ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sf262 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf262av m.fl. (s)Ensamstående föräldrar och föräldraförsäkringenRätten till tillfällig föräldrapenning kan överlåtas till enannan person, som i stället för föräldern avstår frånförvärvsarbete för att vårda det sjuka barnet.Men om den ensamstående föräldern själv blir sjuk brister skyddet iföräldraförsäkringen.Exempel: en ensam mamma blir sjuk och daghemmet är semesterstängt.Den bästa och den enda lösningen är att mormor tar hand om barnet.Men enligt föräldraförsäkringen gäller inte reglerna om överlåtelse avtillfällig vårdnad i den situationen.Bristen och orättvisan i regelverket är att om barnets båda föräldrar levatihop hade den ena vid sjukdom kunnat överlåta till den andra att inomförsäkringens ram ta hand om barnet, medan den ensamstående föräldern intefår göra någon överlåtelse till annan lämplig person.Den ensamstående förälderns situation är ofta utsatt och sårbar. Derasskydd iföräldraförsäkringen behöver stärkas, så att överlåtelsereglerna även gällernär de själva blir sjuka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldraförsäkringens överlåtelseregler vid tillfällig vårdnad.Stockholm den 20 oktober 1998Barbro ()()Per ()()
mot · GM02Sf263 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf263av m.fl. (s)Förtidspensionen och flyktingarMänniskor med utländsk bakgrund åtnjuter inte sammagrundläggande sociala trygghet som svenska medborgaremed svensk bakgrund.Bestämmelsen i 5 kap. 5 § i lagen om allmän försäkring (AFL), sominfördes , slår mot en av samhällets mest utsatta grupper: svårt sjukaflyktingar som får stanna i just på grund av sjukdom.ALF stadgar att pensionssökande måste ha en bosättningstid iSverige fram till pensionstillfället för att förtidspension ska utgå.Personer som senare blir svenska medborgare är även fortsatt hänvisadetill socialbidrag för sin försörjning.Enligt vår uppfattning krävs förändringar i den aktuella bestämmelsen ochdärför bör de förhållanden som beskrivs i motionen ytterligare belysas.Rätt till förtidspension ska gälla alla oavsett etnisk bakgrund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligare analys av förtidspension för flyktingar.Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()()Per ()()
mot · GM02Sf264 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf264av m.fl. (s)SocialförsäkringarnaSocialförsäkringarna har byggts upp iSveriges moderna utveckling där full sysselsättning och fastanställning var en reell möjlighet för de flesta som gick frånskolan till arbetslivet. Detta har fått till följd att villkoren föratt omfattas av dessa trygghetssystem utformats så att detkrävs en tydlig anknytning till arbetslivet för att varakvalificerad för ersättning.Den utveckling som skett på arbetsmarknaden har medförtatt alltfler människor inte längre uppfyller de formella kraven för rätt tilloffentlig ersättning. Till exempel medför den ökade arbetslösheten att antaletpersoner som inte har möjlighet att få sjukpenning ökar. Det beror på attpersoner som inte fått tillträde till arbetsmarknaden inte får någonsjukpenninggrundande inkomst (SGI) och därmed inte heller sjukpenning ide fall de blir sjuka. Dessa personer kan av samma skäl även sakna möjlighetatt få ersättning från föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen ellerkontant arbetsmarknadsstöd (KAS).Kravet på tydlig anknytning till arbetslivet är viktigt för att hävdaarbetslinjen. Men kan alltför långtgående krav för kvalifikationinnebära att det blir mycket svårt och ibland omöjligt för den enskilde attkvalificera sig. En sådan situation ställer enskilda människor i utsattasituationer. Ett arbetsliv där många inte får fast förankring i arbetslivetförränman passerat , och där villkoren för att kvalificera sig för försäk-ringarna leder till socialbidragsberoende, kan motverka sitt egentliga syfte.Den enskilda människan kommer i kläm, känner sig utanför och oväl-kommen i samhället. Känslan av delaktighet och tillhörighet tunnas ut. Dengenerella välfärdens främsta funktioner om fördelning och gemensamtansvar, tappar i legitimitet.Socialförsäkringssystemen behöver ses över i perspektiv av den förändradearbetsmarknaden, med syfte att utforma ett regelverk som gör det möjligt attäven arbetsmarknad omfattas av trygghetssystemen när mantillhör arbetslivet. Där måste såväl deltids-, visstids- ochprojektanställningarsom eget företagande och olika kombinationer av dessa beaktas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av socialförsäkringarna.Stockholm den 24 oktober 1998Hans Karlsson ()()()()
