ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Ju45 · 1998-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:97 Polisens register Propositionen innehåller bland annat förslag till en polisdatalag vilken skall ersätta den nuvarande polisregisterlagen, (1965:94). I 5 § i förslaget till polisdatalag anges hur behandlingen av känsliga uppgifter skall ske. Paragrafen har följande lydelse: 5 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuell läggning. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. anser att det är missvisande att använda begreppet sexuell läggning. Vanligtvis används den termen som benämning på huruvida en persons sexuella känslor riktar sig mot det motsatta könet, det egna könet eller båda könen. En uppgift om sexuell läggning, t.ex. att en person är heterosexuell, säger ingenting om vare sig sexuellt handlingsmönster eller den eventuella benägenheten att begå sexualbrott. Att ge möjligheten att registrera människors sexuella läggning skulle, förutom att det är integritetskränkande, inte underlätta det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet. anser därför att termen sexuell läggning bör strykas ur det aktuella lagförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 5 § polisdatalagen skall ha följande lydelse: 5 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller hälsa. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen.
mot · GL02Ju47 · 1998-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:97 Polisens register Propositionen innehåller bland annat förslag till en polisdatalag vilken skall ersätta den nuvarande polisregisterlagen (1965:94). När det gäller hanteringen av personuppgifter av underrättelsekaraktär är polisen hänvisad till register. I propositionen föreslås att polisen skall få möjlighet att föra datoriserade kriminalunderrättelseregister. Som skäl för detta anförs att polisen måste få ökade möjligheter att upptäcka och förhindra den alltmer välorganiserade och gränsöverskridande brottsligheten. En väl fungerande underrättelseverksamhet och användningen av modern informationsteknik är viktigt för att verksamheten skall kunna fungera effektivt. I 14 § i förslaget till polisdatalag anges att personuppgifter får behandlas inte bara om det finns anledning att anta att allvarlig brottslighet har utövats, utan även om sådan kan komma att utövas. Vidare öppnas möjligheten att registrera uppgifter om en enskild person som det inte finns någon misstanke mot. Sker sådan registrering skall uppgifterna förses med en upplysning om att personen inte är misstänkt. anser att de föreslagna möjligheterna att registrera personuppgifter är alltför långtgående. Det är ett allvarligt ingrepp i den personliga integriteten om det ges möjlighet att i kriminalunderrättelseregistret registrera personer trots att det inte föreligger någon misstanke om brottslighet. Vi anser inte att det är försvarbart att t.ex. släktingar eller arbetskamrater till en brottsmisstänkt person skall kunna registreras. Därför bör följande lydelse i 14 § polisdatalagen utgå: Uppgifter om en enskild person som det inte finns någon misstanke mot skall förses med en upplysning om detta förhållande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att följande stycke i 14 § polisdatalagen utgår: Uppgifter om en enskild person som det inte finns någon misstanke mot skall förses med en upplysning om detta förhållande.
mot · GL02K46 · 1998-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:116 Staten och trossamfunden - bestämmelser om och andra trossamfund Regeringen har i proposition 1997/98:116 Staten och trossamfunden gått vidare med konkreta förslag till lag om trossamfund. Propositionen föreslår att trossamfund med varierande bakgrund, historia och inställning i trosfrågor, ska få en gemensam lagstiftning. Lagen innebär en ny associationsform och innehåller också bestämmelser om hur den så kallade uppbördshjälpen från statens sida för registrerade trossamfund att ta in avgifter skall hanteras. Jag hälsar dessa förslag med glädje. Det har krävts av utredning för att nå dithän likställighet för alla trossamfund. Den statliga hjälpen med uppbörden bör också möjliggöra för olika trossamfund att på likställda villkor få sin verksamhet att fungera. Trossamfund är varken ideella organisationer eller ekonomiska föreningar/aktiebolag, utan har en särställning i samhället, som motiverar denna hjälp från statens sida. Men på en punkt vill jag resa en invändning. I propositionen upprepas det förslag som framförts tidigare, nämligen att även fortsättningsvis skall regleras genom en särskild lag. Det är helt klart att har en speciell ställning i det svenska samhället, men detta motiverar inte en särlagstiftning . Jag föreslår därför att den särskilda lagen för skall fungera under en lång övergångsperiod, förslagsvis . Det bör vara tillräckligt för att uppnå full likställighet mellan och övriga trossamfund. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den särskilda lagen för skall gälla .
