Flest kryss vann, är en bättrebeskrivning av hur förhållandena var.Ytterligare en pusselbit ger en studie av hur många som var nära att klaraspärren.Antal ej invalda kandidater som erhöll viss andel personröster samt vilkaav dessa som fick fler personröster än någon kandidat som valdes in. Källa:RUT.AntalkandidaterAntal kandidater som fick flerpersonröster än en eller flera avde kandidater som valdes in6.00 -6.991007.00 - 7.9913123 personer fick mellan personröster. Devar alltså ganska nära att klara spärren. Men det vara bara enenda av dessa som fick fler personröster än den eller dekandidater som faktiskt valdes in. Spärren på utgörheller inte betraktad i detta perspektiv något praktisktproblem. Den som fått flest kryss har också valts.Ingenting tyder alltså på att spärren varit för hög. Storstadsregionerna är ettsärfall, som inte är representativt för landet i övrigt. Där är problemetsnarareatt valkretsarnas storlek förhindrar möjligheterna till relationsbyggandemellan väljare och valda. En delning av dessa valkretsar bör utredas.Allvarliga informationsbrister införvaletEtt allvarligare problem var att informationen införpersonvalet i bästa fall kan kallas bristfällig.Riksskatteverket hävdade i informationsbroschyren till allahushåll att den som var nöjd med en listas utseende intebehövde kryssa någon kandidat, utan kunde lämna in listansom den var.Ställt på sin spets innebar detta att listornas förstakandidater inte kunde blipersonvalda, om väljarna följde råd. Eftersom mandaten iförsta hand fördelas bland kandidater som klarat spärren och endast i andrahand fördelas efter listordning kunde detta mycket väl leda till att partiernastoppkandidater slogs ut på grund av felaktig information.Om man är nöjd med listans utseende bör man tvärtom utnyttja kryss-möjligheten för att markera detta.Situationen förvärrades av att en företrädare för i radioflyttade fram positionerna och hävdade att är man nöjd med listans utseendeså "skall" man inte kryssa någon kandidat. Detta uttalande närmar sigobstruktion av demokratin och är ett allvarligt övertramp av en tjänsteman.Det kan inte uteslutas att informationen påverkat utgången av personvalet.Minoritetens diktatur?I kombinationen av den förhållandevis låga spärren och denbristande informationen anas ett problem, väl värt att ta påallvar.Om av ett partis väljare inte kryssar - för att de är nöjda medlistans utseende - och därmed följer anvisningar är missnöjda och kryssar för en annan, gemensam kandidat såändras listordningen. En minoritet har därmed på grund av ett ogenomtänktsystem tillåtits styra en majoritet.Antingen måste informationen trappas upp och tydliggöras, eller så bör devalsedlar som inte kryssas räknas listordningen till godo som personröst.Avskaffa valrörelsernaPersonvalet innebär en verklig chans för politiken attmodernisera gamla kampanjformer och internabelöningssystem.Vår vision är hårdraget att personvalet kan komma att avskaffavalrörelserna, som vi är vana att se dem. Argumentet för detta är enkelt. Dettar så oändligt att etablera en relation till människor i denegna valkretsen och verkligen nå ut med vem man är och vad man står för änden traditionella intensivvalrörelsens . När september månadkommer har de flesta människors personliga val av politiker förhoppningsvisredan avgjorts.Det gäller därmed att vara utåtriktad i sitt politiska arbete, intebara inför ett val. Personvalet får inte förvandlas till enheltpengastyrd valrörelse. Ju mindre utåtriktad den vardagliga politiken är, destomer pengainsatser kommer att krävas för att i ett sent valrörelseskedeuppamma personvalsstöd.En öppen attityd måste också gälla för redovisning av personvalskampan-jernas finansiering. Möjligen har dock debatten varit överdrivetfokuserad på just pengar. Vi kommer förmodligen inte att få uppleva värstmånga kampanjer av amerikanskt snitt. Vårt valsystem är helt annorlunda äni kända personvalsländer som eller . Vi har varken en-mansvalkretsar eller bara två partier. Men vill och kan kandidater pröva denvägen så måste det givetvis vara tillåtet. Sist och slutligen är det upp tillväljarna att visa vilken politisk stil de uppskattar.Vi ser däremot en risk i att stora kampanjbudgetar kan öka risken förfelrekrytering till olika uppdrag. Skapar vi valrörelser där stora summorpengar förekommer så kommer vi långsiktigt att få de bästa kampanjmakarnai