ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk613 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk613av ()Skatteavdrag för kostnader vid personvalskampanjSverige har haft ett personval. Ett stortantal kandidater har drivit en mer eller mindre framgångsrikpersonvalskampanj. Väljarna har vid ett stort antal tillfällenunderkänt partiernas rangordning av kandidaterna. En klarförbättring av väljarnas möjlighet att påverka vem som skallrepresentera dem i de beslutande församlingarna har skett.Nu är det inte längre bara partiet, som bestämmer vem somska bli vald, nu kan äntligen väljaren få en realistisk chansatt påverka listans rangordning.Men det finns saker i personvalet, som måste ses över p.g.a. de olikaförutsättningar som gäller, beroende på om man bor i en storstad eller pålandet eller beroende på om man redan är förtroendevald eller kandidat.Riksskatteverket har i ett brevsvar funnit "att avdrag för kost-nader under valrörelse bör kunna medges den som redan är riksdagsman meninte den som, utan att vara riksdagsman, deltar i en valrörelse för att bliinvald i ". Samma princip torde gälla även beträffande kostnaderunder valrörelse för val till kommuner och landsting. Valresultatet saknarbetydelse för avdragsrätten.Detta ger en otillbörlig förmån till dem som redan har ett stort försprånggenom att redan vara valda. En sådan uppenbar orättvisa måste kunna rättastill, annars blir tanken med personval och möjligheten att satsa på en person-valskampanj - som alltid kommer att kosta pengar - förfelad.I dag är det så att den som utan att vara t.ex. riksdagsledamot bekostar egetkampanjmaterial för att bli invald i inte får avdragsrätt till sagdakostnader. Kostnaden utgör nämligen ingen omkostnad för fullgörande avnågot uppdrag som riksdagsledamot och fråga är inte heller om kostnader förintäkternas förvärvande och bibehållande. Vad jag förstår betraktar mankostnaderna som kostnader för att förvärva en förvärvskälla och detta är idagens lagstiftning inte avdragsgillt.Nu föreslår jag att ändrar lagen så att kostnader för egetkampanjmaterial upp till en viss summa, förslagsvis , ska varaavdragsgilla.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagändringar om attkostnader för eget kampanjmaterial upp till en viss summa, förslagsvis , skall vara avdragsgilla.Stockholm den 21 oktober 1998Siw ()
mot · GM02Sk614 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk614av ()RotavdragenEnligt nuvarande regler utgör arbete som utförs avfastighetsföretag på företagets fastigheter med egna anställdainte grund för skattereduktion. I praktiken innebärbegränsningen att ett mycket stort antal fastighetsägareundantas från möjligheten att erhålla skattereduktion. Dethandlar om alla de stora och små byggföretag som också ärfastighetsägare och som utnyttjar anställda inomentreprenaddelen av företaget eller koncernen, till att ocksåutföra renoveringsarbeten på det egna fastighetsbeståndet.Genom att på detta sätt samutnyttja anställda i externentreprenadverksamhet i underhållet av egna fastigheter, kanföretagen aktivt arbeta för att upprätthålla sysselsättningenockså i tider då byggkonjunkturen är svag.Tanken att ett byggföretag med egna fastigheter skall anlita ett konkur-rerande företag att utföra renoveringar är orimlig av såväl hänsyn till denegna personalen som med tanke på konkurrenssituationen i branschen.Det måste nämligen anses som en konkurrensbegränsning att fastighets-ägare som avstår från att friställa sin arbetskraft och istället fortsätter attrenovera sitt eget bestånd med egna anställda, missgynnas ekonomiskt iförhållande till de fastighetsägare som kvalificerar sig för skattereduktion.Sett ur detta perspektiv blir det till och med lönsamt att först friställa sinegenarbetskraft och därefter köpa entreprenaden från ett annat företag. Ettförfarande som knappast kan ha varit syftet med beslutet om skattereduktion.Mot bakgrund av de brister som reglerna kring skattereduktion sålundauppvisar och som ovan beskrivits, bör besluta om förändringar ilag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, somgör det möjligt för fastighetsägare som använder egen arbetskraft att bliberättigade till att erhålla skattereduktion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i lagen om skattereduktion förutgifter för byggnadsarbete på bostadshus, att också fastighetsägare somanvänder egen arbetskraft skall vara berättigade till skattereduktion.Stockholm den 22 oktober 1998Ulf ()
