mot · GM02U623 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U623av m.fl. (v, m, kd, c, fp, mp)Mänskliga rättigheter i TurkietDen bristande respekten för de mänskliga rättigheterna iTurkiet har behandlats i under en lång följd av år.I internationella fora som , , FN och EUuppmärksammas mänskliga rättigheterssituationen i Turkietgenom initiativ från olika länder däribland Sverige.Turkiet har ratificerat såväl FN:s konvention mot tortyr som mot tortyr och den Europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Den turkiskakoalitionsregeringen, som tillträdde 1991, lovade vid sitt tillträde att värnarespekten för de mänskliga fri- och rättigheterna i landet och demokratiseradet turkiska samhället. I samband med att Europeiska unionen hösten 1995skapade tullunionen mellan och ställde den dåvarande turkiskapremiärministern ut löften om demokratisering och förbättradrespekt för mänskliga rättigheter. Dessa löften har upprepats av den cirka ettår gamla Yilmasregimen. Situationen för de mänskliga rättigheterna har inteförbättrats på något påtagligt sätt. Rapporter från människorättsorganisa-tioner som , ochHelsinki Watch visar att många av de löften som utställts i olika samman-hang inte har hållits. Vissa lagändringar som gjorts förkortar häktningstidenoch ökar möjligheten för en gripen att få advokathjälp. Det återstår nu att seom dessa lagändringar också tillämpas. tänds ett hopp att MR-situa-tionen i detta land ska vändas till det bättre men ofta kommer ocksåbakslagen.Åtal mot författare, journalister, människorättsaktivister fortsätter och fåribland karaktären av rena trakasserier. Organisationsfriheten undertrycks.Oförklarliga försvinnanden fortsätter. Fyra kurdiska parlamentariker sitterfortfarande i fängelse och avtjänar ett fängelsestraff på denmycket långa tiden . De har dömts på mycket tvivelaktiga grunder försin övertygelse. Bland de dömda finns Sacharovpristagaren för frigivande av de kurdiska parlamentarikerna måste fortsätta.Detta bör ges regeringen till känna.Sedan 1991 har minst 10 aktivister i mördats. flesta fall har attentatsmännen förblivit oidentifierade och gått fria.Attentaten har ofta förekommit i samband med trakasserier från polisen motorganisationen för aktiviteter som enligt deras mening är lagliga.Den 12 maj utsattes till och med ordföranden för HRA, Akin Birdal,för ett attentat på sitt kontor i . Trots stora blodförluster överlevdeBirdal och efter press från internationell och nationell opinion tycks nuattantatsmännen vara på väg att dömas. Attentatet mot Birdal kommersamtidigt som de turkiska myndigheterna själva utnyttjade uppgifter från enavhoppad PKK-medlem, Semdin Sakik, som påstod att Birdal och mångaandra kända personligheter hade stött PKK. Semdins uppgifter gavs mycketstor publicitet.Under närvaro från många kända MR-aktivister och företrädare förutländska ambassader, däribland den svenska ambassadören, öppnades den13 juni ett nytt behandlingscenter för tortyrskadade i isydöstra . stormade 15 poliser in i centret och förklaradedet stängt. Centret skulle drivas av () med stöd av pengar från . Efter internationella påptryckningaroch en intern juridisk process lyckades centret åter få öppna senare undersommaren.Händelser under innevarande år visar att MR-organisationer i har svårt att arbeta och utsätts för trakasserier och dess med-lemmar upplever sig leva mer eller mindre under ständigt hot.Enligt om mänskliga rättigheter ska frivillig-organisationernas arbete i MR-frågor underlättas. har långt kvar tillatt leva upp till detta ställningstagande. Regeringen bör verka för att dennaprincip också följs i . Detta bör ges regeringen till känna.I början av november 1996 inträffade i byn i västra enbilolycka som har kommit att spela stor roll särskilt i den inrikespolitiskadebatten. I bilen färdades en parlamentsledamot tillhörande partiet , eninrikesministern närstående man som var rektor för , enkänd och av efterlyst mördare och en skönhetsdrottning. Statligautredningar och massmediernas granskningsarbete har efter olyckan visat påett samarbete mellan politiker, polis och maffia som många redan tidigarepåstått var en verklighet i . Inrikesministern tvingades ocksåavgå. Utredningen om fortgår och en rad nya avslöjandenom korruption och maffians inblandning i turkisk politik har kommit desenaste två åren. Men de rättsliga konsekvenserna av avslöjad korruption haruteblivit.Denna och andra händelser visar att det inte räcker med lagändringar ochkonventionsåtaganden för att stabil demokrati och mänskliga rättigheter iTurkiet ska bli verklighet. Ett omfattande utbyte av personer i statsapparatengenom en helt ny politisk process är troligen en förutsättning för attönskvärda förändringar ska bli långsiktigt hållbara.I rapporten från parlamentariska delegation till i maj 1995redogörs för de