våra politiska församlingar. Det är möjligt, men långtifrån säkert att dettaärde bästa politikerna. Å andra sidan är det inte klarlagt att dagens rekry-teringssystem ger de bästa urvalet heller.De politiska kandidaterna bör ha som uppdrag att skapa, förankra ochdriva politik. Den som gör det med trovärdighet blir sannolikt personvald. Dåär det förmodligen också så att den personen kan klara uppdraget på ett brasätt.För tio år sedan ingav en politisk titel respekt i människors ögon. Idagmåste den respekten förtjänas av varje politiker personligen. Det är i grundenen mycket positiv utveckling.FörnyarekryteringsprocessenDet är centralt att partiernas interna arbete förändras inteminst mot bakgrund av personvalet. har detavgörande för rekrytering till framförallt riksdagsuppdragvarit den interna processen. Det har hårdraget varit viktigareoch gett bättre resultat att profilera sig internt, än externt.Personvalssystemet kommer inför de kommande valen att tvinga bådepartierna och deras kandidater att bli betydligt mer externt inriktade. Frånoch med nu är väljarnas uppfattning om vilka politiker de vill se valda ochkänner förtroende för avgörande. Den interna positioneringen minskardärmed i vikt.Det gör också att partiernas interna maktbalanser påverkas. har etttämligen litet antal centrala personer haft stort inflytande över den reellarekryteringsprocessen. Vissa partier, som Socialdemokraterna, har inte enshaft interna provval inför nomineringarna. flyttar makten ut, tillmänniskors förmån.Partiernas interna världsbilder kommer förmodligen i flera fall att få enknäck av personvalet. Saker som spelar stor roll internt i partiernasrekryteringsprocesser - och kanske ibland i medias bevakning av politiken -kommer förmodligen att visa sig vara tämligen försumbara storheter imänniskors ögon. Detta kommer att visa sig mer i kommande val.I många partier spelar olika former av kvotgruppstänkande stor roll. Dethandlar om geografi-bostadsort, ålder, kön, facklig eller partibakgrund osv.Det allvarliga med kvoteringar är att en situation kan skapas där allt annat änkompetens och de personliga egenskaperna styr rekryteringen av politiker.Kön, ålder, hudfärg, bostadsort osv riskerar att bli viktigare än vilja,kunnande och erfarenhet. Då kan en situation uppstå där den politiskainsatsen en person gör inte spelar värst stor roll längre.Politiker förlorar då möjligheten att påverka sin situation genom egetarbete. Få saker torde vara mer demoraliserande för det politiska livet ochbeslutens kvalitet. Kvoteringar motverkar därför synnerligen effektivtrekrytering av kompetenta politiker. Det är inte ökade gruppkonflikterpolitiken behöver, utan ökad individualism.Människor kommer förmodligen att basera sina personval på sundaretankar än så.? I första hand väljer man förmodligen politiker som man respekterar ochvars idéer man delar.?? I andra hand väljer man politiker man känner till.?? I tredje hand - och först då - tittar människor efter andra saker som göratt man känner någon form av frändeskap, t.ex. geografisk hemvist, kön,yrke eller ålder. ?På sikt kommer detta att påverka partierna internarekryteringsprocedurer. Partierna kan inte hålla sig med egnavärldsbilder av vad som är viktiga egenskaper för enpolitiker.Förhoppningsvis kommer det också att påverka medias bevakning ochskildring av politiken. Frågor som vad vill du åstadkomma, vad brinner duför, vilka är dina visioner? måste var viktigare än grupptillhörighet ochspelteori.Frågor om taxerad inkomst och hur man bor är viktiga, men säger mycketlite om en människas förutsättningar och kvalitet som politiker. Det ärfaktiskt vad en människa kan uträtta som är det centrala.Kanske kan vi t.o.m. få en seriös debatt om vad man kan och skall förväntasig av en riksdagsledamot, kommunfullmäktig eller Europaparlamentariker.Detta har tyvärr lyst med sin frånvaro. Förtroendeuppdrag är kanskeden enda position till vilken organisationer rekryterar utan att öppet ochmedvetet diskutera vilka kvalifikationer som behövs. Sist och slutligen är detdock med personvalet upp till väljarna att avgöra vilka egenskaper som ärviktiga.Kontakt på väljarnas villkorHur ofta tycker människor att det är riktigt roligt att träffa enpolitiker? Kan det vara så att politikens former för att mötamänniskor snarare fjärmar än närmar? Kan det vara såatt många av de kampanjformer