mot · GM02So314 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So314av m.fl. (c)Vård och omsorg1 InnehållInledning/sammanfattningVården och omsorgen ska utgå från den enskilda människans behov ochutövas i enlighet med patienten önskemål och aktiva val. Människorsförmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitt hälsotillstånd skavara vägledande för organisationen av sjukvården. Alla ska ha möjlighetatt, utifrån sitt behov, välja sin personliga kontakt, vårdinrättning ochomsorgsform.Enskilda människors ekonomiska förutsättningar får aldrig avgöra vård-insatsen. anser att hälso- och sjukvården ska finansieras medgemensamma medel.Den medicinska och tekniska utvecklingen ger förutsättningar för att mervård och eftervård kan ske i hemmet. Avancerad sjukvård i hemmet börutvecklas i samarbete med primärvården. Speciellt viktigt är detta för attskapa en värdig vård i livet slutskede. Vården ska grundas på medicinskkompetens - och utövas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet.Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna och därför måstefolkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåermåste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättramiljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för attförebygga ohälsa. Individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner ochlandsting har möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön.Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer kan minska hälsoklyftorna.Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både på kort och lång sikt.Människor söker livskvalitet, som inte grundar sig på ekonomisk lyckautan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och sermöjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska alltpolitiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle,som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarnaatt minska ohälsa.Patienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet. Många människorkänner inte att de har mod eller tillräcklig kunskap för att kunna ifrågasättaeller signalera att de är missnöjda eller inte har bemötts med respekt. Rättenatt bemötas med värdighet måste alltid gälla och vi föreslår att för-valtningslagen kompletteras med riktlinjer om korrekt bemötande.2 Folkhälsoarbetet2.1 Den ojämlika hälsanMedellivslängden i är en av de högsta i världen och den har ökatmed för män och för kvinnor . Under 1960-och 1970-talen ökade medellivslängden för kvinnor kraftigt. Undersenare år har ökningen varit större för män än för kvinnor. Män lever igenomsnitt och kvinnor 81,5 år.Människors vilja att påverka sin hälsa och kunskapen om att det personligalevnadssättet har betydelse för hälsan har starkt bidragit till att medellivs-längden ökat. Hälsan och rörelseförmågan har förbättrats för flertaletsvenskar. Den medicinska utvecklingen har gjort att dödligheten i hjärt- ochkärlsjukdomar kraftigt minskat. Levnadsvillkor och levnadsvanor harförbättrats och minskade rökvanor hos stora delar av befolkningen gjort attmänniskor lever . Förändrade alkoholvanor har också bidragit till attöka medellivslängden.Svenska barn tillhör de friskaste i världen och spädbarnsdödligheten ärmycket låg, troligen den lägsta i världen. Spädbarnsdödligheten (döda underförsta levnadsåret) uppgick till ca 40 per 1 000levande födda, och ligger nu under 4 per 1 000 födda barn. Utvecklingenberor säkert på flera samverkande faktorer: bättre hygien, vaccinationer samtmödravårdens övervakande och förebyggande funktioner. Även har spädbarnsdödligheten reducerats. Till exempel har informationenom förebyggande insatser mot plötslig spädbarnsdöd gjort att antalet fallminskat från 146 till 41 under perioden 1990 till 1995.Det finns dock en oroande utveckling i barn- ochungdomsgruppen. Den psykiska hälsan och levnadsvanorna har försämratshos vissa barn. Ungdomars svårigheter att etablera sig på arbetsmarknadenriskerar att skapa frustration och utanförskap. första hälfthar andelen