mot · GM02Sf265 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf265av och ()NärståendepenningNulägeOm någon avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående person som är svårt sjuk kan ersättning frånförsäkringskassan, så kallad närståendepenning, erhållas. Tillnärstående räknas anhöriga, vänner eller grannar och medsvårt sjuk menas ett sjukdomstillstånd som innebär ettpåtagligt hot mot den sjukes liv.Följande regler gäller idagNärståendepenning kan utbetalas under högst 60 dagar.Ansökan om anmälan görs till . Den sjukeskall lämna sitt samtycke till vården. Till ansökan skallbifogas läkarutlåtande beträffande den sjukes hälsotillståndsamt behov av vård och tillsyn. Närståendepenningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten.ErfarenheterSystemet fungerar på ett avsett sätt där den sjuke kanvälja att vårdas i hemmet av en närstående somsåväl personella som ekonomiska resurser avlastas från denidag hårt ansträngda offentliga omvårdnaden.Brist är att ersättningen endast kan utbetalas som mest . Dettakan innebära att den sjuke mot sin vilja när de är förbrukade ochkanske i livets slutskede, på grund av utebliven ersättning, måste lämna denvalda vården i hemmet.Förslag till förändringBegränsa inte närståendepenningen utan gemöjligheter till, mot nytt läkarutlåtande, förlängning.Följande positiva effekter skulle uppnås:- den sjuke skulle inte i sin utsatta position behöva oroas över att mot sinvilja behöva lämna sin självvalda vårdform,-- den närstående erhåller ersättning för ett arbete som ofta kan vara bådefysiskt och psykiskt krävande som ersättningen ger en ekono-misk stabilitet,-- den offentliga vården avlastas såväl ekonomiskt som personellt,-- förslaget är ekonomiskt motiverat eftersom närståendeersättningen ärpå ett betydligt lägre belopp än kostnaderna vid offentlig vård.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av närståendepenning.Stockholm den 27 oktober 1998Eskil ()()
mot · GM02Sf267 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf267av tredje vice talman m.fl. (kd, m, fp, c)Arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet vid sjukdomsfallI regeringens proposition 1998/99:1 föreslås att 12 § andrastycket i lagen om sjuklön ändras, så att skyldighet att lämnauppgift till om inträffade sjukfall skallåvila alla arbetsgivare med minst 50 anställda.Uppgiftsskyldigheten avser i praktiken sjukfall som inte överstiger 14dagar. Längre sjukfall kommer alltid till kännedomgenom att övertar ansvaret för inkomstersättningen frånoch med den 15:e dagen.En stor belastning för arbetsgivarna är den mängd av uppgifter som de harskyldighet att lämna. har detta problem uppmärksammatsinte minst genom Småföretagsdelegationen och i uttalanden från olika politi-ker. Det är angeläget att arbetsgivarnas uppgiftsbörda minskas så mycketsom möjligt. Information om de korta sjukfallen bör kunna inhämtas genomde återkommande arbetskraftsundersökningarna (). Arbetsgivarnasskyldighet att lämna uppgift om korta sjukfall bör därmed kunna slopas helt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avskaffar skyldigheten för arbetsgivare attlämna uppgift om korta sjukfall enligt 12 § lagen om sjuklön.Stockholm den 28 oktober 1998Rose-Marie Frebran (kd)()()()
mot · GM02Sf268 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf268av tredje vice talman m.fl. (kd, m, fp, c)Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnaderGenom direktiv (Dir. 1997:90) fickRehabiliteringsutredningen i uppdrag att med förtur utredaoch redovisa ett förslag om försäkring mot kostnader försjuklön. Utredningens förslag överlämnades till regeringenden 10 oktober 1997.I betänkandet (SOU 1997:142) föreslås att den nuvarande försäkringenmot sjuklönekostnader upphör och att ett högkostnadsskydd införs. Tankenbakom förslaget är att små företag inte skall behöva bära större kostnader försjuklön än vad som motsvarar riksgenomsnittet för samtliga företag. Ett litetföretag som drabbats av höga sjuklönekostnader skall hos försäkringskassankunna ansöka om ersättning för den del av kostnaden som överstigerriksgenomsnittet. Genom ansökan ges information om attsjukfrånvaron på företaget överstiger riksgenomsnittet, och försäkrings-kassan får på det sättet även i övrigt möjlighet att lämna stöd till företaget.Ett högkostnadsskydd minskar risken för små företag och kan därigenombefrämja nyanställning.Erfoderliga författningsförslag har utarbetats och redovisats i delbetänkande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslagtill högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader i enlighet med vadRehabiliteringsutredningen föreslog i sitt delbetänkande SOU 1997:142.Stockholm den 27 oktober 1998Rose-Marie Frebran (kd)()()()