vitt spridda anklagelserna mot turkiska säkerhetsstyrkorsöverdrivna våld inklusive mord och tortyr i sin kamp mot terrorismen.Tiotusentals människor har drivits på flykt. Oförklarliga försvinnanden avpersoner som senare återfinns mördade hör också till bilden. Rapportenutgjorde grund för ett uttalande från parlamentariska församlingsmöte i med krav på den turkiska regeringen attförbättra MR-situationen. En parlamentarikerdelegation under ledning avordföranden i parlamentariska församling, , besöktepå inbjudan av det turkiska parlamentets talman 1997för att följa upp besöket av delegation och förbättra Turkietsrelationer med . Delegationen gjorde utan framgång flera vädjanden tillden turkiska regeringen och parlamentariker att gå med på att får ha en personlig representant i . Ansträngningarnaatt få till stånd en sådan representation måste fortsätta. Om detta inte lyckasbör en ny OSSE-delegation försöka få inbjudan till . Detta bör gesregeringen till känna.Den bristande respekten för mänskliga rättigheter hänger intimt sammanmed politik att till varje pris slå vakt om landets enhet. Kraven pådenna enighet medför att varje tendens till självstyre på etniska ellerreligiösagrunder ses som ett hot mot den turkiska staten, och grundläggandeuniversella mänskliga rättigheter sätts ur spel. Det är inte bara kurder ochassyrier/syrianer som utsätts för en hårdhänt assimileringspolitikÄven armenier, grekisk ortodoxa och aleviter drabbas. De ses ibland somhot mot den turkiska staten och utsätts för diskriminering och förtryck. Det ärnödvändigt att det internationella samfundet upprätthåller ett ständigt tryckpå för att förmå landet att finna en väg att lösa sina problem inomramen för de internationella åtaganden som gjort vad gäller demänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och löften att stoppabruket av tortyr. Hänvisning till kampen mot våld och övergrepp, som deanvänds av t.ex. PKK, kan inte användas som ett försvar för de kränkningarav mänskliga rättigheter som pågår. har rätt att bekämpa terrorismoch värna sin territoriella integritet men politiken måste utövas i enlighetmed rättsstatens principer. Det är just i kris- och krigssituationer somvakthållandet av demokratiska principer och mänskliga rättigheter sätts påprov. En fredlig lösning på den pågående väpnade konflikten är nödvändig.Liksom på andra håll i världen, såsom i , , ochTjetjenien måste den väpnade konflikten ersättas av vapenvila, dialog ochförhandlingar. Den slutgiltiga militära lösningen har ännu inte nåtts. Turkiettycks nu enligt medierna ha nått en överenskommelse med sominnebär att inte ska låta PKK hållas på syriskt territorium. Även omSyrien, och kan enas om militära insatser för att slutgiltigtkrossa PKK så kvarstår det grundläggande politiska problemet med kurder-nas och andra gruppers krav på självstyre, demokrati och mänskligarättigheter. Detta politiska problem kan leda till nya våldsutbrott. Ansträng-ningar bör göras för att inbjuder en kompetent undersöknings-delegation som under den s.k. Moskvamekanismen på plats i kangranska kränkningar av de mänskliga rättigheterna inklusive olika minorite-ters rättigheter. Detta bör ges regeringen till känna.För att blixtbelysa hur rättsväsendet i kan fungera kan användasett aktuellt fall. Den 21-årige studerade vidMiddle i . Güllü blev gripen den 17 dec1997 när han var med vid en uppläsning att ett stöduttalande för 8 andrastudenter. Dessa hade tidigare dömts till sammanlagt fängelse för attde i Nationalförsamlingen visat ett plakat med protester mot höga student-avgifter och för att de ansågs tillhöra en illegal organisation. Güllü uppges haslagit en civilklädd polis och tagit hans pistol. I åtalsakten mot honom krävsatt Güllü ska dömas till döden. Även om inga dödsdomar verkställs sedan 12år tillbaka så förefaller det föreslagna straffet orimligt liksom straffen motde 8 studenterna..Enligt vår bedömning bryter Europarådsmedlemmen mot åtskilligaav artiklarna i angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. kan kritiseras för brottmot artikel 2, som kräver att envars rätt till liv ska skyddas genom lag,artikel3, som innebär förbud mot tortyr, artikel 5, som garanterar personlig frihetoch säkerhet, artikel 10, som skyddar envars yttrandefrihet och artikel 11,som garanterar friheten att delta i fredliga sammankomster samt förenings-frihet.Självfallet bryter också mot såväl FN:s konvention mot tortyrsom mot tortyr. somEuropeiska kommittén för förhindrande av tortyr har vid flera tillfällenbesökt och rapporterat om tortyr. Dessa kommittéers rekommen-dationer har dock negligerats av . och andra länder måsteenvetet kräva att följer dessa rekommendationer.Turkiets behandling av utomeuropeiska flyktingar lämnas också mycket iövrigt att önska och har karaktären av godtycke. bör begära attTurkiet ratificerar tilläggsprotokoll till flyktingkonventioni sin helhet. Detta bör ges regeringen till känna.Turkiet har länge vägrat att ta emot FN:s särskilde rapportör om tortyr ochFN:s arbetsgrupp mot ofrivilliga försvinnanden (WGEID). harTurkiet glädjande nog genom ett brev till FN:s MR-center i inbjuditFN:s särskilde rapportör att besöka under sista kvartalet 1998.WGEID inbjuds att besöka landet . Det är viktigt att Sverigenu bevakar att dessa besök verkligen genomförs och att både rapportörenoch WGEID får tillräckligt med tid i landet för att göra grundliga utredningargenom intervjuer och andra undersökningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.Inskränkningar i yttrande- och tryckfriheten som blir ett resultat avtillämpningen av den turkiska lagstiftningen är oacceptabla. Som ett led idemokratiseringen måste också organisationsfriheten stärkas. Fortfarandehindras politiska partier att verka. bör uppmana att ratificeraFN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt desstilläggsprotokoll. Detta bör ges regeringen till känna.I samband med tullunionsavtalet antog rekommenda-tioner vad gäller bl.a. mänskliga rättigheter, demokratisering och en fredliglösning av den kurdiska frågan. har också antagit enresolution genom vilken man fryser vissa ekonomiska medel församarbetet mellan och med undantag för humanitärt bistånd. I ettbeslut från ledde till att allt bostånd till arbete fördemokrati och mänskliga rättigheter i frystes, Utbetalningarnauppgavs sakna hållbar laglig grund. Ännu är denna fråga intelöst men arbete pågår och en lösning är trolig . Det kan intevara rimligt att kommissionen först föreslår en Turkietstrategi mars 1998som får medlemsländernas välsignelse och därefter visar det sig att legalamöjligheter att ge ekonomiskt stöd till demokrati och MR-projekt i Turkietsaknas. Regeringen bör noga följa upp hanteringen av dessa frågor iministerråd och kommission. Frivilligorganisationerna i har åsamkatsstora besvär av detta avbrott i stöd från EU. bör också med kraftverka för att det ekonomisk stödet från EU till MR- och demokratiprojektsom drivs av frivilligorganisationer i ökar. Detta bör ges regeringentill känna.Självfallet ska också verka för att ministerrådet i sina överlägg-ningar med ska ge MR-frågorna hög prioritet och ickeenbart föra förhandlingar om ekonomiska frågor. En förutsättning för attTurkiets medlemskap i överhuvudtaget ska kunna börja diskuteras är attdet sker uthålliga förbättringar på området demokrati och mänskliga rättig-heter. Däremot kan inte det faktum att religionen islam har stor utbredning iTurkiet användas som argument mot medlemskap i är glädjande att tillhör de mer framträdande länderna när detgäller ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer som verkar för mänskligarättigheter, fred och demokrati i . Bland annat ges via stöd till fyra centrum för behandling av tortyrskadade. Även stödtill dokumentation av överghrepp mot mänskliga rättigheter ges. Men inombiståndsorganisationen fortfarande finnas en stor osäkerhet ivilken omfattning och till vilka mer preciserade ändamål som bistånd till stödför mänskliga rättigheter och demokrati kan ges. Därför bör regeringenutarbeta en Turkietstrategi som ger klara besked om vad som bör ingå isvenska MR-bistånd till turkiska frivilligorganisationer. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frivilligorganisationernas arbete i MR-frågor i Turkietunderlättas i enlighet med om mänskliga rättigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verkar för att ordförandeskap får ha enpersonlig representant i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att inbjuder en kompetentundersökningsdelegation som under den s.k. Moskvamekanismen på plats iTurkiet kan granska kränkningar av de mänskliga rättigheterna inklusiveolika minoriteters rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör begära att ratificerar 1967 årstilläggsprotokoll till flyktingkonvention i dess helhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nu bevakar att FN:s särskilde MR-rapportörs besökverkligen genomförs och att både rapportören och WGEID får tillräckligtmed tid i landet för att göra grundliga utredningar genom intervjuer ochandra undersökningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör uppmana att ratificera FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter samt dess tilläggsprotokoll,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med kraft skall verka för att det ekonomiska stödetfrån EU till MR- och demokratiprojekt som drivs av frivilligorganisationer iTurkiet ökar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör utarbeta en Turkietstrategi som ger klarabesked om vad som bör ingå i svenskt MR-bistånd till turkiskafrivilligorganisationer.Stockholm den 22 oktober 1998Murad ()()()()()Per ()