mot · GM02Sk615 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk615av och ()Energibesparande åtgärder och fastighetstaxeringenI fastighetstaxeringen "belönas" energibesparande åtgärdermed extra poäng och därmed högre fastighetsskatt.Sålunda ger installation av värmepump, även sådan som är kombineradmed annan värmekälla, t ex biobränslepanna, tre poäng. Byte av gamlafönster till isolerglasfönster renderar också tre poäng. Annat konventionelltuppvärmningssystem, t ex direktverkande el, "kostar" endast två poäng.Detta ger naturligtvis helt fel signaler till fastighetsägarna om ambitionenfrån samhällets sida är att sänka energiförbrukningen i landet. Då börinvesteringar som leder till energibesparing premieras eller i skattesamman-hang åtminstone vara neutrala. De bör definitivt inte beskattas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring ivärderingsunderlaget för fastighetstaxeringen i enlighet med vad som anförtsi motionen.Stockholm den 20 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sk616 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk616av och ()Miljövänliga bekämpningsmedel och avgifterI sökandet efter mindre giftiga och mindre miljöbelastandebekämpningsmedel har ättika lanserats som ogräsmedel meden brännande effekt. Ättika skulle i viss utsträckning kunnaersätta andra preparat och bekämpningsmetoder.Nedbrytningsprodukterna vatten och koldioxid är ofarliga förmänniska och miljö. Dock kan det antas att det har en vissförsurande effekt.Ättika beläggs liksom andra preparat med bekämpningsmedelsskatt närden säljs som bekämpningsmedel. Eftersom skatten tas ut på mängd aktivsubstans fördyras användningen av ättikan oproportionerligt mycket iförhållande till andra preparat. Detta har medfört att ättikan inte har kunnatintroduceras i större utsträckning.Som bekämpningsmedelsskatten är utformad förhindrar den introduktionav nya och miljövänligare alternativ.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn avbekämpningsmedelsskatten med inriktningen att miljövänligabekämpningsmedel inte missgynnas i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 20 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sk617 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk617av m.fl. (s)Beskattningen av vattenkraftproduktionI regeringens förslag till omställning och utveckling avenergisystemet anges att landets elförsörjning skall tryggasgenom ett energisystem som grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt en effektivenergianvändning. Vidare sägs att stränga krav skall ställaspå säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användningoch utveckling av all energiteknik.Vi motionärer är av den uppfattningen att t ex vattenkraftverk på mer än 1500 kW kan utgöra en resurs för att öka tillförsel av el på ett miljöanpassatsätt. Effektiviseringar av gamla vattenkraftsstationer, nybyggnation ibefintliga kraftstationslägen samt kompletterande nyanläggningar i redanutbyggda älvar skulle kunna bidra till att främja de energipolitiska målen.Det är naturligtvis viktigt att dessa nya investeringar i kraftverk sker medhänsyn till dess miljö- och omgivningspåverkan. Några bidrag för att på dettasätt stimulera ökad miljövänlig elproduktion torde inte vara aktuellt dåinvesteringar i vattenkraftverk över en livscykel som regel har god ekonomi.Vårt förslag är istället att en utjämning görs av skattebelastningen över åren.Före årsskiftet 1996/97 var nya vattenkraftverk skattemässigt gynnadegenom att en särskild skatt togs ut på vattenkraft som producerades i äldrevattenkraftverk. Förhållandet bidrog som vi ser till en stimulans till förnyelseoch effektivisering av landets vattenkrafttillgångar. /97omvandlades skatten till en fastighetsskatt och den skattefördel som tillföllnya vattenkraftverk upphörde.Investeringar i vattenkraft är långsiktiga och med lång återbetalningstid.Det medför att äldre vattenkraftverk även efter att de är avskrivna som regelhar lång driftstid kvar.Däremot så är förhållandet för nya vattenkraftverk det omvända medinitialt en negativ lönsamhet. Den tidigare metoden för att utjämna skattenöver vattenkraftsverkens livsperiod var därför, som vi motionärer ser det, välmotiverad.Som en del i energiomställningen menar vi att en utjämning av skattenöver vattenkraftverkens livscykel kan bidra till en ökad produktion avmiljöanpassad el från förnybara energislag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utjämning av skattebelastningen över åren vid produktion avvattenkraft.Stockholm den 22 oktober 1998Laila ()()()