mot · GL02K53 · 1998-04-01 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:TK1 arbetsformer I talmanskonferensens förslag till 1997/98:TK1 ställs en del förslag till ändringar i arbetsformer. I förslaget behandlas en rad viktiga frågor mera i allmänna ordalag och ställs sedan några mera preciserade lagförslag. Till de mera allmänna styckena vill vi anföra följande: EU-arbete har ännu inte utvecklats tillräckligt. EU-medlemskapet har inneburit en minskning av inflytande. kontroll och samrådsfunktioner har inte utvecklats på ett sätt som kunnat motverka det inflytande på lagars och andra reglers utformning som EU:s konstruktion medför. Vi anser därför att bör uttala dels att talmanskonferensen bör ges uppdraget att återkomma med förslag där genom t.ex. kan ge regeringen mera bindande riktlinjer än . Dels bör också förslag utarbetas i enligt med vad som tidigare diskuterats inom och framförts till TK att riksdagsutskott skall kunna göra uttalanden i tidigt stadium av frågor för att i aktiv dialog med representanter i olika arbetsgrupper kunna meddela utskottens ståndpunkter. I TK-skrivelsen tas också upp budgetberedning inom . TK menar att budgetberedningen inte motiveringar ändringar i utskottens beredningsområden. Så långt kan vi instämma. Vi vill dock härvid också ge tillkänna att den nu prövade ordningen inneburit att inflytande över statsbudgeten och den ekonomiska politiken kraftigt minskat. Ordningen låser tidigt arbete och skapar i det närmaste en garanti för att en regering får igenom sin vilja. bör enligt vår mening uppdra åt TK att göra inte bara en grundläggande utvärdering av det nya budgetsystemet utan också komma med förslag som återupprättar inflytande över den ekonomiska politiken och statens utgifter och inkomster så att RF 1 kap 4 § gäller inte bara formellt utan reellt. I lagförslagen vill TK få ner längden på riksdagsledamöters anföranden i vissa situationer. Det gäller ändring av 2 kap 14 § RO och tilläggsbestämmelsen i 2.14.1 som innebär att icke förhandsanmälda riksdagsledamöter ges 4 minuters taletid i debatten. som TK föreslår att ledamöternas taletid således minskas föreslås att icke förhandsanmält statsråd ska kunna gå in i en debatt med en taletid . Vi anser också detta vara ett led i att minska betydelse. Ledamöternas taletid har successivt snuttifierats och detta går till slut ut över analys och djup i inläggen. Vi anser det vara felaktigt att fortsätta på den vägen. Vi anser därför att skall vara kvar som taletid för icke förhandsanmäld ledamot och att taletiden för icke förhandsanmält statsråd också skall vara . Vi förordar alltså avslag på förslaget till ändring av RO 2 kap 14 § och tilläggsbestämmelse 2.14.1, samt att tilläggsbestämmelsen 2 15.1 antas med den ändringen att icke förhandsanmält statsråds taletid begränsas . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till talmanskonferensen för beaktande överlämna vad som i motionen anförts om EU-arbete och budgetarbete, att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen om ändrade taletider.
mot · GL02N15 · 1998-04-08 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:RR9 revisorers förslag angående statens roll som ägare av bolag framhöll vid granskningen av utövandet av statens ägande i Nordbanken, 1994/95:KU30, att det var angeläget att en tydlig policy utvecklas för hur ägandet skall utövas i statligt ägda företag. KU noterade vidare att rutiner bör utvecklas som gör det möjligt att följa viktigare händelseförlopp och att granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. Utskottet underströk vikten av att ställningstaganden i ärenden som behandlas på bolagsstämmor och i andra viktigare frågor dokumenteras. Vi har kunnat konstatera att det trots KU:s tidigare uttalanden fortfarande i många fall saknas redovisningar eller diarier över kontakter mellan företag och departement. bör ånyo understryka vikten av att ställningstaganden på bolagsstämmor och i andra viktigare frågor dokumenteras på berörda departement. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen redovisar i en skrivelse till omfattningen av det statliga företagsägandet. I skrivelsen till görs en redogörelse av förvaltningen av de olika statliga företagen. En brist i skrivelsen är dock att syftet med det statliga ägandet i de olika bolagen inte redovisas. De skäl som åberopades vid bildandet eller övertagandet av företagen bör kontinuerligt redovisas och prövas. Kommande års redovisningar behöver därför kompletteras så att det för respektive företag redovisas; dels syftet med det statliga ägandet, dels vad som gjorts för att uppfylla syftet samt slutligen vad som planeras för att uppfylla syftet. bör ge regeringen detta till känna. När det gäller det framtida ägandet av de företag som är statliga, vill vi hänvisa till den moderata partimotionen 1997/98:N209. Där redovisas utförligt hur privatisering av de statliga företagen bör gå till och alla de fördelar som uppnås genom detta. bör begära en plan från regeringen för utförsäljning av de statliga företagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dokumentation av kontakter mellan företag och departement, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplettering av kommande årliga redogörelser, att hos regeringen begär en plan för försäljning av statliga företag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02N18 · 1998-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:121 Riktlinjer för AB:s verksamhet I propositionen föreslår regeringen vissa nya riktlinjer för . Det nya är att bolaget skall ges möjlighet att arbeta inom ett vidare geografiskt område, i första hand och . Dessutom föreslås att bolaget skall arbeta inom hela telekommunikationsområdet i vid mening. Detta genomförs bl.a. för att skall ha en avkastning och finansiell ställning som ligger på samma nivå som övriga aktörer på den konkurrensutsatta marknaden i . åsikt sälj innan utlandsengagemanget ökas Telemarknaden i är avreglerad och det finns flera aktörer förutom på marknaden. För att skall kunna överleva som bolag krävs att bolaget får börja agera enligt de riktlinjer som regeringen föreslår. liberalerna anser emellertid att hela måste säljas. principiella hållning till kommunala och landstingskommunala bolag är att de ska avvecklas eller säljas till privata intressen. Detta gäller i stor utsträckning också statliga bolag. Den bolagisering av statliga företag som ägde rum under den borgerliga regeringsperioden syftade också till att förbereda företagen för en framtida försäljning. Det finns en rad argument för principiella ståndpunkt, bl.a. att medborgarnas insyn är begränsad i offentliga bolag och att konkurrensen snedvrids. Därför bör offentligt ägda bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad privatiseras. Övriga verksamheter bör återgå till förvaltningsform. verkar numera på en konkurrensmarknad. är det dominerande företaget på teleområdet i . kontrollerar de flesta telefonledningar och anser självt att telefonledningen kommer att bli det viktigaste sättet att förmedla information. äger också det största svenska kabel-TV-nätet. Mot den bakgrunden har Telias agerande stor betydelse för det framtida svenska medieklimatet och förutsättningarna för informationsutbyte. En försäljning torde knappast behöva förknippas med vissa villkor vad avser accessnätet och dess tillgänglighet. Det bör påpekas att Telias ställning byggts upp under en mycket av monopol för . Detta monopol kritiserades av . Det faktum att nu kan agera med en stark finansiell grund, som bygger på tidigare riksdagsbeslut, gör det särskilt angeläget för att ta ställning till frågan om en utförsäljning av . har tidigare krävt att skall säljas. Vi anser att det i dagens situation med en helt avreglerad telemarknad, med många stora aktörer och en snabbt ökande konkurrens inte finns några skäl kvar för att behålla i statlig ägo. Därtill kommer Telias behov av riskkapital samt möjligheter att agera på den avreglerade marknaden. Förslagen i propositionen är ytterligare ett skäl att sälja . Ett statligt bolag bör inte gå ut och agera på den internationella marknaden. bör därför bemyndiga regeringen att sälja ut aktieinnehavet i . Skulle detta yrkande avslås anser vi att propositionen skall avslås med hänvisning till att ett statligt bolag inte bör agera på en internationell marknad. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på propositionen bemyndigar regeringen att sälja ut aktieinnehavet i .
mot · GL02Sk36 · 1998-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:140 Beskattning av elpannor och vissa andra punktskattefrågor I propositionen föreslår regeringen bland annat att höjd energiskatt för elektrisk kraft som förbrukas i elpannor inom fjärrvärmesektorn till i syfte att minska elanvändningen. kan inte se några hållbara motiv för förslaget. Elpannor började installeras i de kommunala fjärrvärmeverken . Med dessa utnyttjas det överskott på vattenkraft som alltid kommer att finnas under vissa perioder, främst . I det nordiska elsystemet varierar tillgången på vattenkraft och genom att använda elpannorna kan resursslöseri med vattenkraft undvikas eller minskas. Om inte pannorna kopplas in när det finns gott om vatten så måste vatten spillas förbi kraftverken utan att producera någon elström alls. Elpannorna fyller alltså en viktig reglerande funktion på elmarknaden. Det är för att inte störa denna funktion som regeringen föreslår att skatten tas ut endast . Från våra utgångspunkter ter sig därför en sådan specialkonstruerad skatt som ett klåfingrigt och helt omotiverat ingrepp på den avreglerade elmarknaden. pågår en översyn av hela energibeskattningen. I likhet med flertalet remissinstanser anser därför att eventuella ingrepp i energibeskattningen inte bör genomföras innan utredningen är klar. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1997/98:140 i den del som avser höjd skatt på elpannor.
mot · GL02Sk37 · 1998-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:140 Beskattning av elpannor och vissa andra punktskattefrågor I föreliggande proposition behandlas bland annat frågan om beskattning av elpannor. Vad avser den föreslagna beskattningen av elpannor kan vi konstatera att förslaget är en effekt av den energiuppgörelse som regeringen slutit med och . En uppgörelse som dessvärre kommer att leda till ökad fossilbränsleanvändning och därmed ökande koldioxidutsläpp. Detta stick i stäv mot våra åtaganden att begränsa dessa utsläpp. Vi kan också konstatera att flertalet remissinstanser avstyrkt eller ifrågasatt den departementspromemoria som upprättats i ärendet. Enligt de beräkningar som gjordes i samband med partiöverläggningarna om energipolitiken kommer ett förslag om beskattning av elpannorna att som bieffekt att ge ökad oljeanvändning. Normalt kommer elpannor alltid att utnyttjas i större eller mindre omfattning . Vid en mycket hög elskattenivå och normalår i vattenkraften kommer elpannor att slås ut av oljepannor. Detta får till följd att vattenkraft eller annan kraftproduktion nedregleras alternativt elenergin exporteras om priset är konkurrenskraftigt på elmarknaden. Vid mycket höga nivåer i vattenkraftsmagasinen kan det finnas risk för att vatten spilles. Om en hög elenergiskatt införs på elpannor, för att minska användandet av dessa, kommer större delen att ersättas av produktion i befintliga oljepannor. Detta anser vi inte är att ställa om energisystemet till ett ekologiskt uthålligt system, varför vi yrkar avslag på förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget om ändring i lagen om skatt på energi avseende elektriska pannor inom fjärrvärmesektorn.
mot · GL02Sk42 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:100 Förbättrade möjligheter till punktskattekontroll m.m. Genom att av olika skäl valt att ha relativt höga punktskatter på tobak och alkohol är incitamenten för att smuggla dessa varor stort. Särskilt efter det senaste årets höjningar av tobaksskatten har problemen blivit allvarliga. I samband med att blev medlem i EU ändrades förutsättningarna för tullens arbete väsentligt. En stor mängd arbete med klarering försvann och tullen tvingades omstrukturera sin verksamhet. För att motverka en ökad smuggling har de gröna tidigare krävt s k kompensatoriska åtgärder. Mot ovanstående bakgrund anser vi att regeringens förslag i proposition 1997/98:100 i stort sett är bra. De föreslagna åtgärderna kan förväntas ge ytterligare förutsättningar att bekämpa illegal införsel av de aktuella varorna och därmed bidra till att upprätthålla de politiska ambitionerna på alkohol- och tobaksområdena. Det finns dock en punkt där vi inte delar regeringens uppfattning, och det gäller förslaget att tullmyndigheten skall ges befogenhet att undersöka och öppna en postförsändelse som man tror innehåller alkohol eller tobak. Syftet med öppnandet är att utröna om rätt punktskatter är betalda eller att säkerhet för dessa har ställts. Vi anser att detta kommer i konflikt med bestämmelser om brevhemlighet i både regeringsformen och . Att upprätthålla sådana bestämmelser för att skydda den enskildes integritet är oerhört viktigt i en demokratisk stat och punktskattekontroll kan inte anses vara tillräckligt skäl för att bryta brevhemligheten. De förslag som finns för att skydda brevhemligheten kan inte heller anses tillräckliga. delar regeringens ambitioner att öka ansträngningarna för att förhindra illegal införsel av alkohol och tobak. Men istället för det integritetsinskränkande förslag som man nu lagt fram borde man istället inrikta sig på åtgärder som kan få större allmänpreventiv verkan. En sådan åtgärd skulle kunna vara att avisera mottagare av paket som man av olika skäl antar innehåller alkohol eller tobak. Mottagaren kan då beredas tillfälle att medge öppning alternativt någon form av deklarationsförfarande. Regeringen borde återkomma med ett förslag med en sådan inriktning och därför avvisar vi regeringens förslag i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att tullmyndigheten skall ges befogenhet att undersöka och öppna en postförsändelse som man tror innehåller alkohol eller tobak, att begär att regeringen återkommer med ett förslag med den inriktning som anförts i motionen.