skolbarn med psykiska problem och diabetes liksom andelenbarn med allergier och annan överkänslighet ökat. Allergiförekomsten harökat kraftigt både hos föreskolebarn och skolbarn och har fördubblats underen tioårsperiod. Den tidigare positiva trenden när det gäller barn ochungdomars rök- och alkoholvanor har brutits och ersatts av ett ökat bruk avsåväl tobak som alkohol och andra droger.Det kommer larmrapporter från personal som arbetar och kommer ikontakt med barn i utsatta miljöer. Situationen är speciellt oroande i socialtutsatta områden i storstäderna, där arbetslösheten är hög. En stor del, av all ohälsa bland barn, kan förklaras av förhållandenknutna till barnens sociala situation. Flertalet av dessa socialt betingaderisker är påverkbara. Därför finns också goda möjligheter att främja en godoch jämlikare hälsoutveckling bland barn. I tider av hög arbetslöshet ochknappa ekonomiska resurser är det givetvis speciellt viktigt attuppmärksamma hälsans villkor bland barn som växer upp i socialt utsattamiljöer.Sverige är ett relativt homogent land. Ändå märks skillnaderna i livslängdoch hälsotillstånd tydligt mellan olika delar av landet. Spännvidden ifrågaom livslängd mellan länen är till exempel för män - mellan med och med - och för kvinnor- mellan med och med (genomsnitt 1992-96).Socialstyrelsen sammanfattar i sin Folkhälsorapport att det märks enogynnsam hälsoutvecklingen för män i norra glesbygden och för flerinvandrargrupper. var hälsoutvecklingen bättre för män änför kvinnor och bättre för tjänstemän än för arbetare. Segregationen isamhället syns tydligt i både medellivslängd och ohälsotal . Städer är deladeoch skillnaden mellan olika kommuner mätt i medellivslängd är upp till 9 år.Det finns ett tydligt samband mellan ensamhet eller bristande socialförankring och dålig hälsa. I de områden där nätverken är starka och detcivila samhället är utvecklat lever människor längre och mår bättre underlivstiden.En ökande andel kvinnliga arbetare besväras av sjukdomar i rörelse-organen. De sociala skillnaderna i hälsa tenderar att öka bland kvinnor. Enoroande utveckling är att kvinnliga arbetare röker i större utsträckning ochmotionerar mindre än såväl tjänstemän av båda könen som manliga arbetare.I stort sett utvecklas svenskarnas hälsa väl men det finns tydliga orosmolnsom är kända . Dessa riskerar att bli ännu tydligare om inteförändringar genomförs. Människor som lever under svåra ekonomiskaförhållanden och har få sociala kontakter har som tidigare sämre hälsa.Familjen och den lokala gemenskapen är av stor betydelse för hälsan.Människor behöver gemenskap, kärlek och social förankring för att må bra -både till kropp och själ. Ensamhet och utanförskap är ett av vår tids störstahot mot hälsan.2.2 Makt över vardagenEtt målmedvetet folkhälsoarbete innebär att grundläggande strukturer isamhället måste förändras. Människors lika rätt och värde ska varautgångspunkten. Maktlöshet försämrar hälsan. Samhället är starktcentraliserat och 1900-talets sociala ingenjörskonst har inte varit inriktadpå att upptäcka funktioner som ger förutsättningar för social gemenskap,utan den har till stor del ägnats åt det socioekonomiska synsättet. Vi villvända perspektivet och utgå från människan och den nära omgivningen.Ett decentraliserat samhälle ökar förutsättningar för människors inflytande.En överblickbar närmiljö har stor betydelse för hälsans utveckling.Mekanismer och funktioner i det lokala samhället kan fungera somdrivkrafter i folkhälsoarbetet. Enkla metoder för att skapa trivsel i närmiljönmåste utvecklas.2.2.1 Strategi för folkhälsoarbetetFolkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsarbete och de politiskabesluten grundas på principen om en hållbar hälsoutveckling och attmänniskor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxtinnebär inte med automatik förbättrad social utveckling, om storagrupper av befolkningen inte får del av de växande resurserna.Nationalräkenskaperna bör därför inkludera positiva respektive negativaeffekter på folkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått. Detta bör gesregeringen till känna.Folkhälsoarbetet måste utgå från den enskilde individen och dennes vilja.Det måste finnas en rimlig avvägning mellan det som anses folkhälso-politiskt motiverat och människans önskan.Skillnaden i hälsoutveckling hos olika grupper kan förklaras med attmänniskor har olika levnadsbetingelser. De sociala skillnaderna måste därförminska. De stora regionala skillnaderna i hälsa mellan människor i olikalandsdelar och inom län och städer måste också minska. Även ojämlikheten ihälsa mellan kvinnor och män måste bli mindre. Det krävs ökade insatser föratt uppmärksamma och förbättra kvinnors ogynnsamma hälsoutveckling.Folkhälsoarbetet skall också inriktas på att utveckla mekanismer för socialgemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Ensamhet,osäkerhet och utanförskap skapar dåliga miljöer som har en negativ påverkanpå människors fysiska och psykiska hälsa. Ofta är det enkla mekanismer ellerträffpunkter som gör att människor känner ökad trivsel och därmed mårbättre.Ett lyckat folkhälsoarbete kräver fler aktörer och mer genomgripandesektorsöverskridande arbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att görainsatser för att klarlägga riskfaktorer och för att förbättra miljön inom sittansvarsområde. vill betona vikten av arbetet på lokal nivå.Enskilda individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting haralla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön. Det behövs ocksåmer systematiska åtgärder från statens sida för att folkhälsoarbetet skall fågenomslag. Den nationella nivån har ett ansvar att utveckla strategier förpreventiva åtgärder för enskilda sjukdomar och för att förändragrundläggande strukturer som påverkar folkhälsan.Det bör på nationell nivå utformas strategier liknande dem som gjordes förAgenda 21-arbetet och som innefattar mål för kommunalt genomförande ochen tidsplan. anser vidare att kommuner och landsting medjämna mellanrum bör ta fram folkhälsorapporter som belyser hälso-situationen bland kommuninvånarna. Det skulle underlätta bedömningarna ipolitiska beslut rörande folkhälsofrågor. Regeringen bör inleda samtal medKommunförbundet om sådana insatser på nivå. Detta bör gesregeringen till känna.Centerpartiet vill också betona vikten av att det före viktiga beslut görs enomfattande analys av vad beslutet kan få för betydelse för hälsoutvecklingen,motsvarande vad som görs på miljöområdet. Metoder för hälso-konsekvensanalyser bör utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna2.2.2 FolkhälsoforskningArbetsmiljön i är internationellt sett bra. Ohälsa på grund avförhållandena på arbetsplatsen är mindre förekommande här än i andrajämförbara länder. En orsak till detta är den mycket medvetna satsningensom gjorts för att förbättra arbetsmiljön. Enligt bör nu enmotsvarande strategisk satsning göras på livet utanför arbetsplatsen, medutgångspunkt i det sociala livets stödpunkter: familjen, de socialanätverken och närmiljön. anser att ett omfattandeforskningsprogram bör initieras om den sociala gemenskapens betydelseför folkhälsan. Det behövs ny kunskap om social integration och omvilka mekanismer som påverkar människors livsvillkor och levnadssätt.Forskningsprogrammet bör utgå från mikroperspektivet och ha till syfteatt belysa familjens, de sociala nätverkens och den yttre närmiljönsbetydelse för människors hälsa. Programmet bör vara tvärsektoriellt ochomfattas av idéhistoriker, sociologer, medicinare, antropologer m.fl.Detta bör ges regeringen till känna.Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glömts bort. Analyser av ochforskning kring hälsoutvecklingen har glömts och ofta begränsats tillspecifika kvinnosjukdomar och psykiska problem. Folkhälsoarbetet måstevidgas för att belysa kvinnors situation ur andra perspektiv. Detta bör gesregeringen till känna.2.2.3 Statistiskt underlagsmaterial i folkhälsoarbetetDet statistiska underlag som folk- och bostadsräkningarna utgjort harvarit ett ovärderligt material för folkhälsoarbetet. Om inte motsvarandeuppgifter tas fram kommer det att få betydandekonsekvenser för forskningen om människors hälsa och dessbestämningsfaktorer. anser det mycket angeläget att detförberedelsearbete som pågår för att kunna genomföra de nyaregisterbaserade folk- och bostadsräkningarna påskyndas. Statistiken börvara könsuppdelad. Detta bör ges regeringen till känna2.3 Börja med barnenSverige har en lång tradition av förebyggande arbete för att förhindrasjukdomar, skador och dödlighet bland barn. Spädbarnsdödligheten ärnumera en av den lägsta i världen. Viktiga delar är bl.a. mödra- ochbarnhälsovården som når i stort sett alla föräldrar och som kan ge stöd iföräldraskapet samt hjälpa de föräldrar som är i extra behov av stöd. Iarbetet med att minska skillnaderna i hälsa bland barn fyller den encentral roll. Det är angeläget att det förebyggande arbetet som mödra-och barnhälsovården utgör inte åsidosätts. Föräldrautbildning för bådaföräldrarna ska vara en återkommande del under barnens uppväxt.Föräldrarna har alltid huvudansvaret för sina barns uppväxt.Skolan kan bidra i folkhälsoarbetet men oftast begränsar sig detta tillupplysning om alkohol, narkotika, tobak och sex och samlevnadsfrågor.Ibland är det en allt för undanskymd del av skolans arbete och sker på etttraditionellt sätt som inte engagerar eleverna. En viktig del i folkhälsoarbetetär de signaler som skolan sänder ut. Om skolmaten är dålig, den fysiskamiljön undermålig och konflikter, stress och mobbning inte förhindrasminskar värdet av undervisning i förebyggande hälsovård. Därför är detviktigt att skolan utvecklar arbetsformer som ger eleverna inflytande ochsjälvkänsla som främjar gott kamratskap och att den fysiska ochpsykosociala arbetsmiljön är god. Även barns hälsa påverkas om de inte harinflytande och inte kan påverka sin vardag.En viktigt del i det förebyggande hälsoarbetet utgör även skolhälsovårdensom tidigt kan upptäcka ohälsofaktorer i barns vardagsmiljö samt gerådgivning till enskilda elever i riskzonen. Skolhälsovården kan tidigtupptäcka psykiska problem, till exempel ätstörningar, hos barn somden kan förebygga allergier och droganvändning. För många barn ochungdomar kan skolsköterskan fungera som en förtroendefull kontakt medvuxenvärlden. anser det angeläget att satsa på skolhälsovården.Ungdomsmottagningarnas arbete med sex och samlevnadsfrågor ärbetydelsefullt. De bör ha tvärvetenskaplig och mångkulturell kompetens såatt ungdomar med olika bakgrund kan känna ett förtroende för mottagningen.Detta bör ges regeringen till känna.2.4 Folkhälsoarbete för äldreAndelen äldre i ökar. är cirka 1,6 miljoner av Sverigesinvånare ålderspensionärer. Dagens sjuttioåringar är friskare än vadmotsvarande grupp var . Pensionärerna är i mångaavseenden en heterogen grupp men livssituationen och hälsan är generelltsett god. Men behovet av vård och omsorg ökar med stigande ålder. Detförebyggande hälsoarbetet för äldre är viktigt för att bevara och stärkahälsan, så att äldre kan leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Avstor betydelse för hälsan är de sociala nätverken. Därför betyderfrivilligorganisationernas arbete mycket för äldre människor som blivitensamma. Tillgång till resurser för geriatrisk forskning är angeläget.Fysisk träning, även upp i mycket hög ålder, hindrar benbrott ocholycksfallsskador. Detta bör ges regeringen till känna.3 Sjukvården3.1 Patienten i centrumCenterpartiet anser att hälso- och sjukvårdslagstiftningen ska ta sinutgångspunkt i patientens situation. Den nuvarande lagstiftningen ärfrämst uppbyggd kring sjukvårdshuvudmännens och personalensskyldigheter. Sjukvårdshuvudmännen har skyldighet att erbjuda allamedborgare god vård och så långt som möjligt utforma den i samråd medpatienterna. Patienternas rättigheter har legat i att acceptera elleravstå från en viss behandling. har motionerat medanledning av propositionen om Stärkt patientinflytande, 1998/99:4.Hälso- och sjukvården