vi använder bygger murarmellan väljare och valda?Om någon känner att han eller hon vill fråga en politiker någonting -ställer man helst den frågan i en högtalare inför en massa människor på stan?Om man vill kontakta ett parti - går man helst fram till ett bokbord därstadens politiskt aktiva kärngäng pratar med varandra? Kontakter måste skepå väljarnas villkor.Politikens sätt att kommunicera är inte sällan spegelvänt mot vad det bordevara. Vi står t.ex. på stan och sprider samma broschyr om samma ämne tillalla människor som passerar - oavsett vilket ämne de är intresserade av ochoavsett hur djupt intresset är.Vi måste vända på steken - all kommunikation måste individanpassas ochske på människors villkor. Människor måste kunna välja vilket ämne de villha information om och man skall kunna ha informell kontakt med ossförtroendevalda. Alla trösklar för kontakt - spärrarna - måste rivas ner.Grunden för allt man gör i en personvalskampanj tror vi måste vara att detstämmer överens med den personlighet man är. Annars blir det som i enskönhetstävling, där alla säger sig var lika öppna, positiva och vill jobba medmänniskor. Den som förvanskar den han eller hon är kommer attgenomskådas. Sker det före valet blir personen inte vald, sker det efter blirbesvikelsen stor och man blir troligen inte omvald.Kommunalpampens död?I debatten har många varnat för att personvalssystemet skullemissgynna människor som tillhör grupper som är mindrevanliga i politiken.De som däremot säkert kan få problem är de "pampar" som baserat sinposition mer på partiets interna strukturer än på människors respekt. Vemälskar en "partipamp"? Naturligtvis kan och har den interna och externauppfattningen om en person sammanfallit - men mångagånger har den säkert också varierat. Genom personvalsmöjligheten kommersvaren att ges vart fjärde år.Politiken är så komplicerad och ställer så stora krav på snabbhet iuppfattning av frågeställningar och avgörande av handlingslinje att tiden dåalla frågor skulle passera genom en person för avgörande är förbi.Naturligtvis kan det faktum att en politiker är känd vara gynnsamt i ettpersonval, men i takt med att människor blir vana vid personvalet kommervärderingen av politiker att bli mer kvalitativ än kvantitativ, om uttryckettillåts.Det första personvalet måste med nödvändighet ses som något av eninkörningsperiod. Men redan nästa val kommer systemet i sig att vara så käntatt många kan och kommer att utnyttja det för att göra aktiva val baserade påvärderingar om hur en politiker skall vara. Det är en uppgift för alla - media,partier och kandidater - att göra personvalssystemet så välkänt att det blirenkelt att använda.Personvalet och partiernaBidrar personvalet till partiernas röstmaximering? Rätthanterat är det säkert så att personvalet kan bidra till att ökamobiliseringen inom partierna och också av väljare som frånbörjan var tveksamma till att alls rösta. Men incitamenten idet nya valsystemet fungerar precis tvärtom motincitamenten i det gamla. Detta måste problematiseras ochdiskuteras, inte minst inom partierna. Endast en levande etiskdebatt kan motverka problemen.Det kandidaterna nu vill maximera är egna röster, personliga kryss, sommöjliggör det egna invalet. Detta kan på två sätt stå i direkt motsats tillpartiets röstmaximering.Dels därför att de kryss som krävs beräknas på partietstotala röstetal. Det gör att ju färre röster partiet får desto färre kryss krävs föratt bli invald. Exakt det antal röster som krävs för att bibehålla ett givetantalmandat är det valresultat som gör det lättast att bli personvald. Hårdraget,varför jobba för fler röster till partiet när det bara gör det svårare attkryssasig in?Dels därför att de väljare som är mest troliga att utnyttja kryssmöjlighetenär de redan frälsta, medlemmar och sympatisörer. En oproportionerligt storandel av personvalsresurserna riskerar därför att läggas på att vinna de redanvunna. Hårdraget, varför jobba hårt för att vinna tveksamma eller nya väljarenär de ändå inte kommer att kryssa?Naturligtvis kan detta motverkas av idealitet för partiet, men de egnakryssen är centrala. Det har funnits exempel redan detta första personval attsärintressen agerar mer internt än externt. Det viktiga är att det finns enmedvetenhet om problemet så att egenintresset inte tar överhanden. Det ärändå hela partiets politik en lista går till val på.