ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ604 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ604av och ()Professur i djurskydd vid SLU i SkaraRegeringen föreslår som ett led i att stärka djurskyddetsställning en förstärkning av anslaget med 3 miljoner fördelfinansiering av en professur i djurskydd vidveterinärmedicinska fakulteten för kommande femårsperiod.Detta initiativ är välkommet då till skillnad från andra ländersaknat djurskyddsprofessur trots att intar en internationellt settframträdande position på djurskyddets område. Denna position har vunnitstack vare den omfattande forskning inom området djurmiljö-djurhälsa-djurskydd som skett vid hälsa, tidigare vid veterinärmedicinskafakulteten i Skara.Regeringens förslag innebär att tjänsten delfinansieras med statliga medel.Det är därför angeläget att ytterligare medel tillkommer för att verksamhetenskall fungera tillfredsställande. Vi vet att om professuren förläggs vid dennainstitution har i , i länsamt kommun förklarat sig beredda att tillskjuta 1.400.000 kronorunder en period av . Tillsammans med de medel som utlovats för attstärka djurskyddets ställning skulle därmed de ekonomiska förutsättningarnaför verksamheten vara garanterade under de närmaste åren.Det finns även andra skäl att placera professuren i . En professur idjurskydd blir lätt isolerad, det visar internationell erfarenhet. och hälsa finns emellertid en lång forsk-ningstradition inom miljö-djurhälsa-djurskydd som gör att vederbörandeprofessor från början kommer in i ett forskningsklimat som passar ämnes-området och som i hög grad underlättar rekrytering av unga forskare.Dessutom arbetar institutionen djurslagsövergripande, vilket är viktigt för attöka förståelsen för dessa ofta komplexa problem.En professur i djurskydd kräver nära kontakt med olika delar avlantbrukets djurhållning. Det är inom detta område som de svåraste djur-skyddsfrågorna föreligger. Institutionens förläggning erbjuder härvidlaginternationellt sett unika möjligheter. Eftersom institutionens forskare ävenär engagerade på sällskapsdjurs- och försöksdjursområdena finns även här enför den nya professuren värdefull forskningstradition.Det är angeläget att den nya professuren genom gedigna vetenskapligainsatser bidrar till att stärka anseende på djurskyddsområdet. Enföljd av detta torde bli att svenska livsmedels anseende förstärks vilket ökarmöjligheterna för export. Därför bör professuren i djurskydd vid veterinär-medicinska fakulteten och hälsa placeras iSkara. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att placera professuren i djurskydd i Skara.Stockholm den 26 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02MJ606 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ606av ()Alternativa metoder för växtförädlingUtvecklingen av nya sorter av grödor, genomgenmanipulation och även konventionell växtförädling, har ikombination med möjligheten att ta patent på levandeorganismer satt frågan om alla människors rätt till vårtgenetiska arv på sin spets.De stora kemikalie- och utsädesbolagen utvecklar nya sorter i kombinationmed utveckling av skräddarsydda bekämpningsmedel och konstgödning. Dekan göra "sina" sorter sterila så att jordbrukarna inte har någon möjlighet attodla eget utsäde. På så sätt tillskansar de sig makten över hela produktions-kedjan från sådd till skörd.Parallellt med att makten över växtförädlingen koncentreras till ett fåtalföretag så utarmas kunskapen om alternativa metoder för växtförädling ochäldre sorter tas ur bruk. Det är naturligtvis ett stort hot mot den genetiskamångfalden.För att motverka de multinationella företagens makt över växtförädlingenär det viktigt att utveckla och bevara alternativa metoder för växtförädling,metoder och kunskaper som den enskilde bonden själv kan äga och användaför att anpassa sorter till sina lokala förutsättningar och egna behov. Detta ärav särskilt stor vikt för det ekologiska jordbruket som i högre grad ärberoende av lokala förutsättningar och en bred genetisk bas än det konven-tionella. Det är också av särskilt stor vikt för jordbrukare i tredje världendärberoendet av de multinationella utsädesbolagen får betydligt större kon-sekvenser än i Sverige.Ett sådant arbete med utveckling av alternativa växtförädlingsmetoder på-går både i och utomlands, men har inte varit uppmärksammati tillräcklig utsträckning.Det är angeläget att staten främjar en utveckling och spridning av alterna-tiva metoder för växtförädling som syftar till att öka mångfalden av sortersamt anpassa sorter till ekologisk odling och lokala förutsättningar. Det ärviktigt att dessa metoder är av sådant slag att den enskilde jordbrukaren självkan tillämpa metoderna och utveckla sorter efter sina behov och förut-sättningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa metoder för växtförädling.Stockholm den 28 oktober 1998Jonas ()
mot · GM02MJ607 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ607av och ()Professur i djurskyddEn professur i djurskydd har saknats i . Imånga andra länder finns emellertid sådana tjänster. ICambridge i finns en professur idjurskydd och , , , ochKanada är andra länder som också inrättat liknandeprofessurer.Att saknat den aktuella tjänsten betyder inte att vi harnonchalerat de frågor som hänger samman med djurmiljö, djurhälsa ochdjurskydd. En omfattande forskning inom dessa områden har ägt rum sedan1960 vid och hälsa, tidigare institutionenför husdjurshygien vid veterinärmedicinska fakulteten.I budgetpropositionen föreslås att djurskyddets ställning förstärks genomatt en professur i djurskydd nu inrättas vid veterinärmedicinska fakultetenvid SLU. Eftersom propositionen inte innehåller några förslag om vartjänsten skall placeras bör beslutet omfatta en komplettering med en sådanuppgift.Vid SLU i finns förutsättningar som är de bästa tänkbara för enprofessur i djurskydd. Här har man närhet till djurbesättningar och här finnsalla typer av djurhållning representerade i kombination med ett omfattandeinternationellt nätverk med forskare från hela världen. I finns vidare enlång forsknings- och undervisningstradition inom området. Det var just iSkara som man - först i världen - började med en modern forskning omdjurhållning, djurhälsa och djurskydd.Institutionens forskare är även engagerade på sällskapsdjurs- och försöks-djursområdet och kan även här bidra med värdefull forskningstradition. ISkara finns också en omfattande livsmedelsindustri, till ömsesidig nytta fören avancerad forskning.Till detta kommer att och i västra kommun förklarat sig beredda att tillskjuta medel under entreårsperiod för att finansiera professuren om den placeras i Skara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av professuren i djurskydd.Stockholm den 27 oktober 1998Lars ()()
mot · GM02MJ701 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ701av ()Pappersåtervinning och energiskogUtländska miljöexperter brukar storligen förvånas över attSverige odlar energiskog för att elda upp, som manåtervinner papper.Det anses vida rationellare att använda ved till pappersframställning ochatt sedan bränna använt papper.Det torde därför vara angeläget att låta utreda om nuvarande för-farande är optimalt från miljömässig och ekonomisk synpunkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om den optimalabalansen mellan eldande av ved och återvinning av papper i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 7 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02MJ702 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ702av och ()Ersättning för skada av militärt och kemiskt avfallDet har hänt att yrkesfiskare i sambandmed fiske får upp oönskade fångster i form av dumpadgasammunition från eller annat kemiskteller giftigt avfall.Det är belagt att dumpning av tusentals ton har förekommit i såvälÖstersjön som i . Förutom risken för allvarliga personskadordrabbas yrkesfiskare dessutom av dryga extra kostnader när dessa fångsterinträffar. Det gäller såväl fångst som måste kasseras, som förstörda redskap.Dessutom innebär saneringstiden fiskestopp med inkomstbortfall som följd.Svenska yrkesfiskare saknar möjlighet att erhålla ersättning för dessaförluster. I t.ex. ersätts yrkesfiskarna av staten för förluster iliknade fall i enlighet med regler utfärdade av regeringen 1991.Det är naturligtvis också så att om skadorna ersätts kommer fiskarna att istörre utsträckning anmäla skador och incidenter. Genom att ersättningbetalas kommer fiskarna att rapportera oönskade fångster och det farligagiftet eller sprängmedelt tas om hand i stället för att kastas tillbaka i havet.Danmark har sedan ersättningsreglerna kom till fått en mer tillförlitligstatistik över fångster av kemiska stridsmedel och annat farligt avfall.Den miljöskadeförsäkring som infördes i har av Statskonto-ret i en utredning inte ansetts möjlig att utvidga till att täcka denna typ avskador.Vi anser det vara ett statligt ansvar att hålla fiskarna skadefria vid detillfällen de får fångst av militärt och kemiskt avfall. Staten har dessutom ettövergripande och långsiktigt ansvar för skador och för miljöfarligt avfall påhavsbotten. Antalet fångster har också varit ringa, varför dessaersättningar troligen inte kommer att bli någon betungande post i statensbudget, men en betungande utgift blir det nu för den enskilde fiskaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning vid "fångst" av militärt och kemiskt avfall.Stockholm den 14 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02MJ703 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ703av ()Ansvaret för återtagande av aluminiumburkarProducentansvar har införts för att minska vårt växandesopberg och för att minska spridningen av ämnen som ärskadliga för vår miljö. Dessa ämnen skall, där så är möjligt,kunna ingå i ett kretslopp med bl.a. återanvändning avmaterial. Generellt ger användning av återvunnet material itillverkningsprocesser mindre energiåtgång och mindrepåverkan på miljön i form av utsläpp. När det gälleraluminium så sparas av energiåtgångengenom att använda återvunnet material för att tillverkaprodukter jämfört med att använda jungfrulig råvara.Producentansvaret gäller också återtagande av aluminiumburkar. Alumini-umburkar ingår i ett retursystem, där producenten har fått tillbaka pantpengarför att återta burken. I dagens läge gäller inte detta återtagande om burkenhar blivit deformerad och tillplattad. Returburksautomater tar inte emot de-formerade burkar.Tillplattade burkar blir liggande ute i naturen, där ingen tar vara på democh de bidrar på så sett till en förstörd miljö. Producenter måste därföråläggas att ta tillbaka även skadade burkar.Returburksautomater tar heller inte emot utländska burkar, bl. a. på grundav streckkod som inte passar. Vissa affärer tar dock nu tillbaka danska burk-ar. Ett parallellsystem bör införas för att kunna ta hand om icke svensktill-verkade burkar.En tredje anledning till att burkar inte tas om hand är att mindre affärerinte har råd eller möjlighet att skaffa en returburksautomat. För att kunnalämna tillbaka burkar till producenten måste burkarna ha blivit räknade i enautomat. Kan detta inte ske återtas inte heller burkar på grund av att enreturburksautomaträkning inte har utförts. Även här måste en ändring tillstånd, så att även dessa oräknade burkar kommer in i returburkssystemet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att producenterav aluminiumburkar genom producentansvaret bör åläggas att återtadeformerade burkar,2. att som sin mening ger regeringen till känna att ettreturburkssystem bör upprättas för burkar utan svenskt ursprung,3. att som sin mening ger regeringen till känna attproducentansvaret även bör gälla återtagande av burkar som blivit oräknadepå grund av att returburksautomat saknas.Stockholm den 14 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02MJ704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ704av och ()Kalkning av sjöar och vattendragDen socialdemokratiska regeringen har drivit igenom enkraftig besparing på anslaget för kalkning av sjöar ochvattendrag. Anslaget ligger på . Det kanjämföras med under den borgerligaregeringsperioden.Eftersom den nuvarande regeringens energipolitik leder till att de för-surande utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider kommer att öka bordekraftfulla resurser satsas på kalkning. En femtedel av alla sjöar och vatten-drag är påtagligt försurade, och hårdast drabbat är bedömer att en anslagsnivå på innebär attkalkningsverksamheten måste begränsas till ett urval av dagens kalkadesjöar. I av de kalkade sjöarna och vattendragen skulle kalk-ningarna upphöra, och försurningsskadorna kommer då att successivt öka.De konsekvenser som beskriver känner vi alla till iutslagning av fiskebestånd och insekter, genetiskt unika bestånd och arterförsvinner för alltid, försvårat nyttjande av sjöar som vattentäkter, tung-metallerna ökar i vattenmiljön och i fisken och tillgången på föda för bl.a.fågel och utter minskar.Vissa saker tar mycket att bygga upp igen om de raseras. Enansvarsfull miljöpolitik måste prioritera dessa saker framför mer kortsiktigasymbolprojekt. Flera års investeringar i kalkning kastas bokstavligen i sjönnär kalkningen av försurningshotade sjöar och vattendrag upphör. Kalkning-en måste återställas till en sådan nivå att inte uppnådda resultat äventyras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning av sjöar och vattendrag.Stockholm den 14 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02MJ705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ705av ()Strategi för biologisk mångfaldRiokonventionen (om miljö och utvecklingUNCED 1992), som har ratificerat, säger att varjeland skall ta ansvar för bevarandet av det egna landets arter.Detta kan ske genom en rad åtgärder som också beskrivs iprop. 1993/94:30, Strategi för biologisk mångfald.Exempel på arter som inte skulle funnits kvar i landet om inte insatser hadegjorts med avel och uppfödning i hägn är pilgrimsfalk och berguv.Det avsätts stora resurser för att t.ex. skall kunna köpa inmark för att säkra biotoper. Däremot avsätts inga medel till projekt förbevarande av vissa arter som förutsätter avel och uppfödning i hägn. Dettorde vara rimligt att detta arbete fick motsvarande stöd som arbeten för attsäkra biotoperna får. Otvetydigt är att vissa arter inte har någon chans tillöverlevnad om man inte arbetar parallellt med biotoprestaurering och med attbygga upp livskraftiga arter genom avel och uppfödning i hägn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategi för biologisk mångfald.Stockholm den 15 oktober 1998Inger ()
mot · GM02MJ706 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ706av ()AllemansrättenAllemansrätten - den enskildes rätt att vistas i naturen - ärett värdefullt inslag i vår svenska kultur och har storbetydelse för människors rätt att vistas i skog och mark.Denna rättighet bör bestå i dess nuvarande form. Samtidigtär det av stor betydelse att inte fastighetsägare eller andramed särskild rätt till en fastighet tillfogas skada på grund avallemansrätten. Det är av stor betydelse för denna unikasedvänjas fortlevnad att den accepteras och respekteras avsåväl markägare som av den som nyttjar allemansrätten.De problem och konflikter som uppstått till följd av allemansrätten ärmycket olyckliga. Ofta är dessa förknippade med organiserad verksamhet,men även annat missbruk av allemansrätten förekommer. Ofta orsakas miss-bruket av oaktsamhet som kan åtgärdas t.ex. genom en ökad kunskap om vadallemansrätten egentligen innebär.När det gäller kommersiell verksamhet i naturen med åberopande av alle-mansrätten är förhållandena annorlunda. Sådan verksamhet kan medföra ettså stort intrång och skada att det inte ryms inom allemansrätten. Det kandessutom inte vara acceptabelt att företag i förvärvssyfte skall kunna utnyttjamark mot markägarens vilja.Eftersom det kommersiella utnyttjandet av allemansrätten på många håll iSverige, bl.a. i , är ett problem bör en översyn göras för att utreda hurdet i lagstiftningen kan tydliggöras så att allemansrätten tillkommer denenskilde och att kommersiellt utnyttjande av mark i viss omfattning måsteföregås av överenskommelser med berörda markägare. En utredning börföljaktligen tillsättas i syfte att klargöra gränsdragningen mellan vad som kanbetraktas som normalt nyttjande av allemansrätten och vad som bör betraktassom ett kommersiellt nyttjande som bör medföra krav på tillstånd från berördmarkägare. Vad som ovan anförts om utredning om kommersiellt utnyttjandeav allemansrätten bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning om gränsdragningen mellan normalt nyttjande avallemansrätten och kommersiellt utnyttjande av densamma.Stockholm den 16 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02MJ709 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ709av Per m.fl. (s)Forskning om vargens beteendeÖkningen av rovdjursstammen har under de senaste årenmedfört ökade konflikter mellan fastboende, näringsidkare,jägare och allmänhetens tillgång till friluftsliv. De fyra storarovdjursarterna samt örnarna utgör värdefulla inslag i vårfauna. Det råder en brett förankrad uppfattning om attSverige ska bevara livskraftiga rovdjursstammar så attarterna kan överleva och finnas kvar . Denbiologiska mångfalden ska bevaras och i den kedjan ingårrovdjuren som ett viktigt inslag.Under de senaste åren har det förekommit en kraftig ökning av varg inombegränsade områden. Med det antal vargkullar som fötts så går det att förutseen ytterligare stor tillväxt . Koncentrationen är stark till deinre delarna av södra och nordvästra växande antal vargar följer ökade skador på bl a tamdjur. Inte minstför hundägare blir den ökade tillgången på varg ett hot, främst i sambandmed jakt. Tamboskap som får och ren blir till och från offer för vargensnaturliga instinkt att skaffa sig föda. Ännu har ingen människa kommit tillskada vid möte med varg. Det kan dock inte bortses från att förekomsten avvarg kan göra att många inte vågar sig ut i skog och mark.Från det att vargstammen kraftigt decimerades ochstammen varit ett ovanligt inslag i vår fauna har ocksåkunskaperna om vargens beteenden blivit sämre. Det kan vara på sin plats attpåpeka att det enligt företrädare för inte finns någrajägare som har erfarenhet av vargjakt i Sverige.