mot · GL02Bo26 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling 2 Den framtida bostadspolitiken 9 3 Ändringar av reglerna för räntebidrag 10 3.1 Bidragsunderlaget vid nyproduktion 10 3.2 Räntebidraget för nybyggda hyres- och bostadsrättshus 10 5 Slopad fastighetsskatt 11 6 De kommunala bostadsföretagen 12 7 Skattereduktion för 12 8 Bidrag till äldrebostäder 13 Regeringens proposition innehåller få konkreta förslag till förändringar av bostadspolitiken. De få förslag som finns kännetecknas av att de inriktar sig på att kortsiktigt lösa vissa problem. Några förslag som långsiktigt skulle förbättra situationen för delar av bostadssektorn presenteras inte. Regeringens politik och hantering av fastighetsskatten är minst sagt beklaglig för många hus- och bostadsrättsägare och även för de hyresfastigheter som kommer in i systemet med halv eller hel fastighetsskatt. Att efter en fyraårig mandatperiod endast förmå tillsätta en utredning som emellertid inte får ha åsikter om nivån på fastighetsskatten vittnar om att den enda princip regeringen följer är att permanenta världens högsta skattetryck. Det är till yttermera visso betecknande att regeringen inte ber godkänna målen för den framtida bostadspolitiken som presenteras i propositionen. 2 Den framtida bostadspolitiken De politiska strömningar som påverkat utformningen av boende- och familjepolitiken i vårt land har antingen byggt på ett socialistiskt, kollektivistiskt synsätt eller på ett liberalt, individualistiskt synsätt. Båda dessa strömningar tonar ner familjens och den lilla gemenskapens betydelse. Familjen uppfattas som ett hot mot den kollektiva solidariteten inte som en tillgång. Den kristdemokratiska politiken innebär valfrihet i boendet och har som utgångspunkt att människor ska kunna känna sig trygga i sitt boende. Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden för alla människor och särskilt främja en god uppväxtmiljö för barn och ungdomar. Boendepolitiken är också en del i kristdemokratisk familjepolitik. Människors skiftande önskemål och behov av bostäder i livets olika skeden måste tillgodoses till rimliga kostnader. Bostäder och boendemiljöer ska också vara tillgängliga för människor med funktionshinder och fria från olika typer av negativ segregation. Om möjlighet finns väljer huvuddelen av barnfamiljerna att bo i en bostad som de själva äger. Kristdemokratisk boendepolitik grundar sig på medvetenheten om att familjer som har frihet att välja den boendeform som passar dem bäst, också är de som bäst skapar en boendemiljö som främjar en god uppväxt för barn och ungdomar. Därmed är bland annat frågan om neutralitet mellan olika boendeformer viktig. Som Hem- och familjeutredningen fastslog , är de små och nära gemenskaperna i familjekretsen avgörande för hela människans utveckling. I familjekretsen, i en trygg och kärleksfull atmosfär, finns de bästa förutsättningarna för formandet av solidariska och demokratiska människor. Samhällsplaneringen är ett viktigt instrument för samhällets utveckling. Bostäder, arbetsplatser, kommunikationer och anläggningar för fritidsaktiviteter tar i anspråk stora delar av samhällets resurser och måste utformas så att ett ansvarigt och långsiktigt förvaltande uppnås. Planeringen bör så långt som möjligt integrera boende, arbete och fritid så att människor med olika erfarenhet och bakgrund kan mötas och utvecklas. Särskilda insatser måste riktas till den växande gruppen bostadslösa och uteliggarna i våra storstäder. Samhällsplaneringen ska också ske i överensstämmelse med en ekologisk helhetssyn så att tillgång till frisk luft, ostörd natur och för livsmedelsproduktion säkerställs. Viktigt är också en långsiktig och god hushållning med naturresurser, samt skydd av natur- och kulturlandskapet. Planeringen ska också utgå från respekten för det enskilda ägandet och besluten ska läggas så nära människorna som möjligt. När det gäller de finansiella förutsättningarna bör boendet inte vara en skattemaskin för staten. I takt med att statens kostnader för räntebidrag minskar bör också fastighetsskatten trappas ner. har bland de högsta kostnaderna i världen för boendet. Boendekostnaderna mätt som andel av hushållens disponibla inkomster är . Det är också angeläget att skattereglerna för hyresgästers eget arbete ändras. Egna insatser för att sänka sina boendekostnader bör skattebefrias. 