mot · GM02Sf272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf272av ()Samverkan mellan olika huvudmänSveriges välfärdssystem är jämfört med många länderssuveränt och överlägset, men kan bli ännu bättre.En del människors behov är relativt enkla att tillgodose och av kortvarigkaraktär. Sambanden mellan orsak, besvär och åtgärd är tydliga. Andrabehov är omfattande och långvariga. Det vi ser är att alltfler människorhar behov som är komplexa och sammansatta. Människor behöver insatserfrån flera olika kompetensområden och . Människor tvingasibland till oerhört många kontakter i utsatta situationer.Olika yrkeskategorier är anställda vid olika myndigheter och i olikaorganisationer. De är anställda i "välfärdssamhället" med olika kompetensför att täcka den enskildes behov av vård, omsorg, rehabilitering och ekono-misk trygghet. De gör oftast ett mycket gott arbete.Undersökningar visar att anställda vid olika myndigheter upplever dubbel-arbete, väntetider och oklar ansvarsfördelning. Vi måste bättre samla ochoptimalt ta till vara de resurser vi har. Vi måste bättre samla de resurser vihar för att dra nytta av de samordningsvinster som uppstår.Riksdagen har beslutat om inriktning av samverkans-former inom rehabiliteringsområdet. har också beslutat attsamverkansprojekt skall ha en gemensam ram för åtgärder och insatser menatt de ekonomiska besluten skall fattas av respektive myndighet/förvaltning.Riksdagen beslutade att undanröja begränsningar i nuvarande lag-stiftning för , socialtjänst och hälso- och sjukvården attdelta i gemensamma samverkansprojektet. , och har som gemensamt mål att genom attfrämja samverkan inom rehabiliteringsområdet uppnå en effektivare använd-ning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för den enskilde attförsörjasig genom eget arbete. Detta är ett viktigt steg i rätt riktning.Ett antal lokala försöksverksamheter med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst pågår. Jag anser detangeläget att det sker en fortlöpande uppföljning av pågående försöksverk-samheter.De olika huvudmännen bör intresseras och uppmuntras samt tillåtas ochuppmanas att lokalt genomföra olika typer av samverkansprojekt på försök.Initiativ bör tas för att motivera olika huvudmän att delta.De centrala myndigheterna ska åläggas att aktivt verka för att en utökadsamverkan sker mellan olika myndigheter lokalt.Regeringen bör i samtal med , ,och intressera och uppmuntrade olika huvudmännen att det antas för samtliga gemensam målsättning medinnebörden att aktivt verka för ökad samverkan mellan de olikahuvudmännen på alla nivåer.Detta för att ge tydliga signaler i sina respektive organisationer om detangelägna i samverkan på alla nivåer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortlöpande uppföljning avseende försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård samtsocialtjänst2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad samverkan mellan huvudmännen.Stockholm den 23 oktober 1998Catherine ()
mot · GM02Sf273 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf273av ()UnderhållsstödEn förälder som inte bor tillsammans med sitt barn skamedverka till barnets försörjning genom att betalaunderhållsbidrag.Det gäller för den som inte har vårdnaden om barnet och inte heller var-aktigt bor tillsammans med barnet och det gäller för den som har gemensamvårdnad om barnet men barnet varaktigt bor tillsammmans med den andraföräldern.Storleken på underhållsbidraget räknas ut med hänsyn till barnets behovoch föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.Underhållsbidrag kan fastställas i avtal eller av domstol.1997 förändrades lagstiftningen vad avser underhållsstöd. En viktigförändring var förtydligande av föräldrarnas ansvar för sitt barns försörjning.Besvärande för många underhållsskyldiga föräldrar är dock beräknings-grunderna för underhållsbidraget. Till grund för hur mycket föräldern skabetala i underhållsbidrag ligger den senast taxerade inkomsten. Det härinnebär att underhållsbidraget baseras på inkomster som är upp till två årgamla. För många människor varierar inkomsten över tiden, t ex genomstudier eller arbetslöshet.Vid fortsatt utvärdering av underhållsstöd bör beaktas möjligheten attinföra ett system för beräkning av underhållsbidragets storlek som bygger påaktuell inkomst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta utvärderingen av underhållsstöd.Stockholm den 28 oktober 1998Catherine ()
mot · GM02Sf274 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf274av ()Överlåtelse av föräldrapenningI dag kan tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn tasut av föräldrarna, men även av barnets far- och morföräldrar.Detta är en viktig rättighet för både barn, föräldrar och far-och morföräldrar. Den vanliga föräldrapenningen får dockendast tas ut av barnets föräldrar. För många familjer skulledet vara till en stor fördel om det var möjligt att överlåtaäven dessa föräldrapenningdagar till barnets far- ellermorföräldrar.Eftersom många småbarnsföräldrar skaffar barn som manbefinner sig mitt i en yrkeskarriär skulle det vara en stor fördel om manunder kunde överlåta föräldraledigheten till någon av barnetsfar- eller morföräldrar. En sådan överlåtelse skulle göra det möjligt förföräldrarna att gå tillbaka till arbetslivet eller utbildning tidigare. Det germöjlighet för den arbetssökande att ta ett arbete eller hoppa på en utbildningoch veta att barnet har en bra omsorg i hemmet.Att som far- och morföräldrar ha rätt till föräldrapenning skulle tidigt gebarnet en nära relation till en äldre släkting. Även far- och morföräldrarnaskulle på så sätt kunna berika sin vardag genom att komma sina barnbarnnärmare. Att som morfar eller farmor få rätten att ellermånader sköta om sitt barnbarn medan föräldrarna arbetar skulle ge mångafamiljer större valfrihet. finns den möjligheten endast för dem medpensionerade far- och morföräldrar eller i de familjer som har så godekonomi att de kan avvara lönen för far- eller morföräldern.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överlåtelse av föräldrapenning.Stockholm den 27 oktober 1998Lars U ()
mot · GM02Sf275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf275av ()Tillfällig föräldrapenningFöräldraförsäkringen är en trygghet för föräldrar för attkunna delta i yrkeslivet på lika villkor som andra.Ersättning vid tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn kanöverlåtas på vem som helst om den personen avstår från förvärvsarbete föratt vårda ditt barn. Det kan vara en granne eller en släkting. Ett villkor ärattdu skulle ha tvingats avstå från förvärvsarbete om inte grannen/släktingenställt upp.Om däremot den ena föräldern vårdas på sjukhus gäller inte denna lag. Jaganser att lagtexten skall göras om så att också denna situation blir en trygghetför familjen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den aktuella lagtexten ändras så att tillfällig föräldrapenningäven gäller om den ena föräldern vårdas på sjukhus.Stockholm den 27 oktober 1998Ann-Marie ()
mot · GM02Sf276 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf276av och ()ÄnkepensionerDe nya reglerna i änkepensionerna från måsteses över. Den stora förändringen av livssituationen sominträffar när någon mist sin make/maka är en svår situation.Situationen blir än mer frustrerande när den kvarvarande makan/makenganska omgående upptäcker att även den ekonomiska tryggheten kraftigtrubbats.Änkepensionen har en gång införts för att ge trygghet till den efterlevande.Den har och är fortfarande viktig för de grupper där mannen oftast var ensamfamiljeförsörjare. Hänsyn måste tas till att det fortfarande finns mångakvinnor som inte haft förvärvsarbete och därmed lever med små marginaler.Från infördes den s k efterlevandepensionen som gerkvinnor och män samma stöd. Då infördes en omställningsperiod som kan förlängas p g a särskilda skäl. Den omställningsperiodenanser vi är för kort. Den bör förlängas till 12 månader.I och med de nya reglerna i änkepensionen från skafolkpensionsdelen och ev. pensionstillskott prövas mot den egna inkomsten.Privata pensionsförsäkringar omfattas inte. Vi anser att kvinnor med barnunder ej ska beröras av inkomstprövning.När beslutet togs att ändra änkepensionerna fastställdes det att änkor medinkomster inte skulle beröras av någon ekonomiskreducering. Till undertecknad har änkor framfört att även de med lågainkomster har blivit drabbade. Med hänvisning till detta vill jag att det görsen översyn av vilka konsekvenser de nya änkepensionerna har medfört förolika grupper.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omställningsperioden bör förlängas ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvinnor med barn ej skall beröras avinkomstprövning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn görs för att utröna vilka konsekvenser det nyaänkepensionssystemet medfört för änkor med låga inkomster.Stockholm den 28 oktober 1998Viviann ()()
