mot · GM02U506 · 1998-10-28 00:00:00 — EU:s jordbrukspolitik och industripolitik är betydligt merprotektionistiska än den svenska handelspolitiska traditionen. EU har satt isystem att kraftigt subventionera det egna jordbruket och betala ut rikligaanslag i exportsubventioner, vilket lett till att jordbruksvaror dumpats påvärldsmarknaden, vilket i sin tur inneburit stora problem för jordbruket attöverleva i tredje världens länder. För att skydda den egna industrin har EUinfört importkvoter och genomfört andra handelsbegränsningar för länderutanför EU, till exempel antidumpningstullar och "frivilliga" export-begränsningsavtal. bör motverka unionens protektionism och verkaför att underlätta handeln mellan olika länder och folk i hela världen. Ettförsta steg är att åstadkomma bibehållna gränskontroller, vilket skapar ettvisst, om än begränsat, utrymme för avvikelser från EU:s handelspolitik.Sverige bör också kräva att fritt få kunna föra fram vårt lands åsikter inomWTO, , dvs. exempelvis kunna driva en med tredjevärldens länder mera solidarisk handelspolitik än EU:s - och dessutomkunna avvika från EU:s eurocentrerade protektionism.Men bör också driva krav på att handel får begränsas om det finnssociala, fackliga och miljöskäl som talar för detta. Tredje världens länder börockså ha rätt att under en utvecklingsfas skydda sina ekonomier mot den rikavärldens länder och transnationella bolag. beslut om att inte deltai MAI-förhandlingarna bör stödjas av Sverige.MiljöSe särskild motion om EU och miljön som Vänsterpartietlägger i allmänna motionstiden 1998.JordbrukspolitikEU-stödet uppmuntrar till ett jordbruk baserat påkonstgödning, gifter och genmanipulation.Överskottsproduktion och långdistanstransporter avlivsmedel och levande djur förvärrar situationen.Vänsterpartiet eftersträvar en jordbrukspolitik för regionalsjälvförsörjning som med miljövänlig teknik producerarkvalitetsvaror.EU:s jordbrukspolitik är krånglig, ineffektiv och orättvis. Enorma summorbetalas ut efter regler som särskilt gynnar de stora jordägarna. Konsumenteroch skattebetalare subventionerar den överklass som äger de bästa jordarna iEuropa; exempelvis är prinsen av den störste enskilde bidragstagaren.Vänsterpartiet vill återföra makten över jordbruksfrågorna till de enskildaländerna och utveckla en politik som utgår från hänsyn till miljö och socialutjämning.Den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitikenSverige bör motverka att EU utvecklas till en europeisksupermakt. Utrikespolitiken kan samordnas, men då enbartpå frivillighetens grund. EU skall inte som organisation vararepresenterat i till exempel FN:s säkerhetsråd.Medlemsländerna skall ha rätt till att självständigt kunnaagera i internationella fora. EU skall inte heller övertauppgifter från de redan existerande alleuropeiskaorganisationerna. EU:s utveckling till en militärunion börförhindras. Kopplingen till Västeuropeiska unionen (VEU)bör upphöra. skall varken vara medlem ellerobservatör av VEU. Varje sådan koppling skadar Sverigestrovärdighet när det gäller återupprättandet av svenskneutralitetspolitik, dvs. militär alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig. Den kollektiva säkerhetspolitiken i Europabör främst bedrivas inom OSSE.Enligt Amsterdamfördraget skall EU utvecklas till en union med egetförsvar. Målet är att försvarsorganisationen skall bli en del av EU, medmöjlighet att sätta in stridskrafter vid konflikter. Fördraget innebär också attvapensamarbetet mellan medlemsländerna stärks. Med denna utvecklingundergrävs de alliansfria ländernas ställning. alliansfrihet harbidragit till att vi har haft fred mycket länge, den har värnat oss motkrigsallianser och stormaktspolitik. Medlemskap i eller VEU skulleinnebära att vi passivt underordnade oss stormakterna. har iinternationella sammanhang varit en progressiv kraft för fred och solidaritet.Med EU-medlemskapet har röst i världen alltmer tystnat.Sverige bör värna om:? den svenska alliansfriheten och neutraliteten,?? att regeringen använder vetorätten för att förhindra att EU blir enförsvarsunion,?? att vapensamarbetet med EU-länderna avbryts,?? fri rörlighet för personer/asyl och invandring. ?Till Amsterdamfördraget finns fogat ett protokoll om asyl förmedborgare i EU:s medlemsstater. Dessa nya reglerupphäver i det närmaste rätten för EU-medborgare att sökaasyl i ett annat EU-land.Omedelbart efter att fördraget undertecknats uttryckte sin allvarliga oro över EU:s beslut att begränsa EU-medborgares rätt att söka asyl. Fördragsbestämmelsen strider enligt FN-organet mot staternas åtaganden enligt Genèvekonvention omflyktingar. Bestämmelsen innebär att man i efterhand inför en geografiskbegränsning i tillämpningen av flyktingdefinitionen i artikel 1 a 2 ikonventionen. En sådan begränsning är inte tillåten enligt NewYork-protokoll som alla EU:s medlemsstater skrivit under. Flykting-kommissariatet påpekade vidare att bestämmelsen strider mot artikel 