3 Ändringar av reglerna för räntebidrag 3.1 Bidragsunderlaget vid nyproduktion Regeringen föreslår att beräkningen av bidragsunderlaget för nybyggda bostäder förändras i förhållande till nuvarande regler så att bidragsunderlaget blir mindre för små lägenheter och större för medelstora lägenheter. Regeringen redovisar emellertid inte bakgrunden till förändringen utan hänvisar till att bidragsunderlaget för smålägenheter har visat sig vara allt för höga och att tröskeleffekten i stödet vid skall undvikas. Det framgår inte om förändringen är avsedd att minska andelen små lägenheter eller om den är avsedd som en besparing. Detta framgår inte heller i utredningens förslag. Beslutsunderlaget är således i det närmaste obefintligt och avstyrker regeringens förslag. 3.2 Räntebidraget för nybyggda hyres- och bostadsrättshus Regeringen föreslår att räntebidraget för de så kallade krisårgångarna avvecklas långsammare än planerat. Förändringen gäller dock bara under det bidragsår som i det enskilda ärendet påbörjas närmast efter . Därefter fortsätter upptrappningen av räntesatsen och därmed minskningen av räntebidraget enligt nu gällande regler. Regeringens förslag är ovanligt kortsiktigt. Perspektivet tycks inte vara längre än att skjuta problemet för krisårgångarna över nästa riksdagsval. avvisar regeringens förslag och anser att inriktningen i stället måste vara att skapa långsiktiga förutsättningar för hela fastighetsbeståndet. Ett viktigt första steg är att sänka fastighetsskatten från 1,7 till av taxeringsvärdet. Vidare bör inte krisårgångarna (värdeår ) betala halv fastighetsskatt , utan helt befrias från den. Därefter är inriktningen att successivt fasa ut fastighetsskatten och ersätta den med en avgift som är kopplad till kommunens kostnader för gatuunderhåll, VVS, brandförsvar m.m. för fastighetsbeståndet. Regeringen gör bedömningen att betydelsen av eget kapital i samband med större investeringar har ökat avsevärt och därmed även betydelsen av ett långsiktigt sparande. delar denna bedömning. Regeringen anser dock att några åtgärder inte behöver vidtas för att stimulera till ett ökat sparande. är av en annan uppfattning och menar att frågan om hur sparande i allmänhet och bosparande i synnerhet ska kunna öka bör undersökas ytterligare. Ett högt sparande är av väsentlig betydelse för ett lands långsiktiga tillväxtförutsättningar. Det är därför viktigt att lära ungdomar att bosparande är en förutsättning för att man senare i livet ska kunna köpa sin egen bostad eller kunna göra andra investeringar i boendet. Därför kan det också vara motiverat med statliga regler som särskilt uppmuntrar ungdomar att bospara. Det nuvarande ungdomsbosparandet har begränsad betydelse för unga familjers bostadsköp på grund av de restriktiva reglerna. Reglerna innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande som kan fortgå till och med det år spararen fyller . fastställer en minimiränta. När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , är man berättigad till en årlig bonusränta på från den tidpunkt sparandet började. Den som sparar har rätt att låna upp till det sparade beloppet. Det finns inga krav på att sparandet skall användas till att köpa bostad. Det bör också undersökas om ungdomsbosparandet kan utvecklas ytterligare för att bli mer attraktivt och kanske övergå till ett allmänt bosparande utan den snäva åldersgränsen. Detta bör utredas. Ett intressant alternativ som bör studeras är Bofrämjandets förslag till sparlånesystem byggt på det tyska Bausparkasse-systemet, som har ca 25 miljoner sparare. Genom ett kontinuerligt sparande mot låg fast ränta bygger spararen upp en lånerätt inom ett slutet kollektivt bosparsystem. Detta leder till rätt att låna medel till låg fast ränta som är känd när sparandet inleds. Sparandet stimuleras av en statlig skattefri sparpremie om som betalas ut först vid investeringstillfället. har förordat någon form av statlig stimulans för bosparande utan att låsa sig för en exakt modell. Regeringen bör således återkomma till med ett förslag till bosparsystem. Regeringen gör bedömningen att en allmän översyn av fastighetsskatten bör göras. Fastighetsskatten har emellertid utretts ett flertal gånger. Vad som behövs är inte ytterligare en utredning. Det som behövs är sänkt fastighetsskatt. har länge drivit detta krav. I ett första steg bör fastighetsskatten sänkas från 1,7 till av taxeringsvärdet. För att mildra de värsta effekterna bör den vidare endast beräknas på en tredjedel av markvärdet överstigande . På detta sätt minskar lägesfaktorns orimliga effekter. När det gäller de så kallade krisårgångarna bör dessa enligt befrias från fastighetsskatt . I stället för att sänka eller ta bort fastighetsskatten väljer regeringen att öka räntebidragen och skapar därigenom både en ökad rundgång och ett ökat statligt beroende för en stor del av fastighetsbeståndet. När det gäller utredningens direktiv får denna inte komma med förslag som berör skatteuttagets nivå. I stället ska utredningen koncentrera sig på frågan om neutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Utredningen är således inte bred i detta avseende. Regeringen har genom skatteministerns besked om att frysa taxeringsvärdena för småhus och hyreshus backat från sina tidigare ställningstaganden. Det bör regeringen göra även i frågan om nivån på fastighetsskatten. Att omfördela en hög skatt eller skjuta på problemet är ingen lösning. De boende kommer att krävas på fastighetsskatt som utredningen pågår och om de inte kan betala kan de tvingas flytta. vill helt slopa systemet med statlig fastighetsskatt. I stället ska kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastighetsbeståndet. 