mot · GM02Sf280 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf280av m.fl. (v)YrkesskadelivräntaLivränta och pensionFör närvarande finns omkring 104 000 personer, som enligtlagen om allmän försäkring och lagen omyrkesskadeförsäkring, får livränta. Många av dessa ärpensionärer. Livräntan kan växlas in mot ett kapitalbelopp,dvs. livräntan kan betalas ut som ett engångsbelopp. Hurmånga som utnyttjat denna möjlighet finns det ingen statistiköver hos . Enligt lagen om allmänförsäkring och YLF skall livränta och pension samordnas,vilket medför att pensionen minskas. Samordningen innebäratt den yrkesskadade, när han eller hon pensioneras, får sinpension minskad. När det gäller utbyte av definitiv livräntaskall detta belopp livsvarigt ligga till grund för samordningmed pension. Enligt regeringsbeslut skallåterbetalningen av ett engångsbelopp baseras bl.a. påkvinnors och mäns genomsnittliga livslängd.För drygt fem år sedan begärde och fick ett engångsbelopp på sinlivränta i stället för de månadsvisa utbetalningarna. Engångsbeloppet på107 har han , genom samordningen av livränta ochpension, betalat av med varierande belopp från 1 500 till imånaden.Till dags dato har betalat tillbaka , dvs. 68 884kronor mer än han fått ut i kapitalbelopp. Anledningen är att återbetal-ningsbeloppet bestäms utifrån den förväntade medellivslängden. Den somlever än den förväntade medellivslängden tvingas fortsätta betalaresten av sitt liv. anser att detta är en olycklig konsekvens avlagstiftningen och att därför bör ge regeringen i uppdrag att utredahur lagstiftningen skall ändras för att ingen ska behöva betala mer än det somhan eller hon fått i engångsbelopp/kapitalbelopp. Vi förutsätter att detta rymsinom försäkringen.Regeringen bör även få i uppdrag att utforma lagstiftningen så att depensionärer som omfattas av lagstiftningen och redan betalt sin "skuld"skall anses skuldfria.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av lagen om allmänförsäkring med syfte att de pensionärer som uppbär yrkesskadelivränta ochär återbetalningsskyldiga enligt samordningsregler skall anses ha betalt sinskuld när skuldbeloppet är inbetalat,2. att hos regeringen begär att utredningen även omfattar depensionärer som redan betalt ursprungsbeloppet och att dessa skall ansesskuldfria.Stockholm den 28 oktober 1998Ulla ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Sf281 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf281av ()Ge pensionUndantagspensionärerVänsterpartiet anser att alla människor solidariskt skallbetala sina avgifter till våra socialförsäkringssystem. Mendet finns en skillnad i att avsiktligt låta bli att betala och eller mindre tvingas av kronofogden att begära att slippaavgifterna. Den lag som tillät "undantag" från inbetalning avATP-avgifter m.m. försvann , men de somgått i konkurs omfattas fortfarande av dessverkningar. Dessa människor är offer för olyckligaomständigheter och en gammal lagstiftning.Ett exempel är , som på kronofogdens inrådan försattes i personligkonkurs. Kronofogden rådde honom också att begära "undantag", vilketinnebar att han inte betalade någon ATP-avgift och därförsaknar ATP-poäng . har levt på existensminimum sedandess och är skuldfri. är förtidspensionär med en heltutsliten kropp och kan aldrig återgå i arbete. Vid beräkningen avpensionstillskottet räknar man som om han fått full ATP, vilket innebär attRustan får lägre förtidspension än en människa som aldrigförvärvsarbetet och som har 0 i ATP-poäng.I dag går det inte att "välja" bort att betala sociala avgifter. Det finnsdärförenligt uppfattning ingen anledning att dubbelt straffa deförtidspensionärer som omfattas av gammal lagstiftning. Vi anser därför attde förtidspensionärer som fortfarande omfattas av den gamla lagstiftningenskall slippa detta och att regeringen därför bör återkomma till medett förslag om hur detta bäst skall göras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen omallmän försäkring att förtidspensionärer som fortfarande omfattas av dengamla lagstiftningen kan slippa undantaganderegeln.Stockholm den 23 oktober 1998Ulla ()