ska utgå från patientens behov och önskemål.Patienten ska upplysas om och ha rätt att välja mellan olika behandlings-alternativ, både i fråga om vårdinrättning och behandling. villöka möjligheterna för patienterna att välja och utifrån det ska vården formas.Patientens val ska vara avgörande när det finns flera behandlingsalternativsom bedöms vara till nytta för patienten med hänsyn till den aktuella sjuk-domen eller skadan. Patienten får aldrig nekas den vård hon är i behov avmed hänsyn till kostnaderna. Kostnaden får dock inte begränsa andrapatienters behov.Det förekommer att patienter har önskemål om ett behandlingsalternativsom inte tillhör den vanliga sjukvården och som ligger utanför riktlinjernaom vetenskap och beprövad erfarenhet. Även i dessa fall ska patientensrättighet att välja behandlingsalternativ förbättras. Vissa patienter vill ocksåpröva metoder som inte har någon vetenskapligt erkänd verkan. Det måstefinnas en öppenhet inom sjukvårdsorganisationen att hjälpa patienten attfinna information om metoderna. Den s.k. kvacksalverilagen reglerar blandannat förbud mot undersökning och behandling av barn samtförbud mot behandling av vissa diagnoser.Höga etiska mål måste vara vägledande i allt medicinskt arbete. Höga kravmåste ställas på sjukvårdens och omsorgens personal gentemot vårdtagaren.Inrättandet av brukarråd bör uppmuntras. Patienter och anhöriga kangenom deltagande i brukarråd tillföra angelägna synpunkter till sjukvårdenoch fungera som en värdefull länk mellan politiker, personal och patienter/anhöriga. De kan också arbeta med att utveckla arbetssättet och kontaktenmed det omgivande samhället. Det finns en stor grupp patienter som har mereller mindre stora svårigheter att själva föra sin talan. Det kan gälla barn,psykiskt sjuka eller personer med vissa funktionshinder. Deras rätt att förasin talan måste garanteras och förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.Personer som inte har svenska som modersmål ska ha rätt till tolk. Inomsjukvården handlar det ofta om frågor som för många människor kan kännasytterst besvärande och därför krävs en förtroendefull kontakt mellan läkareoch patient. Självklart bör den som är i behov av tolk kunna välja om det skavara en man eller kvinna. Det bör vara landstingens uppgift att se till att detvalet kan göras. är det viktigt att konstatera att den äkta makeneller släktingar inte alltid är lämpliga för att skapa ett förtroendefulltsamtalmellan läkare och patient. Valmöjligheten får inte leda till minskad personligfrihet för den enskilde vilket det kan göra om en släkting eller make är endamöjliga valet. Detta bör ges regeringen till känna.3.1.1 PatientutbildningVälinformerade patienter har bättre förutsättningar att väljavårdalternativ och kan på annat sätt medverka i vården. Den ökadetryggheten som bättre kunskap ger, bland annat genom attsjukdomsförloppet är bekant, gör att sjukvårdens resurser kan utnyttjasmer effektivt och vårdtiderna förkortas. Patientutbildning kan ske isamarbete med patient- och anhörigföreningar.Patientinformation och utbildning är av stor betydelse, både i detförebyggande arbetet och som ett led i behandling av olika sjukdomar. Attöka patienternas och de anhörigas möjligheter att förstå sammanhangen är enförutsättning för aktivt deltagande och för att kunna hantera den påfrestningen svår sjukdom i sig utgör. Patientinformation är en viktig del i sjukvårdenoch vi vill att den ska utvidgas till att mer vara fråga om utbildning.Sjukdomspanoramat kan förändras om patienten är klar över att det går attpåverka. Detta bör ges regeringen till känna.3.1.2 BemötandePatienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet. Patienten äralltid i någon form av beroendeställning till personalen. Det ligger isakens natur. Många människor känner inte att de har mod ellertillräcklig kunskap för att kunna ifrågasätta eller signalera att de ärmissnöjda. De röststarka vågar ifrågasätta men det finns mångamänniskor som inte har det modet eller