mot · GL02Fi19 · 1998-04-29 00:00:00 — Just nu är konjunkturen god och förbättras sannolikt fortfarande . Detta är inget unikt. Det har hänt . Konjunkturerna har alltid varierat, se diagram 3.1. har vi haft sex konjunkturuppgångar och lika många nedgångar. Just nu befinner sig både och merparten av EU-länderna i en konjunkturuppgång, även om varnar för att möjligen befinner sig på själva konjunkturtoppen. När konjunkturen förbättras, då förbättras produktion, sysselsättning och inkomster. Diagram 3.1 Industrikonjunkturen 1994-1997 Men efter varje konjunkturuppgång kommer en avmattning. Så kommer det att bli även . Den kommer troligen eller 2000. Då kommer sanningens minut. Är svensk ekonomi tillräckligt stark för att klara en konjunkturnedgång eller kommer det att bli kraftiga påfrestningar på sysselsättning och offentliga finanser? En ansvarsfull politik måste se bortom den allra närmaste konjunktursvängningen. Långsiktigt har position försämrats i jämförelse med omvärlden: från fjärde plats till 18:e plats bland industriländerna när det gäller BNP per person, inklusive offentliga tjänster. Detta visar köpkraftskorrigerade BNP-siffror som på ett bättre sätt speglar den verkliga köpkraften i ett land än de officiella valutakurserna. Senaste EU-statistik tyder dessutom på att vi i själva verket sjönk ner till 19:e plats . Inom EU är det därmed bara , och som har lägre BNP per person än . Tabell 3.1 BNP per invånare, köpkraftskorrigerad Index OECD-genomsnittet = 100 Inget annat av de länder som jämte låg i topp har fått sin relativa position så kraftigt försämrad som . Spelar det någon roll? Ja, även om vi inte jämför oss med den enskilde tysken eller holländaren så har försämringen återverkningar inte bara på den relativa utan även den absoluta levnadsstandarden. Det är inte bara att importvaror och utlandsresor blir dyrare, mer måste betalas i skatt för att hålla oförändrad standard på de offentliga tjänsterna. De som har möjlighet att arbeta på en internationell arbetsmarknad söker sig ut, för kortare eller längre tider, eller för gott. Om något parti års val det första med nya konstitution hade presenterat ett program med följande huvudpunkter: en kraftigt ökad statsskuld, en ökning av arbetslösheten till totalt sett, en realt sett stillastående köpkraft för hushållen under en stor del av perioden, en kraftig ökning av offentlig sektor till priset av en ökning av skattekvoten från , en utförsåkning av den svenska ekonomin i förhållande till andra från en topposition till 16:e plats, då tror jag inte att det partiet fått särskilt många röster. (Ur Ett svårskött pastorat, av , socialdemokratisk statssekreterare, chefredaktör, landshövding och vd för .) Den lilla uppgång som diagram 3.2 antyder är det som regeringen nu försöker exploatera. Detta presenteras av regeringen som att nu är alla problem i stort sett lösta. Men det viktiga är inte om vi får en tillfällig konjunkturuppgång, det viktiga är att bryta den långsiktiga nedåtgående trenden. Vi kan jämföra med slutet av 80-talet. Då hade en liknande uppgång. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen var snabb när det gällde att spendera de överskott som konjunkturen skapade i de offentliga finanserna. Vi fick inflation, överhettning och låg tillväxt. Den begynnande nedgången förnekades: vändpunkten hade kommit! kommer vi förmodligen i stället att få ökad arbetslöshet när konjunkturen vänder nedåt. Det som regeringen i sina prognoser presenterar som en permanent tillväxt är i själva verket en högst normal konjunkturuppgång. Det är bra att den kommer. Men den bör användas, inte för att låtsas att våra problem är över, utan för att ta itu med det som hindrar från att få en hög stabil tillväxt. 3.2 Sysselsättningen det stora misslyckandet Regeringens stora misslyckande ligger på sysselsättningens område. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna att om de kom till makten skulle den öppna arbetslösheten stanna vid . Den blev , en skillnad på nästan 120 000 personer. Regeringen har successivt utlovat sysselsättningsökningar vid makten. De samlade löftena år för år, , uppgår till 204 000. Det faktiska utfallet är en minskning med 5 000 personer. Det är således en ackumulerad skillnad över mandatperioden på närmare 210 000 jobb som saknas jämfört med vad som utlovats. Det är stor risk att också årets utlovade ökning på 39 000 jobb tillhör samma kategori som de tidigare årens. Sysselsättningen var i kraftigt ökande när den borgerliga regeringen lämnade över. Ökningen uppgick till 2 000 . Denna ökning fortsatte några månader efter regeringsskiftet tills den bröts av den socialdemokratiska återställarpolitiken . Sysselsättningen ligger nu lägre än när den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Sysselsättningsgraden, dvs andelen sysselsatta av befolkningen i ålder 16 , har sjunkit under den socialdemokratiska regeringstiden. För att återställa den sysselsättningsgrad som rådde vid maktskiftet 1994 krävs ca 150 000 nya jobb. Även den uppgång som ägt rum i den privata sektorn som regeringen gärna talar om skedde främst som en följd av den uppgång som var stark under den borgerliga regeringen. Den uppgång som skett under den nuvarande konjunkturåterhämtningen är som synes mycket begränsad. Detta innebär inte att det är uteslutet att det blir en ökning av sysselsättningen i den nuvarande konjunkturuppgången. Tvärtom är det sannolikt att en viss uppgång av sysselsättningen kommer till stånd. Men den kommer att hämmas av att arbetsmarknaden fungerar dåligt. De nya platser som anmäls till arbetsförmedlingarna blir inte tillsatta. Det har aldrig varit så att de nyanmälda platserna tillsätts till . Men det är alarmerande att medan av de nyanmälda platserna tillsattes med sökande är det bara av platserna som tillsätts. Inte av platserna förblir således otillsatta. Detta är en stark indikator på att arbetsmarknaden inte fungerar tillfredsställande. I av klarsyn framgår detta också i vårpropositionen: Utvecklas bristen på arbetskraft till ett reellt problem ökar risken för högre löneglidning och sämre sysselsättningsutveckling än vad som förutsätts i prognosen. 1, sid. 32). Om av platserna inte tillsätts är det redan ett reellt problem. 3.3 Sanningen om budgetsaneringen Till den sanna bilden hör också en riktig värdering av budgetutvecklingen. Försämringarna av budgeten var både en följd av att de svenska offentliga finanserna är osedvanligt konjunkturkänsliga och av de långsiktiga problem som under en lång följd av år byggts in i systemet och som lett till vår låga tillväxt. Budgetsaneringen startade under den borgerliga regeringen och en betydande del av de förbättringar som skett är en följd av beslut som fattades , ofta mot vildsint socialdemokratiskt motstånd. Tabell 3.2 Sanningen om budgetsaneringen därav ej accepterade av Socialdemo- -4,4 budgetförstärkningar enligt dess egna -3,4 Netto med den socialdemokratiska *Huvudsakligen skattehöjningar på arbete och företagande Att de offentliga finanserna nu är i balans är i betydande grad en fortsättning på den budgetsanering som den borgerliga regeringen påbörjade. Det hade varit nödvändigt för varje regering, oberoende av politisk färg, att fortsätta denna. Det är beklagligt att den socialdemokratiska fortsättningen har en så stark tyngdpunkt, netto, på skattehöjningar. 4 Jobb genom företagande en liberal strategi En allvarlig brist i svensk ekonomisk politik är att det inte skapas förutsättningar för tillväxt i den privata sektorn. har det inte tillkommit ett enda nytt jobb, netto, i det privata näringslivet. Grunden för välfärden, för möjligheterna att förverkliga högt ställda ambitioner i välfärdssystemen, bygger på ett dynamiskt och expansivt näringsliv. Det är basen för de skatter som finansierar välfärdsutgifterna. Sedan den socialdemokratiska regeringen kom till makten har det skett en ganska dramatisk försämring av näringslivsklimatet. Skatter har höjts, arbetsmarknadslagarna har återställts till sista paragrafen, stor osäkerhet har uppstått kring energipolitiken och ett eventuellt deltagande i etc. Det råder ingen tvekan om att såväl storföretagen som småföretagarna är skeptiska till den förda politiken. Så här svarade 250 tillfrågade storföretagsledare i en rapport från , Närings-och teknikutvecklingsverket, som presenterades . Fråga: Hur ser du på näringsklimtatet i jämfört med andra länder? 