mot · GM02Sk618 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk618av och ()Avdragsrätt för underhåll av mangårdsbyggnaderPå den svenska landsbygden finns ett stort antal värdefullabyggnader på jordbruksfastigheterna. Dessa byggnaderbetingar ett oskattbart kulturvärde och de representerar olikatidsepoker. Många av dessa mangårdsbyggnader ärkostsamma att underhålla och många är stora ochöverdimensionerade efter moderna mått mätt.Tidigare hade brukaren möjlighet att göra avdrag för underhåll avmangårdsbyggnaden. Detta underlättade möjligheten att klara ett nödvändigtunderhåll. Vi menar att denna avdragsrätt bör återinföras. Underhållet vadgäller många av dessa byggnader är kostsamt och det kan bli svårt för mångalantbrukare att klara detta. Vi menar att det skulle vara mycket negativt omunderhållet skulle bli eftersatt. Om inte avdragsrätten återinförs kan det iytterligare fall vara mer lönsamt att riva en gammal otidsenlig byggnad ochuppföra en ny i dess ställe, och ett kulturarv går därvid förlorat.Det finns således skäl att ingående pröva möjligheterna att återinföraavdragsrätten för underhåll av mangårdsbyggnaderna på jordbruks-fastigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underhåll av mangårdsbyggnader.Stockholm den 16 oktober 1998Göte ()()
mot · GM02Sk621 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk621av ()BensinskattenBilisterna har drabbats hårt av årliga bensinskattehöjningar.En bensinskatt på 70 av priset är orimlig.Höjningarna slår hårt mot alla som är beroende av att användabilen. Alla som måste ha bil för att kunna ta sig till arbeten liksombarnfamiljerna har ett stort behov av bilen för många korta och långatransporter till olika engagemang, barnomsorg, musiklektioner, idrott m.m.som är så viktiga för de unga.Hushållen som alltså med redan hårt beskattade pengar därutöver får betalaytterligare i skatt på bensinen ser med stor oro på de avregeringen med stöd av flera andra partier aviserade årliga kommandebensinskattehöjningarna.Vi menar att i , där så många på grund av långa avstånd och fåfullgoda alternativ är så beroende av bilen, måste drivmedelskostnadernahållas på en nivå som kan accepteras.Boende i glesbygd måste kunna bo kvar och alla de arbetsplatser som därfinns bibehållas. Den levande landsbygden som vi alla vill ha måste kunnautvecklas även framöver. Skatten på bensin bör därför sänkas med perliter (lika mycket som regeringen höjde ). De av regeringenaviserade årliga bensinskattehöjningarna som av miljöministern långsiktigtförordas p.g.a. miljöskäl måste starkt ifrågasättas.Detta därför att så mycket hänt och händer vad gäller ny teknik för renareavgaser och effektivare och bränslesnålare motorer, men också för attmänniskor skall våga satsa på miljövänligare bilar. Bilparken i ärbetydligt äldre än i många andra länder varför det är viktigt att stimulera nyteknik och nybilsförsäljningen. Även på bränsleområdet kan mer miljö-vänliga drivmedel förväntas.Av dessa skäl bör inga beslut tas om årliga bensinskattehöjningar.Det är för oss också självklart att reseavdragen för arbetsresor bör öka.Detta måste då ske utan att höja gränsen för rätten till avdrag.Vi konstaterar att bilismen är klart överbeskattad och menar därföratt den utredning som från sida tidigare föreslagits meduppgift att belysa bilens betydelse i ett fungerande samhälle nu bör kommatill stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om sänkt bensinpris i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om ökat bilavdrag förarbetsresor i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aviserade årliga bensinskattehöjningar,4. att hos regeringen begär förslag om en utredning gällandebilens betydelse i ett fungerande samhälle i enlighet med vad som anförts imotionen. 1Stockholm den 20 oktober 1998Ingvar ()1 Yrkande 4 hänvisat till TU.
mot · GM02Sk622 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk622av ()Beskattningen av naturgasGenom en utbyggd naturgasledning efter syd- och västkustenhar såväl hushåll som näringsliv erhållit ettkonkurrenskraftigt energialternativ, naturgas.De tidigare så miljöpåverkande utsläppen från olje- och kolanvändningenhar därmed kraftigt reducerats som ytterligare ett energialternativhar skapat förutsättningar för en differentierad, mer effektiv energianvänd-ning.Naturgasen har där den finns utbyggd uppnått en marknadsandel om cirka20-25%, vilket motsvarar en andel som överensstämmer med övrigavästeuropeiska länder.Genom den i Bergen, , redovisade gemensamma nordiska stats-ministerförklaringen presenteras en samsyn på etableringen av en integreradnordisk gasmarknad. Genom den redovisade Nordic , vilken delvis är EU-finansierad, klarställs förutsättningarnaför en sådan gemensam nordisk naturgasaxel.För närvarande pågår inom det svenska ett arbete medsyfte att presentera ett reformerat energiskattesystem. Med beaktande avovanstående fakta är det därför av betydelse att man i arbetet med det fram-tida energiskattesystemet tar fasta på de i uppnådda och redovisademiljöfördelarna med naturgasanvändning och skapar de energiskattemäss-iga och långsiktiga förutsättningarna för att bygga ut systemet överSverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa ett energiskattesystem som ger en kostnadsneutral effektför naturgasen gentemot andra energikällor, och som möjliggör en utbyggnadtill gagn för miljön när man ersätter andra fossila bränslen.Stockholm den 15 oktober 1998Ronny ()
mot · GM02Sk624 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk624av ()ÖlskattenSvensk bryggerinäring befinner sig i en svår kris.Under 1998 har tre bryggerier gått i konkurs, ett har ställt inbetalningarna och flera företag har varslat sin personal. 6000 personer som är anställda inom bryggeriindustrin äroroliga för att förlora sina jobb. 1997 redovisadesutredningen livsmedelsstrategi för omlivsmedelssektorns omställning och expansion. En av deslutsatser som utredningen kom fram till var attden svenska bryggeriindustrin är den enda industriverksamhet som efterSveriges EU-inträde inte bedriver sin verksamhet under konkurrensneutralamarknadsförhållanden. Utredningen konstaterar vidare attden höga nivån på produktskatten på öl är en uppenbar konkurrensnackdelför bryggerinäringen i . Den danska bryggerinäringen hade enmotsvarande konkurrensnackdel i gränshandeln gentemot den tyskabryggerinäringen, till dess att anpassade sin alkoholbeskattning.För att svenska bryggerier skall kunna överleva ochkonkurrera på lika villkor med övriga EU-länder och främstmed dansk bryggerinäring krävs en sänkning av ölskattenmed . Om inte en snar sänkning skerriskerar hela näringen att konkurreras ut med ökadarbetslöshet och allvarliga följder för de orter därbryggerinäringen utgör den dominerande verksamheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att sänka den svenska ölskatten.Stockholm den 22 oktober 1998Liselotte Wågö (m)
mot · GM02Sk625 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk625av ()ÖlskattenTrots en skattesänkning på starköl är detalltjämt mycket lönsamt att konsumera starköl som intebeskattas i . Som exempel kan nämnas att en literstarköl kostar ungefär dubbelt så mycket i somi . Enligt mätningar har obeskattat öl förts in i den , vilket motsvarar avstarkölskonsumtionen i . När öppnasär det troligt att privatinförseln - både den legala och illegala- kommer att nå rekordsiffror.Den ökande privatinförseln slår inte bara hårt mot svenska bryggerier utanlägger grunden till en ny välorganiserad brottslighet. Den illegala hante-ringen av öl, sprit och tobak berör alla, både importörer, grossistertillverkareoch detaljister. Den snedvrider konkurrensen, nya distributionskanaler växerfram och den ekonomiska brottsligheten får vind i seglen.Främsta skälet till att den illegala hanteringen ökar så drastiskt är att detfinns stora pengar att tjäna och att kontrollen av hanteringen inte är till-räcklig. Den sämsta kontrollen gäller öl, eftersom människor inte tycker attdet är omoraliskt att köpa eller konsumera obeskattat öl i . Denillegala hanteringen av alkohol har enligt professor . Perssonantagit sådan proportioner att den hotar den legala marknadens existens:"Den ekonomiska brottsligheten har blivit ett hot mot vår säkerhet.Orsakerna till den dramatiska och snabba utvecklingen av den illegala hante-ringen av alkohol inklusive starköl och tobak är främst de höga punktskatt-erna och den otillräckliga kontrollen av trafiken. "Enligt professor . börjar handeln med alkohol ochcigaretter få sådana fungerande nätverk, bl.a. på arbetsplatser och skolgårdar,vad gäller marknadsföring, distribution och försäljning, att vi kommer att fåse en snabb ökning framöver. Särskilt allvarligt är att samhället förlorarkontrollen över hanteringen av bl.a. starköl och att konsumtionen av starköldärmed kan bli inkörsporten till starkare drycker som förs in illegalt.Den ökande brottsligheten och demoraliseringen av svenska folketsköpbeteenden och konsumtionsmönster är ett allvarligt problem som måsteåtgärdas. Stor enighet tycks råda bland olika sakkunniga om att det enbart ären harmonisering av punktskatterna med övriga EU-länder som kan stoppaden illegala hanteringen och motverka brottsligheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anpassa den svenska ölskatten till i första hand dansknivå.Stockholm den 21 oktober 1998Anna ()
mot · GM02Sk627 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk627av och ()Förmögenhetsskatt för gifta par och samborGifta par utsätts för en djup orättvisa beträffandeförmögenhetsbeskattningen jämfört med sammanboende parsom valt att inte ingå äktenskap. Par i samboförhållande fårgöra var sitt grundavdrag på , ellertillsammans . Gifta par sambeskattas ochtillåts därigenom endast göra ett gemensamt grundavdrag på900 000 kronor.Denna orättfärdighet är ett gammalt problem för många gifta makar, menhar i och med de kraftigt höjda fastighetstaxeringsvärdena aktualiserats förmånga som inte tidigare konfronterats med det.Riksdagen har tidigare genom olika åtgärder strävat att likställa äktenskapoch samboförhållanden, men på just detta område finns det uppenbarligen enmotvilja att ändra reglerna för att jämställa dessa båda samlevnadsformer.Den socialdemokratiska förmögenhetsbeskattningen uppmuntrar tillsärboende och motverkar att människor ingår äktenskap. Därigenom mot-verkar man också den trygghet som ligger i den fasta familjebildning somäktenskapet utgör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gifta par och sambor likställs i förmögenhetsskattehänseende.Stockholm den 21 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sk629 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade möjligheter att erhålla F-skattsedel.Stockholm den 21 oktober 1998Bo Lundgren ()()()de ()()()()()()
mot · GM02Sk630 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk630av ()Generationsväxlingar i företagenFöretagen i hamnar ofta i stora problem i sambandmed överlåtelse och generationsväxlingar. uppskattar att många företag och mångaarbetstillfällen försvinner på grund av misslyckadeföretagsöverlåtelser. Uppskattningsvis riskerar 20.000svenska företag med 65.000 anställda att gå i konkursberoende på höga skatter och brist på kapital, när företagenskall överlåtas i samband med generationsskiften. Det ärgivetvis helt orimligt och oförsvarligt att vi i landet harregler som bidrar till att slå ut företag och därmed ocksåminska antalet arbetstillfällen och anställningstryggheten,som vi har en hög arbetslöshet.EU har rekommenderat medlemsländerna att undanröja hinder i sambandmed företagsöverlåtelser. I har man gått motsatt väg vilket inneburitatt situationen förvärrats genom ökade skatter och avgifter.Enligt beräkningar som gjort är av småföre-tagare . Detta innebär att en stor del av småföretagen står införgenerationsväxlingar inom loppet av några få år.I , som är ett utpräglat småföretagarlän, är företagen stor-leksmässigt fördelade enligt följande, källa SCB februari 1998.Totalt antal företag24.427Utan anställda3.2421-19 anställda20.44920-199 anställda711200- anställda25Antalet sysselsatta enligt samma källa.Totalt antal sysselsatta88.040Utan anställda3.2421-19 anställda43.61620-199 anställda35.038200- anställda9.386Jag anser att snabba åtgärder måste vidtagas för att kommatill rätta med generationsväxlingsproblemen. Arvs- ochgåvoskatten måste slopas, förmögenhetsskatten avvecklasoch reavinstskatten ses över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underlätta generationsväxlingar i företagen.Stockholm den 23 oktober 1998Göte ()