förmågan. Det är viktigt attmänniskor känner att de blir rättvist behandlade, inte känner sig kränktaoch känner att de fått ett korrekt bemötande.Människor är generellt mycket nöjda med den svenska vården och denhjälp och det stöd de får. Det är viktigt att vara observant på attstress, bristande resurser och dålig organisation inom vården kan ge upphovtill att människor inte känner att de har möjlighet att komma till tals.Arbetsgivarna har ett ansvar att tillse att personalen får utbildning,fortbildning och kompetensutveckling i bemötandefrågor.Handikapporganisationerna vittnar om hur medlemmar har mötts medfördomar och brist på respekt, hur osynliga handikapp hanteras somobefintliga sådana, hur de misstros vad gäller nyttjande av bidrag och hur deinte fått den tid som krävs att förklara sin situation. Behovet av ett värdigtbemötande av medborgarna gäller alla myndigheter som t.ex. försäkrings-kassor, arbetsförmedlingar och taxeringsmyndigheter där inte minst arbets-lösa och invandrare ofta känner sig kränkta.I förvaltningslagen finns angivet vilka rättigheter medborgare har i frågaom att ta del av handlingar, information mm. Det vi i detta sammanhangsaknar är riktlinjer för bemötande av medborgarna. I förvaltningslagen börinföras ett tillägg angående bemötandefrågor. Detta bör ges regeringen tillkänna.3.2 Gemensamt och solidariskt finansierad vårdCenterpartiet anser att hälso- och sjukvården ska vara solidarisktfinansierad. Finansiering via skatter är det mest effektiva sättet att fåsjukvården rättvis och tillgänglig för alla. Det är angeläget att skilja påfinansieringsansvar och utföraransvar. Finansieringsprincipen ska rådaom överföring av verksamhet och ansvar sker från en nivå till en annan.Centerpartiet avvisar en övergång till ett system med en obligatorisksjukvårdsförsäkring, som antingen är utformad som en statlig monopol-försäkring eller att privata konkurrerande försäkringsgivare ska fåadministrera försäkringen. En statlig monopolförsäkring förändrar inte hellerkostnadsbilden jämfört med . Kostnadskontrollen riskerar att minska omutbetalningarna sker från nationell nivå. Ett alltför stort avstånd mellanfinansiär och utövare leder till brister i kostnadskontrollen. Dessutomriskerar det att leda till ett omfattande regelverk för varje sjukdomsbild,eftersom diagnosen ska styra utbetalningen från försäkringen. Ett systemmed flera konkurrerande försäkringsgivare kan leda till att bolagenkonkurrerar om de mest attraktiva patienterna. Erfarenheterna från USAvisar att försäkringslösningar ger höga kostnader som det leder tilldålig och ojämlikt fördelad sjukvård.3.2.1 Politikerna måste ta och ha ansvaretHälso- och sjukvården ska finansieras gemensamt via skatter ochfördelas rättvist efter behov. Det politiska och demokratiska inflytandetöver hälso- och sjukvården är viktigt och ger medborgarna möjlighet attha inflytande över och insyn i hur de gemensamma resurserna fördelas.För att tydliggöra den politiska ansvarsrollen vill vi skilja på finansie-rings- och utföraransvaret. Vi lägger stor vikt vid att stärka medborgarensoch patientens ställning i vården och omsorgen. För detta krävs mångfaldoch decentralisering inom vården. Det ska finnas utrymme ochmöjligheter för privata, offentliga och kooperativa alternativ med olikabehandlingsinriktning och metoder. Verksamheten ska i högre gradpräglas av lokala förutsättningar och politikerna ska säkerställa kraven påeffektivitet och kvalitet. Detta bör ges regeringen till känna.3.3 Ökad mångfaldCenterpartiet vill öka mångfalden av vårdutövare. Staten, landstingenoch kommunerna har det yttersta ansvaret för att allasamhällsmedborgare ges god vård och att tillgängligheten är lika för alla.Att skilja på offentlig kontroll och finansiering å ena sidan och en friproduktion med enskilda, kooperativa och offentliga producenter å andrasidan är angeläget för att uppnå en ökad mångfald av vårdformer. Enmångfald av vårdgivare kan innebära ökad närhet för patienten och endecentraliserad vårdstruktur.