3 iflyktingkonventionen som kräver att staterna skall tillämpa konventionenutan diskriminering med avseende på den asylsökandes hemland.Flyktingkommissariatet ansåg att EU:s beslut kan bli ett farligt prejudikatför andra regioner i världen. Spridningseffekter kan leda till att denuniversella tillämpningen av de internationella flyktingöverenskommelsernaundermineras.Vi vill också framhålla att även om respekten för mänskliga rättigheter i denuvarande medlemsstaterna är tämligen god i internationell jämförelse vetalla hur snabbt ett sådant förhållande kan förändras. Bland kandidatländernaför EU-medlemskap finns de som tills varken vardemokratier eller rättsstater. Det är helt klart så att rättsstaten inte är likasäkert etablerad i de länderna som i Västeuropa.De undantagsfall när en asylansökan från en EU-medborgare skall tillåtasär utformade på ett sådant sätt att de praktiskt taget aldrig kommer att blitillämpliga. Det första undantaget gäller när ett medlemsland med stöd avartikel 15 i den europeiska människorättskonventionen suspenderat storadelar av skyddet för de mänskliga rättigheterna. Det är något som bliraktuellt när det råder inbördeskrig eller en motsvarande situation. De tvåföljande undantagen handlar om den situationen när rådet antingen fastslagiteller satt i gång ett förfarande för att suspendera ett medlemsland på grund avallvarliga och ihållande brott mot de mänskliga rättigheterna. Det gällerockså situationer liknande det första undantaget. Slutligen kan enmedlemsstat ensidigt fatta beslut om att behandla en asylansökan. underrättas och då skall ansökan behandlas frånförutsättningen att den är ogrundad. Men tanken att införa en plikt attunderrätta ministerrådet strider mot asylrättens grundidé att det är enhumanitär handling som inte skall ha någon betydelse för ländernas godadiplomatiska relationer. Förslaget politiserar asylrätten till den grad att deninte kommer att fungera i praktiken.Att ansökningen automatiskt skall behandlas från förutsättningen att den ärogrundad innebär en diskriminering utifrån den asylsökandes hemland, vilketär förbjudet enligt flyktingkonventionen.Flera tunga remissinstanser på detta område som Rädda barnen, sektionen av har förklarat attprotokollet om asyl för medborgare i EU inte är förenligt med 1951 årsflyktingkonvention. Röda korsets uppfattning är att regering och riksdag stårinför ett val: "Att antingen fullt ut respektera internationellaåtaganden i enlighet med Genèvekonvention och dess tilläggs-protokoll och därmed bekräfta gällande svensk praxis eller att ansluta sig tilloch tillämpa Amsterdamfördragets asylprotokoll. "PolissamarbetetRiksdagen har godkänt protokollet om immunitet ochprivilegier för Europol. förklarade attEuropol enligt Amsterdamfördraget endast får rådgivande,samordnande och stödjande funktioner och att det inte blirfråga om någon myndighetsutövning, varförimmunitetsfrågan saknade aktualitet. ledamoti justitieutskottet reserverade sig mot godkännandet avprotokollet och anförde bl.a. att redan den gällanderegleringen av Europols uppgifter möjliggjorde ett alltföromfattande skydd mot straffrättsliga sanktioner vid fel ochmisstag från Europols personal. Med Amsterdamfördragetblir det möjligt att kalla in understödjande enheter frånEuropol för aktivt polisarbete i t.ex. . Detta arbete ärdå inte underkastat svenska bestämmelser som begränsarpolisens maktutövning och skyddar mot övergrepp.Amsterdamfördraget stadgar i artikel K 2 2 a att Europol skall ha rätt attutföra operativa insatser av gemensamma grupper som omfattar företrädareför Europol i en stödjande funktion. Det finns ingenstans närmare angivetvad gränserna går för vad som är en stödjande funktion.Vänsterpartiet anser att svenska poliser själva skall fatta beslut om polisfrån andra länder skall delta i operativt arbete på svenskt territorium. Dettabör ges regeringen till känna.I Europol ingår ett förspaningsregister där brottslingar och personer som ärmisstänkta för brott kan registreras. Men det är även möjligt att registreravittnen som kallas till domstol, brottsoffer eller personer som kan tänkas blibrottsoffer samt kontakter, medhjälpare eller personer som kan lämnauppgifter om brott. Förutom vanliga data som ålder, yrke och bostad kanäven uppgifter om rasursprung, religiös uppfattning, politisk ståndpunkt,sexuell läggning och hälsotillstånd registreras. De sistnämnda uppgifternakan dock inte ensamma vara skäl för registrering.EU-länderna diskuterar även ett förslag att skapa ett heltäckandekontrollsystem av asylsökande. Bakgrunden är att en asylansökan bara fårbehandlas i ett EU-land. Blir det avslag och flyktingen därefter försöker iannat medlemsland skall datorn meddela detta och direktavvisning ske. Detmesta av denna verksamhet finns i men parallellt skapas ettannat register som heter Eurodac. I det skall fingeravtryck ochpersonuppgifter på alla asylsökande som är läggas in. Dettakontrollsystem är ett uppenbart