6 De kommunala bostadsföretagen Regeringen gör bedömningen att det kommunala engagemanget för bostadsförsörjningen bör utvecklas genom att kommunerna tar en mer aktiv roll i ledningen av sina bostadsföretag och att de kommunala bostadsföretagen måste ges förutsättningar att fortsatt konsolidera sig. Utförsäljningar i strid med detta syfte bör även motverkas. anser att kommunernas självbestämmande både behöver värnas och vidareutvecklas. Mot den bakgrunden framstår regeringens bedömning om att fortsätta motverka kommunala önskemål om utförsäljning som helt felaktig. Detta understryks också av att majoriteten av remissinstanserna avstyrker utredarens förslag och därmed regeringens bedömning. Regeringens tidigare förslag för att förhindra att kommuner säljer ut sina bostadsbolag innebär i princip att kommunen inte har möjlighet att minska sitt bostadsinnehav. En sådan politik strider mot principen om kommunalt självbestämmande. När det gäller kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen är det viktigt att betona att kommunen inte själv behöver äga och förvalta ett bostadsföretag för att till exempel kunna tillgodose sociala behov. Regeringen föreslår en förlängning av det nuvarande systemet med skattereduktion för reparation, om- och tillbyggnad, samt att underlaget för beräkning av skattereduktionen höjs något. har tillsammans med och föreslagit ett bredare system med skattereduktion för alla hushållstjänster. Det innebär till exempel att även tvättning och inte bara uppsättande av kakel blir föremål för skattesänkning. Ingen åtskillnad görs mellan boendeformer. Skattereduktionen ska utgå av arbetskostnader inklusive moms per hushåll och år. Det maximala reduktionsbeloppet blir därmed . Förslaget bör också till skillnad från regeringens förslag gälla permanent. Således avslår regeringens förslag i de delar som avser bostadsrätter och småhus. Vad gäller fastighetsägares reparationer accepterar vi regeringens förslag. 8 Bidrag till äldrebostäder Regeringen avser att avsätta i ett tillfälligt statligt byggstöd för utbyggnad och anpassning av bostäder och lokaler för äldre. Regeringen presenterar dock inte någon närmare beskrivning av hur detta ska utformas, utan återkommer med en proposition om mål och inriktning för äldrepolitiken . I samband med denna kommer att redovisa sina ställningstaganden. En del av bostadspolitiken är bostadsbidragen. Regeringen säger emellertid ingenting om dessa i propositionen, vilket måste betraktas som märkligt i en proposition som enligt regeringen ska handla om den framtida bostadspolitiken. har tidigare presenterat ett antal förslag till förändringar av bostadsbidragen i syfte att uppnå en bättre fördelningspolitik. För det första bör den barnrelaterade delen av bostadsbidragen höjas med ca per barn som det generella barnbidraget sätts till . På detta sätt uppnås en behovsprövning av barnbidraget som gör att det kommer de sämst ställda till del. har också från början avvisat regeringens förslag till individuella inkomstgränser i bostadsbidragen. Dessa leder på ett orimligt sätt till statlig styrning av hur familjeinkomsten tjänas in. Familjer med en förvärvsarbetande förlorar stora belopp jämfört med familjer med två förvärvsarbetande som sammanlagt har lika hög inkomst. Vidare är regeringens förslag till ytnorm i bostadsbidragen orimligt. Familjer med samma boendekostnad, men som bor i olika upplåtelseformer, får olika höga bostadsbidrag. har tidigare avvisat regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida bostadspolitiken, att avslår regeringens förslag till förändring av reglerna för räntebidrag vid nyproduktion, att avslår regeringens förslag till förändring av räntebidraget för det sent byggda bostadsbeståndet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättringar för de s.k. krisårgångarna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bosparande, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de kommunala bostadsföretagen, att avslår regeringens förslag till förändring av ROT-reduktionen i enlighet med det som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa ett bredare system för skattereduktion.