1997 svarade att det var bäst i . svarade att det var bäst i andra länder. 1993 svarade att det var bäst i . svarade att det var bäst i andra länder. Vidare svarar var femte tillfrågad företagsledare att huvudkontoret kommer att ha flyttat utomlands . Bland dem finns bland andra och , två av viktigaste storföretag. Exporten av elektronik och teleprodukter är större än exporten av skogsprodukter, och den är större än exporten av bilar. Det är i tele-elektronik och läkemedel som en stor del av tillväxten i svensk industrivaruexport ligger. ökade exporten totalt , växte exporten av elektronik och tele med . visar också att intresset för satsningar på forskning i har minskat och att över hälften av de tillfrågade företagsledarna anser att det viktigaste hindret för expansion i är svårigheterna att rekrytera kvalificerad arbetskraft. ser naturligtvis allvarligt på denna utveckling. har traditionellt varit mycket beroende av storföretag. Dels har de bidragit direkt till jobb och inkomster och därmed skatteunderlag, dels har de stimulerat framväxten av mindre och medelstora företag som underleverantörer. Socialdemokraterna har inte ens försökt göra sken av att värna om småföretagen tills . Däremot har man berömt sig av gott samarbete med storföretagen. Detta förtroende har emellertid raserats . Öppna dispyter mellan storföretagens företrädare och socialdemokratiska ministrar har avlöst varandra. Socialdemokraternas partisekreterare ansåg t ex att borde bojkottas av svenska konsumenter. Hur klimatet för småföretagen utvecklats framgår tydligt av diagrammet nedan. Antalet egenföretagare har minskat kraftigt sedan den socialdemokratiska politiken fått genomslag. av svenskarna har funderat på att starta eget. Det visar en SKOP undersökning som Företagarna låtit genomföra. Mest intresserade är de yngre, i åldersgruppen . De vanligaste orsakerna till att man inte gjort verklighet av planerna är de höga skatterna och den omfattande byråkratin kring startande och drift av ett eget företag. Undersökningen visar att en stor majoritet av befolkningen är missnöjd med klimatet för småföretagen. Även en majoritet av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister anser att de höga skatterna och arbetsgivaravgifterna hindrar nya jobb, samt att krångel och byråkrati hindrar nya småföretag från att bildas. Av 1019 tillfrågade svarar: att vi skulle få fler småföretag med färre regler för dem som vill starta eget, att arbetslösheten skulle minska med sänkta arbetsgivaravgifter, att reglerna i arbetsrätten hindrar småföretag från att anställa fler. Socialdemokraternas intresse för småföretagen är högst nymornat och de politiska beslut som fattats har som regel försämrat villkoren för småföretagarna. I vårens budget anser sig regeringen ha att spendera . Av dessa är ca 300 miljoner eller nya skattesänkningar för småföretagen. Övriga skattesänkningar är återställare av egna fattade beslut, t ex skall reserveringsmöjligheterna som försämrades 1997 nu återställas. Föga av betydelse sker. Inget görs åt arbetsmarknadslagarna, dubbelskatten på aktier eller arbetsgivaravgifterna. Inget sker med tjänstesektorn, inte ens de hushållsnära tjänsterna, trots att regeringen tidigare flaggat för att konkreta förslag förbereddes. Trots att Småföretagsdelegationen som regeringen tillsatt fortlöpande lagt fram mängder med konkreta förslag till regelförenklingar händer nästan ingenting. Det ska ske i någon obestämd framtid. I vårt alternativ höjer vi ambitionsnivån rejält. Hundratusentals nya jobb behöver tillkomma nästa mandatperiod. För att