hot mot rättssäkerheten och bör därförmotarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.SchengenSchengenavtalet, som med Amsterdamfördraget blir en delav , innebär att gränskontrollerna avskaffas mellanmedlemsländerna. Det betyder sämre möjligheter attbekämpa smuggling, t.ex. av alkohol, narkotika och införselav otjänliga livsmedel. Det gör det svårare att gripaefterspanade vid de inomeuropeiska nationsgränserna.Det utökade visumtvånget reser murar mot omvärlden. Ett dataregisterinförs som möjliggör kontroll av enskilda personer som varken är dömdaeller misstänkta för brott. Det tillåter registrering som innehåller uppgifterom ras, religiös uppfattning, politisk ståndpunkt och sexuell läggning. Detskall också bidra till att hålla världens flyktingar utanför EU:s gränser.Vänsterpartiet är starkt kritiskt till . Detta finns närmareutvecklat i en partimotion med anledning av regeringensproposition . Vi pekade i den motionen särskilt på att detföreligger allvarliga brister vad gäller den rättsliga och parlamentariskakontrollen av avtalet, att visumregler, transportöransvar och registrering avavvisade asylsökande i strider mot våra åtaganden enligt Genèvekonventionenom flyktingar. Skyddet för den personliga integriteten i samband meddatautbytet via är helt otillfredsställande.Föreskrifterna för SIS möjliggör registrering av personer som varken ärdömda eller misstänkta för brott. Syftet är att upprätta allmän ordning ochsäkerhet. Utifrån dessa ganska luddiga och tolkningsbara begrepp skallpersonuppgifter kunna utlämnas till utländsk polis och säkerhetsmyndighet.SIS-kontrollen riktar i första hand in sig på "ej önskvärda utlänningar".Kontrollerna skall inte enbart ske vid gränser utan äveninne i länderna. I SIS finns en viss begränsning för vad som får registreras.Den begränsningen gäller dock inte i , som är det mer okändaregistret inom Schengen. I detta register kan uppgifter som inte får finnas iSIS utbytas mellan . Det kan bl.a. röra information omkänsliga personuppgifter. Av föreskrifterna framgår att även ländernassäkerhetstjänster skall delta i samarbetet enligt en särskild procedur.Utträde ur EUNär folkomröstningen i genomfördes hadefolket att ta ställning till resultatet av de förhandlingar somden svenska delegationen då gått med på. Det EU somsvenska folket sade ja till i folkomröstningen är på mångasätt mycket förändrat. Folket har inte heller fått säga vad detanser om den inriktning som utvecklingen tagit. Sedan 1994har både Amsterdamfördraget och Schengenavtaletratificerats av den svenska . Om det är så attutvecklingen gått åt ett annat håll än vad folket i ett enskiltland tycker, skall det också ha möjlighet att begära utträde urunionen. anser därför att det bör införas enutträdesparagraf när det gäller medlemskap i unionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lobbyisterna inom EU bör registreras och granskas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU verka för att införa en offentlighetsprincip av svensktsnitt,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ställning i EU:s beslutsprocess bör stärkas, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fackutskott och bör kopplas in på etttidigt stadium, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör skapas organisatoriska former för att bindaregeringen vid en viss handlingslinje i ministerrådet, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att initiativmakt bör minskas till förmån förde nationella parlamentens, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU verka för att öppenhet och offentlighet bör blihuvudregel inom hela EU-systemet, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fler länder i tredje världen skall ha frihandelsavtal med EU,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s fonder för utjämning bör reformeras,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att ger rekommendationertill medlemsländerna om alla kvinnors rätt till förvärvsarbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för en jämn fördelning mellan könen iinstitutionerna och de beslutsfattande organen inom EU,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av den inre marknaden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att underlätta handeln mellan olikaländer och folk i hela världen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU-regler som står i strid med 1951 årsGenèvekonvention om flyktingar,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att självt skall besluta när och hur poliser från andraländer skall delta i operativt arbete på svenskt territorium, 217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristen i rättssäkerheten vad gäller EU:s kontrollsystem förasylsökande,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utträdesparagraf bör införas i EU:s fördrag.1Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 2-7 och 18 hänvisade till KU.2 Yrkande 16 hänvisat till JuU.