mot · GL02So26 · 1998-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd Enligt propositionen skall ekonomiskt stöd utgå till två kompetenscentra för sällsynta medicinska och odontologiska tillstånd. Inget av dessa centra kommer att hantera frågor kring biverkningar av dentala material. Med tanke på alla diskussioner som förts rörande biverkningar relaterade till amalgam och andra tandvårdsmaterial är detta att beklaga. Med tanke på alla de patienter som upplever sig ha sådana besvär är en allsidig forskning nödvändig, vilket undertecknad framhållit i flera motioner . Under avsnitt 6.1 sägs i propositionen att en rekommenderar studier för att kunna identifiera speciella riskgrupper och individer som är mycket känsliga för amalgam och andra tandfyllningsmaterial. Regeringen avser att med stöd i den ändrade artikeln 129 och den aviserade ändringen i det medicin-tekniska direktivet driva frågan om ett eventuellt amalgamförbud. Ett enligt ovan behövs dock för att ta fram ytterligare kunskap inför diskussionen om ett amalgamförbud. Likaså behövs ett för att utveckla diagnos- och behandlingsmetoder för dem som har eller misstänks ha biverkningar av olika dentala material. Ett skall bygga på tvärvetenskaplighet och lägga stor vikt vid kliniskt patientarbete. I finns sådana erfarenheter vid Amalgamenheten som ingår i Metallbiologiskt centrum. Det bör därför finnas goda förutsättningar för tvärvetenskaplig forskning i frågan. Det ter sig naturligt att ett avseende dentala material förläggs till . Överkänslighet/intolerans för metaller kan inte negligeras när det gäller risken för biverkningar av dentala material. Vi kan heller inte bortse från att metallrelaterade hälsoproblem kan komma att öka till följd av en ökad exponering av metaller via luft, vatten, föda och olika typer av implantat. Ett , där Metallbiologiskt centrum i ingår, kommer att kunna ge ett värdefullt kunskapstillskott för att möta en befarad framtida ökning av metallrelaterade hälsoproblem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett där Metallbiologiskt centrum i ingår för att ge ökade kunskaper om biverkningar av dentala material.
mot · GL02So29 · 1998-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd I rubricerade proposition föreslås att bemyndigar regeringen att inrätta två så kallade odontologiska kunskapscentra för att ge patienter med mindre kända sjukdomar eller handikapp ett odontologiskt fullvärdigt omhändertagande. Enligt min mening talar många skäl för att ett av dessa centra förläggs till vid . finns ett centrum för , det orofaciala kunskapscentrumet Mun-H Center, där kunskaper kring små och mindre kända handikapp samlas och dokumenteras. Behovet av fler sådana centra i andra delar av landet är ovedersägligt. I norra finns ett stort antal ovanliga sjukdomar och syndrom, ofta genetiskt betingade. En närhet till och ett fungerande samarbete med en genetisk institution är därför av stor betydelse. Ett sådant samarbete är väl etablerat mellan avdelningarna för pedodonti och vid i . De långa geografiska avstånden i regionen har skapat en väl utvecklad samarbetstradition inom den patientvårdande verksamheten. Specialisttandvården vid bedrivs till exempel i nära samverkan med olika avdelningar vid . De medicinska konsultationer av varierande slag som kan komma att krävas vid utredningen av patienter vid ett kan således tillgodoses utan problem. Vid finns också avdelningar för barnhälsovård och barnhabilitering, som samverkar med avdelningen för pedodonti. Denna har också samarbete med specialpolikliniken för små handikappgrupper vid vid . Vad gäller forskning finns pågående projekt med direkt koppling till patienter med olika handikapp och unika kunskaper kring till exempel vissa mineraliseringsstörningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av ett odontologiskt till .