det ska bli möjligt krävs en strategi för jobb genom företagande. Om ska bli ett attraktivt land att investera i, om företagare ska finna det lönsamt att expandera, om den stora potentialen av egenföretagare i ska tas tillvara då krävs en ny ekonomisk politik. En politik som bygger på insikt och förståelse för de motiv som driver människor och företag att utvecklas. Det kräver reformer på en lång rad områden. Vår politik innebär: att skatter som är skadliga för arbete, företagande, sparande och investeringar sänks att tjänstesektorn släpps loss genom rejäla skattelättnader och förenklingar att det blir mycket lättare att starta och driva företag att kommer tillbaka till toppen när det gäller kunskap att långbänkarna får en lösning. Det gäller främst lönebildning, arbetsmarknadslagstiftningen och energipolitiken att de möjligheter internationaliseringen erbjuder utnyttjas så långt det är möjligt, bland annat genom ett medlemskap i . 4.2 Sänkt skatt på jobben Skatterna på arbete måste sänkas om ska ha en chans att häva massarbetslösheten. föreslår skattesänkningar på . Dessa är i princip helt koncentrerade på att skapa förutsättningar för fler reguljära jobb i näringslivet. har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete , enligt . I är motsvarande siffra . I utgörs vidare mellan av kostnaden för en tjänst av skatter och sociala avgifter. De höga skatterna bromsar framväxten av fler jobb. Vi menar alltså till skillnad från regeringen att det finns ett samband mellan kostnaden för skatt på arbetet och efterfrågan på arbetskraft. Ju lägre kostnad för att anställa och behålla arbetskraft, desto fler anställda i reguljära jobb. I andra sammanhang accepterar regeringen att det finns ett sådant samband, t ex när det gäller skatt på cigaretter, alkohol, bensin och utländsk specialiserad arbetskraft. Regeringen för ett långt resonemang i vårpropositionen om sambandet mellan pris och efterfrågan på cigaretter. Ju lägre skatt, desto fler legalt sålda cigaretter i . Detta äger förstås sin riktighet men gäller i hög grad även skatt på arbete, i synnerhet jobb i tjänstebranscher som riktar sig till privatpersoner, som hushållstjänster, restauranger, turism etc. prioriterar skattesänkningar på jobb framför skattesänkningar på cigaretter och öl. Vi avvisar regeringens förslag om sänkt cigarettskatt. Cigarettskattens syfte är inte i första hand att inbringa skatteinkomster till staten. Regeringens förslag är en planlös eftergift åt smugglarna och ett desperat försök att värna skatteintäkterna. Vi menar att frågan måste diskuteras i ett folkhälsoperspektiv. Vi föreslår därför i en särskild motion till bland annat att en kommitté tillsätts med uppdrag att föreslå olika metoder, som i en alltmer internationaliserad värld, kan användas för att uppnå de i väl förankrade målen om en restriktiv alkohol- och tobakspolitik. För att få fart på sysselsättningen i den privata tjänstesektorn vill vi sänka arbetsgivaravgifterna där . Därutöver vill vi genomföra rejäla skattelättnader för s k hushållsnära tjänster. Det förslag vi utarbetat tillsammans med och innebär att det vita priset på exempelvis städning, fönsterputsning och trädgårdsarbete kan halveras direkt vid köptillfället. Effekterna av våra föreslagna sänkningar av arbetsgivaravgifterna beror på några olika faktorer. För det första avtalsläget. Om man befinner sig i ett förhandlingsskede kan löntagarna ta ut en större del av avgiftssänkningarna i form av löneökningar och det blir en högre tröskel och färre jobb för de olyckliga som inte har något riktigt jobb. Observera dock, för det andra, att hur stor löneövervältringen blir generellt, och därmed det totala antalet nya jobb, beror mycket på hur avgiftssänkningen slår igenom för olika kategorier och branscher på arbetsmarknaden. Det i sin tur beror på regler, incitament och praxis på arbetsmarknaden. Dessa kan påverkas av regering och riksdag. På så sätt kan alltså regering och riksdag indirekt och effektivt påverka