mot · GM02N228 · 1998-10-28 00:00:00 — Detta är olyckligt och vi vill erinra om vadEnergikommissionens sakkunnige miljöexpert, professor ,anförde i ett särskilt yttrande till kommissionens betänkande: "Om man tittari backspegeln kan man konstatera att såväl den omställning som resulteradei vattenkraftens utbyggnad som den som gav oss kärnkraften resulterat imiljöeffekter och -problem, som vi bedömer som mycket mer allvarligaän vad de bedömdes vara vid omställningstidpunkten". Professor blev "att med försiktighet och gradvisa förbättringar driva deenergisystem vi har vidare i stället för att kraftfullt ställa om till nya meddelvis okända miljörisker, vore nog den klokaste tillämpningen avmiljövårdens försiktighetsprincip".11.2 VattenkraftenModerata samlingspartiet motsätter sig som framgår under avsnitt 4.3Investeringsstöd både att skattesubventionera vattenkraftsutbyggnadoch en försvagning av älvskyddet.Det råder ingen tvekan om att vattenkraften på många sätt är bra frånmiljösynpunkt. Det är en förnybar energikälla och den avger inga utsläpp tillomgivningen. är det ofrånkomligt att exploateringen av vattendragför elproduktion har en mycket stor lokal miljöpåverkan. Det gäller även dekoncept för en mer skonsam exploatering som har utarbetats avkraftindustrin och det gäller också vid utbyggnad av små vattenkraftverk.En mer betydande potential för ny vattenkraft finns i de älvsträckor somidag är skyddade i naturresurslagen, framför allt de fyra orördaNorrlandsälvarna. Vi är inte beredda att medverka till någon exploatering idessa områden. Vi ser det som vårt ansvar gentemot kommande generationeratt i görligaste mån bevara dessa unika naturmiljöer.Moderata samlingspartiet anser att dagens älvskydd är väl avvägt. Vikommer därför inte att medverka till några förändringar i lagstiftningen varesig för att underlätta eller försvåra en utbyggnad av vattenkraften.11.3 FossilgasenEfter elmarknadens avreglering finns förutsättningar för att mötaframtida ökningar av inhemsk elefterfrågan på ett diversifierat ochsmåskaligt sätt. En konsekvens av en förtida kärnkraftsavveckling ärökade risker för att vi ånyo tvingas in i nya storskaliga energisystem.Socialdemokraterna planerar för ett ökat utnyttjande av det befintligafossilgasnätet i . Det är invändningsfritt att utnyttja befintliginfrastruktur, i detta fall gasledningar, fullt ut. Det allvarliga är attkärnkraftsavvecklingen nu snabbt bygger upp ett tryck på att introducerafossilgasen i stor skala i Sverige.I jämförelse med kol och olja ger fossilgasen lägre utsläpp av koldioxid.Miljövinster kan därför erhållas om fossilgas ersätter andra fossila bränslen,exempelvis inom transportsektorn eller för uppvärmningsändamål. Omfossilgas däremot ersätter utsläppsfri kärnkraft för elproduktion blirresultatetkraftigt ökade utsläpp av såväl koldioxid som kväveoxider. Fossilgasen äroch förblir ett fossilt bränsle en ändlig och icke inhemsk naturresurs.En utbyggnad av fossilgasnätet bör ses också ur ett nordiskt ochinternationellt perspektiv. Såväl från som och finnsett intresse av att knyta ihop gasnäten. Det står emellertid klart att ettledningsnät genom förutsätter avtappning och ett betydandeutnyttjande av gasen i Syd- och befolkningstäta områden. Ensådan storskalig gasintroduktion skulle snabbt slå ut biobränsleanvändningeni kraftvärme- och fjärrvärmeproduktion. En ökad gasanvändning kommerendast till en del att ske på bekostnad av andra fossila bränslen.Till miljöaspekterna kan fogas att uppbyggnad av ett gasnät ärutomordentligt kapitalkrävande. Ett betydande investeringsutrymme skulleintecknas för att bygga upp en dubbel infrastruktur i form av gasledningarbredvid elledningarna.Mot angiven bakgrund motsätter sig Moderata samlingspartiet enstorskalig fossilgasintroduktion i Sverige.12 Energipolitiken i övrigt12.1 EnergibeskattningenModerata samlingspartiet anser att den viktigaste uppgiften påenergiskatteområdet nu är att få till stånd en ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna. Ökande skillnader ocholika beskattningsprinciper mellan länderna hotar effektiviteten på dengemensamma, nordiska elmarknaden. Det innebär att de samladeproduktionsresurserna utnyttjas mindre effektivt, vilket leder tillsamhällsekonomiska kostnader och en ökad miljöpåverkan.Moderata samlingspartiet anser att de särskilda produktionsskatterna påvattenkraft och kärnkraft skall slopas. Endast miljöstyrande skatter ochavgifter bör användas i produktionsledet och den fiskala beskattningen istället ske på ett konkurrensneutralt sätt i konsumtionsledet. Det är ocksåviktigt att alla styrmedel utformas på ett sätt som gör dem kostnadseffektiva.Koldioxidbeskattning kan stödja klimatpolitiken genom att medverka begränsning av utsläppen från fossila bränslen. Den förutsätter dockåtminstone en europeisk samordning, eftersom effekten annars blir attproduktion flyttar till andra länder. Man bör heller inte ha en övertro påmöjligheterna att med sådana styrmedel internalisera miljökostnaderna ielpriset. Risken är då att man hamnar i ett slags statlig prispolitik som ledertill ineffektivitet och sämre resurshushållning.12.2 skall vara ett strikt affärsmässigt bolag som deltar ikonkurrensen på jämbördiga villkor med andra kraftproducenter. Underde som har gått sedan bolagiseringen har ledningockså lyckats att etablera bolaget som en professionell, trovärdig ochoberoende aktör på kraftmarknaden. Alla de mål som satte uppvid bolagiseringen har uppfyllts. Förvaltningen av statens kapital hareffektiviserats till fromma för skattebetalarna. Verksamheten harrationaliserats till fromma för kunderna och den har anpassats till denfortgående internationaliseringen av elmarknaden. Betydande satsningar mångmiljardbelopp har gjorts på forskning ochutveckling.Allt detta är ett resultat av att Socialdemokraterna och de borgerligapartierna huvudsakligen i samförstånd har genomfört en bolagisering avVattenfall och en avreglering av den svenska elmarknaden. Närsocialdemokraterna nu tilldelar vad man kallar en "strategiskroll i omställningsarbetet" och politiserar företagets ledning bryts dettasamförstånd. Det innebär ett stort steg tillbaka.Också synes vara indraget i Socialdemokraternas försök attförtidsavveckla , vilket även har bekräftats av regeringens advokatSten i förhandlingarna i Regeringsrätten:I stället kan regeringen då vidta lämpliga åtgärder som att dela upp Vattenfalleller göra en fördelning av bolagets tillgångar. (i Regeringsrätten 980910)Det är alltså inte bara som riskerar att misshandlas för attSocialdemokraterna skall kunna genomföra en partitaktiskt motiveradförtida avveckling. Även påverkas negativt.Energipolitiken bör anpassas till de nya förutsättningar som gäller på enkonkurrensutsatt elmarknad. Den ökade politiska styrningen skadar för-troendet för inom och utom landet. Bolagets fortsatta utvecklinghämmas när politiska skäl lägger hinder i vägen för ett affärsmässigtagerande.Politiseringen riskerar också att snedvrida konkurrensen. När statenbestämmer spelreglerna på en återigen alltmer politiskt styrd energimarknadoch ökar den politiska kontrollen över det största företaget pådenna marknad uppstår en skadlig intressesammanblandning. Risken ärdessutom överhängande för att det uppstår skadliga spridningseffekter, d.v.s.att politiseringen skapar en generell osäkerhet om den roll som stora statligaföretag spelar på konkurrensutsatta marknader.Moderata samlingspartiet anser att även fortsättningsvisskall bedriva sin verksamhet självständigt och på affärsmässiga grunder samtatt ägandet i skall breddas.12.3 Slutförvaret av kärnavfallKraftindustrin har i lag ålagts ansvaret för det slutliga omhändertagandetav allt använt kärnbränsle och annat högaktivt avfall frånkärnkraftverkens drift. För att möta detta krav har industrin bildat bolagetSvensk ().Inga politiska beslut har fattats om formerna för slutförvar. SKB:s arbets-hypotes är inriktad mot ett koncept som innebär inkapsling och slut-deponering av allt högaktivt avfall i ett djupförvar ner i detsvenska urberget.Innan SKB:s koncept kan utvecklas färdigt för att värderas ochmyndighetsprövas från bl.a. säkerhets-, strålskydds- och miljösynpunktbehöver företaget genomföra förstudier och platsundersökningar på ett antalorter i landet. har detta förhindrats i bl.a. och efterlokala folkomröstningar.I de berörda orterna har folkomröstningarna i praktiken gjorts till en frågaom godkännande eller ej av ett slutförvar i kommunen. Resultatet blir dels attSKB inte kan färdigutveckla sitt koncept för avfallshanteringen, dels risk föratt förstudierna styrs till orter med potentiellt positiv opinion snarare äntillorter med optimala geologiska och andra förutsättningar. Detta är givetvisolyckligt.En lösning av slutförvarsfrågan brådskar visserligen inte men det är ennationell angelägenhet. Därmed blir det också ett ansvar för regering ochriksdag att föra processen framåt. Den lokala opinionen i olika kommuner ärgivetvis mycket viktig att beakta men den bör rimligen inte vägas in förränen godkänd slutförvarsmetod finns framme och olika alternativ tilllokalisering föreligger.Mot denna bakgrund anser Moderata samlingspartiet att det bör ankommapå regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att säkerställa slutförvars-frågans lösning.12.4 Osäkerheten slår ut arbetenDet saknas fortfarande besked om hur den framtida energibeskattningenskall utformas. Det finns inga bedömningar av de samhällsekonomiskakostnader som oundvikligen kommer att uppstå om staten medvetetföröder produktionsresurser genom att stänga . Det finns ingenantydan till beräkning av de direkta kostnader som kommer attdrabba den svenska statsbudgeten. Än mindre har hushållen och industrinfått några besked om vilka ytterligare bördor som är att vänta.Tidigare har investerare inom och utom landet förlitat sig på att social-demokratisk retorik är just retorik. När den socialdemokratiskapartikongressen 1996 uttalade att kärnkraftsavvecklingen skulle inledastrodde flertalet utomstående bedömare att rationalitet och saklighet såsmåningom skulle ta överhanden. När denna tro sedermera visade sig varafelaktig tvingades investerarna att ta fasta också på kongressbeskedet att "...därefter skall kärnkraftsavvecklingen fortsätta i jämn takt".Om denna fortsatta, jämna avvecklingstakt ges emellertid inga besked.Den energiuppgörelse som har ingåtts mellan , Centernoch är väsentligen en kortsiktig överenskommelse om vissaenergianslag i statsbudgeten och om en eller möjligen två reaktorer iBarsebäck. För tiden utlovas investerarna ingenting annat änett fortsatt partipolitiskt schackrande med nya förhandlingar, utvärderingar,kontrollstationer och överläggningar.Ett stort antal av landets energiintensiva företag har inslag avutländskt ägande. Var företagen skall göra sina investeringar är inte givet påförhand. Alternativ till fortsatta investeringar i finns nästan alltid.Enstängning i sänder ett mycket negativt budskap till dessa aktörer.Tillsammans med frånvaron av besked om vad som sedan skall hända skapardetta en bestående osäkerhet om vilka de långsiktiga förutsättningarnaegentligen är för att bedriva industriell verksamhet i . Dennaosäkerhet kommer att kosta vårt land ett stort antal arbetstillfällen. Häriligger den riktigt stora kostnaden för energiuppgörelsen, som således börrivas upp.13 Hemställan13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens betydelse för denekonomiska utvecklingen,2. att godkänner riktlinjer för energipolitiken i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektivisering och hushållning medenergi,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt användning av s.k.avkopplingsbara elpannor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de energipolitiska programmen,6. att slopar investeringsstöd för ny energiproduktion ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energiforskningens betydelse,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fortsatt svenskt deltagande i deninternationella fusionsforskningen,19. att beslutar upphäva det s.k. tankeförbudet i 6 §kärntekniklagen i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hushållens energikostnader,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om industrins elkostnadsläge,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens regionalpolitiska effekter,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utslagning av arbetsplatser vid en förtidaavveckling av kärnkraften,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utslaget folkomröstning börföljas,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens nya förutsättningar på enavreglerad elmarknad,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnkraft på marknadens villkor,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskerna för kärnsäkerheten vid en förtidaavveckling av svensk kärnkraft,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översynen av atomansvarighetslagen, 219. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnkraftens kostnader,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av en offensiv klimatpolitik,321. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöeffekterna av ökad elimport,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt drift vid kärnkraftverket iBarsebäck,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om storskalig biobränsleanvändning,24. att hos regeringen begär en utredning avmiljökonsekvenserna vid en storskaligt ökadbiobränsleanvändning i enlighet med vad som anförts imotionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyddet för vattendrag mot exploateringför energiändamål, 426. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en storskalig fossilgasintroduktion iSverige,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna, 528. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fiskal energibeskattning endast skall skei konsumtionsledet, 529. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om koldioxidbeskattning, 530. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internalisering av externa kostnader ienergipriserna,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om oberoende och affärsmässighet,32. att hos regeringen begär förslag om breddning avägandet i i enlighet med vad som anförts imotionen,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsmakternas ansvar för frågan omslutförvar av kärnavfall, 334. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av besked rörande de långsiktigaförutsättningarna för att investera i industriell verksamhet iSverige.35. att beslutar att upphäva avvecklingslagen den 31december 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 20 oktober 1998Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()1 Yrkande 8 hänvisat till UbU.2 Yrkande 18 hänvisat till LU.3 Yrkandena 20 och 33 hänvisade till MJU.4 Yrkande 25 hänvisat till BoU.Elanders Gotab, 19995 Yrkandena 27-29 hänvisade till SkU.