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslagom en sammanhållen rovdjurspolitik. Frågan om utvidgad skyddsjakt respek-tive nödvärnsjakt efter varg skall utredas med förtur. Utredaren skalldärutöver bl a beskriva och lämna förslag vad avser intressekonflikter samtbeskriva hur behovet av inventeringar, forskning och information kan till-godoses och finansieras.I gränstrakterna mellan och är vargförekomsten storinom ett mycket begränsat område. Konflikter mellan varg och andraintressen har redan blivit uppenbara. Området är delvis glest befolkat. Dentidigare rikliga tillgången på framför allt älg och rådjur har medfört attjakttraditionerna är starka i området. Till det kommer att området i storomfattning används för turism och annat friluftsliv.Den nu arbetande utredningen bör ges ytterligare direktiv om attskyndsamt lägga förslag som gör att de konfliktsituationer som har uppståttfår en genomgripande belysning. Det är angeläget att få ökad kunskap omvargens beteende, men det är också viktigt att vi lär oss hantera rovdjurs-frågan så att inte allt för stora koncentrationer av varg uppstår inom begrän-sade områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skyndsam och intensifierad forskning om vargen.Stockholm den 21 oktober 1998Per ()()()()()
mot · GM02MJ710 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ710av ()Skydd av lax- och havsöringförande vattenSverige har en synnerligen bristfällig lagstiftning när detgäller skyddet av våra lax- och havsöringsbestånd i bäckaroch mindre åar. Fiskevårdens övergripande mål ochmiljömålen på fiskets område kan därför ej uppfyllas vadgäller vattendragen. I däremot finns ett betydligtbättre skydd för vandringsfisken.De för smoltproduktionen ytterst skadliga rensningarna i bäckar och smååar kan genomföras enbart genom att anmälan till sker (VL4 kap 3 §). Rensning medför ofta död bland uppväxandeungar av laxfisk och även omfattande död bland fisken nedströms denrensade sträckan på grund av vattengrumlingen. En oskadad havsöringsbäcki jordbrukslandskapet producerar smolt för 150.000-600.000 kronor perhektar.Alla buskar och träd kan huggas ner längs bäckar och åar utan tillstånd.Buskarna har en avgörande betydelse för laxfisk och annat liv i bäcken ochutgör ett utmärkt skydd för en rad djur i det monotona jordbrukslandskapet.En bäck med skyddande albuskar på ömse sidor har mycket störreproduktion av havsöringsmolt än en bäck utan omgivande buskar, och ensådan bäck är ofta är full av oönskade vattenväxter. Skyddszoner med buskaroch träd längs vattendragen kväver oönskad vattenvegetation och därigenomelimineras rensningsbehovet. Lövverktet fångar dessutom upp kemikalier vidbesprutning så att dessa ej hamnar direkt i åar och bäckar. Skyddszonerminskar också närsaltflödet till havet samt erosionen. I är det lag påatt skyddszoner skall finnas längs bäckar och åar.Utdömda böter vid brott som innebär fiskdöd bör tillfalla fisket, dvs. Det är naturligt att den som orsakar skada på fiskbestånd av allmäntfiskeintresse skall ersätta skadan. Dessutom skulle en sådan lagstiftningverka förebyggande.Förslag till ny lagstiftning1. Längs havsöringsbäckar och laxåar skall det finnasskyddszoner med buskar och träd (vid åar) närmastvattendraget. Vid bäckar zoner om ochvid åar zoner om på ömse sidorvattendraget. I dessa bäckar och åar får ej rensning skeutan tillstånd av länsstyrelse.2.3. Vid fiskdöd som skadar allmänt fiskeintresse skall den som orsakat fisk-döden ersätta skadan..5. P8.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddszoner längs åar och vattendrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid fiskdöd som skadat allmänt fiskeintresse skall den somorsakat fiskdöden ersätta skadan.Stockholm den 22 oktober 1998Liselotte Wågö (m)