förutsättningarna för lönebildningen. Vi skall inte driva inkomstpolitik, men i stark kontrast till regeringen menar att de politiska beslutsfattarna inte bara skall sitta med armarna i kors och hoppas på att parterna skall leverera låga löneökningar. Man måste agera för detta syfte. Med de nya, ändrade regler och incitament som föreslår, som bl a kan sänka murarna för dem som vill komma in på arbetsmarknaden och bryta upp kopplingar och de factoindexeringar mellan grupper och olika sektorer, osv, kan få en mer flexibel arbetsmarknad med lägre löneglidning, generellt sett, och därmed fler nya riktiga jobb. För det tredje, hur starkt genomslag avgiftsänkningen får på jobben beror också på styrkan i överraskningseffekten. Ju mer parterna blir överraskade av beslutet, desto starkare blir den jobbskapande effekten dvs fler nya jobb eftersom parterna då inte i förväg garderat sig och börjat ta ut/acceptera högre löneglidning och därmed intecknat för sig själva dvs existerande företag och redan sysselsatta personer avgiftssänkningen. Det är alltså av helt avgörande betydelse att man inte bara sänker avgifterna på lönerna utan att man gör detta i kombination med strukturella reformer som gör arbetsmarknaden mer flexibel och skapar bättre förutsättningar för fler jobb. flexibilitetsskapande reformer bör hinna börja verka dämpande på den generella löneglidningen 1999. Sammantaget innebär det att man 1999 bör kunna räkna med en normal grad av löneövervältring, och att en sänkning av arbetsgivaravgiften bör kosta ca 12 mdr kr, och ge 40 00050 000 nya jobb. räknar vi med att de flexibilitetsskapande åtgärderna har kommit mera i spel. Sänkningen bör då kosta ca 14 mdr kr för att ha samma eller en något starkare effekt än föregående år. Slutligen, , bör övervältringen bli ännu mindre och de nya jobben ännu fler: 50 00060 000 nya jobb som sluteffekt. Det året har vi beräknat kostnaden för staten till 16 mdr kr. Observera att sänkningen som sluteffekt alltså bör leda till en nettoökning med 50 00060 000 tusen nya riktiga jobb. Till detta tal skall läggas den jobbskapande effekten av förslaget om lägre skatt på hushållstjänster. Sammantaget bör enbart dessa två åtgärder på skattesidan sänkt arbetsgivaravgift och sänkt skatt på hushållsrelaterade tjänster mycket försiktigt räknat kunna medföra minst 100 000 nya riktiga jobb . Men detta är den jobbskapande effekten enbart av sänkta arbetsgivaravgifter. Därtill kommer effekterna av sänkt skatt på sparande och investeringar och långtgående regelförenklingar för företagandet. Bättre förutsättningar för fungerande lönebildning och åtgärder för att komma tillrätta med arbetsmarknadens långsiktiga problem ökar chanserna för fler att få ett jobb. Vi vill slopa dubbelskatten på aktier den enskilt viktigaste åtgärden för att öka företagens tillgång till riskvilligt kapital. är så gott som ensamt i om denna straffskatt på nya jobb. Det är inte bara företagare som drabbas av dubbelskatten på aktier, den betalas av över 4 miljoner svenskar som sparar i aktier och aktiefonder! Vi föreslår även andra lättnader i skatten på sparande, t ex anser vi att av marknadsvärdet på aktier behöver tas upp i förmögenhetsbeskattningen. bör dock även förmögenhetsbeskattningen slopas helt. Denna skatt ter sig alltmer omöjligt i en internationaliserad värld. Regeringen har även på denna punkt tvingats till oordnade reträtter från högskattepolitiken, vilket fått helt absurda konsekvenser. betalar många småhusägare, som fått se sina taxeringsvärden öka, denna specialskatt för de rika medan de verkligt förmögna slipper skatten. Som ett första steg vill slopa sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen och höja fribeloppet till 1,2 miljoner, vilket för många innebär en skattelättnad på boendet. Vi kräver att företagen får rimligare momsregler genom att den förtida momsen slopas. Vi anser också att skatten för fåmansbolagen måste lindras, exempelvis genom att all utdelning i fåmansbolaget efter det att ägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vad en anställd i branschen tjänar beskattas som kapitalinkomst. I avvaktan på en mer grundlig översyn av regelverket för fåmansbolagen bör en sådan regel kunna införas omgående. säger nej till den nya värnskatten, eller höjningen av statsskatten till för förvärsinkomster över 360 000 . Problemen med höga inkomstskatter, och höga marginalskatter, ökar i takt med den svenska ekonomins internationalisering. Svenska storföretag som konkurrerar på en internationell marknad, också om arbetskraften, vittnar om allt större svårigheter att rekrytera specialutbildade personer. Undersökningar visar också att den grupp av framtida nyckelpersoner som hellre bosätter sig i något annat land där de kan få en bättre ekonomisk standard, blir allt större. Det rör sig om en relativt stor grupp välutbildade medborgare, yngre och med hög arbetskapacitet. Vi vidhåller naturligtvis vårt krav om hälften kvar. Vi avvisar inte regeringens förslag till skattelättnader för småföretagen, men vi anser att de är helt otillräckliga för att få fart på jobben och företagandet. Orimliga skatteregler hindrar framväxten av hundratusentals nya jobb. Problemen med de höga skatterna på arbete är särskilt stora när det gäller jobben i den hushållsnära tjänstesektorn. Inkomstskatter, sociala avgifter - och i vissa fall moms - driver upp priserna till nivåer som få människor är beredda att betala med redan beskattade medel. har uppskattat att 200 000 300 000 hushåll köper svarta tjänster. betalas i svart ersättning för arbete som utförs med koppling till hemmen. (RSV Rapport 1996:5). Att så många är beredda till lagöverträdelser måste tolkas som att skatterna upplevs som orimligt höga. Alltför få är beredda att betala för ett jobb som någon är villig att utföra för . Debatten om att göra vita s k hushållstjänster tillgängliga för människor med normala inkomster, t ex genom skattelättnader, har böljat fram och tillbaka . Varje gång har det politiska samtalet blockerats av djupt rotade föreställningar om att det är fult att betala någon för att städa, putsa fönster etc i det egna hemmet. I vårens proposition tigs frågan ihjäl, trots att den vid det här laget är ordentligt utredd och genomlyst. LO-ekonomen 500 sidor långa utredning Skatter, Tjänster och Sysselsättningen (SOU 1997:17) tycks ha hamnat i papperskorgen för gott. Förutom att det skulle vara fult att betala för tjänster i hemmet brukar socialdemokrater avfärda frågan med att det ger inte så många jobb. Få åtgärder torde emellertid vara så väl teoretiskt och empiriskt belagda som just skattelättnader för hushållsnära tjänster. Generationväxlingen som regeringen introducerade som en ny stor satsning mot arbetslösheten har lett till att en handfull personer gått i förtidspension och lämnat sina jobb åt ett fåtal långtidsarbetslösa. Resultatet hindrar dock inte regeringen från att arbeta vidare med denna satsning och föreslå förbättringar. Det visar hur djupt rotat motståndet mot skattesänkningar är inom socialdemokratin, till och med när det finns mycket goda skäl att anta att det snabbt skulle ge goda effekter på sysselsättningen. har tillsammans med och förslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnader för hushållstjänster (Bryt handlingsförlamningen Sänk skatten på tjänstejobb). Den innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras direkt vid betalningen. Vi föreslår att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, . Förutom att priset behöver sänkas för att efterfrågan skall ta fart behöver det bli enklare att bjuda ut tjänsterna, vare sig man gör det i företagsform eller som privatperson. Sommarlovslediga ungdomar ska t ex inte behöva registrera firma för att klippa grannarnas gräsmattor mot vit ersättning. Vi föreslår därför också förenklingar i transaktionerna mellan privatpersoner. Förslaget bygger på ett antal enkla iakttagelser av verkligheten. Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster.