mot · GM02N277 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N277av m.fl. (v)Näringsliv1 SammanfattningI motionen betonas vikten av en stabil ekonomi och att det inte finnsnågra enkla recept för jobbskapande. Ingen sektor av samhället fåruteslutas i arbetet för fler jobb. Kvinnorna är få i företagandet ochinvandrarna får inte del av samhällets service för företagande.Storföretagens minskande betydelse för jobbskapande beskrivs ochVänsterpartiet vill se en ökad satsning på småföretag och entreprenörer.För att skapa en ökad och uthållig tillväxt krävs;- En säkrad kapitalförsörjning för olika typer av företag över hela landet.- Nätverksbyggandet mellan företagen och mellan företagen ochsamhället måste öka.- Den offentliga upphandlingens betydelse betonas och krav på teknik-överföring till småföretag ställs.- Utbildning och fortbildning för småföretagare understryks som en viktigväg till tillväxt.- Omvärldens och exportens betydelse för tillväxten betonas.Regelverksförändringar som snabbare patent, enklare skattelagstiftningm.m. Anslagsfrågor som tas upp är särskilt kravpå stöd till varvsindustrin, eftersom är det enda land inom EU,som inte har stöd. Dessutom vill vi omgärda försäljning avskog till staten med vissa restriktioner.2 InledningDen "stora" ekonomin, finanspolitiken, sätter ramarna för alltjobbskapande. Låga räntor, låg inflation, en stabil efterfrågan avprodukter och tjänster och stabila institutioner, helt enkelt ett pålitligtsamhälle, är det som skapar en långsiktigt hållbar tillväxt.Målet måste vara en långsam och jämn ökning av kostnaderna som hållerjämna steg med produktivitetsökningarna. Med en sådan önskeutveckling fårbranscher möjlighet att omformas utan stress mot nya produkter och tjänster.Man hinner också ställa om sig inför ökade löneanspråk och ökade krav frånsamhället, vilket ger möjlighet för medborgare, stat och kommun att ökavälståndet, istället för att stat och kommun, som det sett ut särskilt , med panikartade åtgärder skurit i trygghetssystemen och skapat enstark känsla av otrygghet för individen.Det finns inga enkla recept på hur jobb skapas. Den katastrofala nedgångav sysselsättningen som har skett depression blev värre iSverige än någon annanstans. Både offentlig och privat sektor har drabbatshårt. Det var till och med så att den privata företagssektorn relativt settkrympte till att bli den minsta av industriländernas. Olika svenska regeringarhar med ett otal arbetsmarknadspolitiska reformer försökt vända utveck-lingen, med mycket klent resultat. En del av de nya jobben måste komma ioffentlig sektor, men huvudparten måste skapas inom den privata sektorn.I förhandlingarna efter valet mellan , Socialdemokraternaoch formulerades ett sysselsättningsmål. av den arbetsförabefolkningen skall vara 2004. För sedan hade ettsådant sysselsättningsmål på varit en nedgång i sysselsättningen, idagär det ett djärvt mål, som skall nås. För att nå detta mål krävs en stabil ochstark ekologiskt uthållig tillväxt fram till år 2004.3 Alla måste deltaNationalekonomen brukar påpeka att man bör skilja på småföretag och växande företag. Det är de senare som i stor utsträckningkommer att stå för framtidens jobb. Men för att få de växande företagenmåste småföretagen vara många. De flesta kommer att förblilevebrödsföretag, en del kommer att bli småföretag med några anställdaoch några kommer att växa till stora företag med många anställda. Menför att få fram denna stock av småföretag måste alla delar avbefolkningen ges möjlighet att vara med. Så är inte fallet idag.Svenskt näringsliv är i praktiken något av ett manligt reservat. Det finnsytterst få kvinnor i storföretagens styrelser och på småföretagsnivå ärkvinnorna starkt underrepresenterade. T.ex. är andelen företagande kvinnorav den sysselsatta befolkningen medan det i t.ex. ärdubbelt så många och i så många. Det här trots att andelenmanliga företagare av den sysselsatta befolkningen endast är ett par procenthögre i de båda nämnda länderna än i . På nyföretagarnivå ärsiffrorna bättre, men med nuvarande takt kommer det att ta innannivåerna är likvärdiga. Här har svenskt näringsliv i stor utsträckning avhäntsig nästan halva befolkningens erfarenheter och intressen.Undersökningar har visat att det delvis finns speciella särdrag i kvinnorsföretagande. Ett exempel är att kvinnor oftast lånar mindre än män. Ett annatsärdrag är att kvinnor oftare avslutar verksamheten innan det går till konkurs.Företaget är ofta ett handels- eller serviceföretag. Företagen är oftalevebrödsföretag. Nätverken är ofta bundna till orten. Familjen spelar här enviktig roll. Kvinnor använder sig oftare än män av företagsformen handels-bolag eller enskild firma. Franchising är också vanlig bland kvinnor.För att stödja företagande bland kvinnorna i det regionalpolitiskastödområdet har deltagit med stöd till kvinnliga affärsrådgivare ute ikommunerna. Projektet har avslutats och meningen är att kommunernasjälva skall ta över rådgivningen. Med tanke på många kommuners dåligaekonomi kommer inte detta att ske. Eftersom kvinnors företagande är enstrategisk del av ett ökat småföretagande i , anser vi att det inte baraskall utgå stöd till kvinnliga affärsrådgivare i stödområdet utan över helalandet. har också i den regionalpolitiska motionen våren 1998föreslagit en rad åtgärder som kan stärka det kvinnliga företagandet.Andelen invandrare bland företagarna är däremot högre än bland befolk-ningen i stort men de flesta etniska grupper saknar t.ex. bankkontakter vilketleder till underkapitalisering och gör det omöjligt att växa för företaget.Vänsterpartiet har i sin motion till proposition 1997/98:165 Utveckling ochrättvisa - en politik för storstaden - föreslagit en rad åtgärderför att stärka företag i de utsatta stadsdelarna i storstäderna.4 Hoppas inte på storföretagenDagens svenska storföretag är varken särskilt svenska eller särskiltjobbskapande. Några få av de mest högteknologiska företagen t.ex.Ericsson och har anställt många även under lågkonjunkturen. Delever högt på de relativt låga lönerna för t.ex. civilingenjörer och genomatt pressa marginalerna för sina underleverantörer. Däremot är det somSNS konjunkturråd säger i sin senaste rapport:Medan de svenska storföretagen kunde beskrivas somsvenska storföretag med internationell verksamhet, kan de nu i många fallbeskrivas som internationella koncerner som av historiska skäl råkar ha sinahuvudkontor i högteknologiska företag står för en mycket stor del av den FoUsom sker inom den privata sektorn (vilket är två tredjedelar av den FoUsom sker i ). och står för häften av denna FoU. Detbetyder att spridningseffekterna inte blir särskilt stora inom näringslivet iövrigt. Dessutom säljs många patent och licenser utomlands och som visäger i vår sysselsättningspolitiska motion betyder det här att denhögteknologiska produktionen i är lägre här än i övriga OECD.Sverige måste komma bort från sitt beroende av basindustrin, såvitt deninte kan utvecklas och specialiseras. Det är dock ingen omöjlig utvecklingvad gäller en stor del av storföretagen. Och det finns lyckade föredömen. Imitten av var finska tillverkare av gummistövlar, pappers-massa, bildäck och kablage men hade även en liten elektronikverksamhet. Pånågra år förvandlades det gamla företaget fyllt med basindustri till ettsnabbväxande elektronik-data-teleföretag. Papperstillverkningen är såldsedan länge och företaget behöver inte längre vänta in devalveringar eller enstark dollar för att få vinster. Svensk pappersindustri har istället valt enannanväg som består av uppköp av företag utomlands. Det kan i och för sig betydaatt man säkrar sig mot för häftiga svängningar på dollarkursen men betyderockså att förädlingen sker närmare kunden. Det leder till att blir enallt mer priskänslig leverantör av råmaterial.Nokiavägen är då att föredra. Vilket inte betyder att alla pappersföretag numåste bli dataföretag plötsligt. Man kan öka förädlingsgraden genom ökadproduktdifferentiering, kundanpassning samt forskning och utveckling för atthöja teknikinnehållet. menar dock att branschen med sinastora vinster kan finansiera det här själv. Basindustrin kan också räkna medökad råvarukonkurrens från så utveckling är nog nödvändig. Somsagt ökar inte antalet anställda i storföretagen. Produktiviteten har ökatgenom förändrad arbetsorganisation, sjukfrånvaron är lägre, antalet tillfälligtanställda har ökat kraftigt och övertiden har ökat. är andelensysselsatta i stora företag i dubbelt så stor som EU-genomsnittet.5 En annan attitydFör att skapa framtidens företag och därmed framtidens jobb måsteattityden till att starta egna företag ändras. Att ett svagt intresse förföretagande leder till ett dåligt innovationsklimat är en viktig orsak. Medprecis samma skatteregler och arbetsrättsregler som i resten av Sverigestartas det ständigt nya verksamheter i och , samtidigtsom arbetslösheten ligger på några procent på dessa orter.Inte ens bland handelsstudenter är intresset för att starta eget företagsärskilt stort. är det populärast att söka sig till de traditionellastorföretagen m.fl.Det är inte minskad ekonomisk trygghet för de breda folklagren, som fårfart på företagens nyanställningar. Det är inte heller försämrade arbetsrätts-liga regler eller svaga fackföreningar, som kan vara väg tillbaka tillfull sysselsättning. I de regioner i , som har den högsta tillväxten, denlägsta arbetslösheten och en per capitainkomst högre än , har manbåde striktare arbetsrättslagar, högre företagsbeskattning och totalt sett högrearbetskraftskostnader. Vi tänker då på de dynamiska regionerna Emilia-Romagna och i . Liknande exempel finns också iandra delar av . I Mondragon i har kooperativa principerlegat till grund för en livskraftig regional företagsstruktur.6 Satsa på småföretagen och entreprenörernaHittills har det svenska systemet gynnat storföretagen. De småentreprenörerna har kommit i kläm på många sätt och har denlägsta andelen egenföretagare i hela OECD-området.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagit lättnader på egenavgifts-området för de minsta företagen, skattelättnader inom den privata tjänste-sektorn och lättnader vad gäller sjuklöneperioden. Vi har också föreslagitregelförenklingar och en förstärkt beslutanderätt för regionerna, där pengaroch kunnande kan användas utifrån regionala behov. Här har Vänsterpartietfått med sig regeringen en bit på väg. Det här arbetet måste fortsätta. Förutan en kraftfull regional spridning av kunskaper och medel kommer Sverigeatt bli än mer tudelat, med snabbväxande högteknologiska zoner kringstorstäder och universitetsstäder och ett övrigt som halkar efter meden ökad utflyttning, olönsamma företag och en allt ofördelaktigare löne-utveckling.Och utvecklingen kan bli dialektisk. Ta t.ex. en ort som . Modominskar antalet anställda, batterifabriken slår igen och träindustrin är nästanborta. Istället har musikfestivalen i växt ut till bokningskontor,konsertarrangör och en mängd andra sysselsättningsskapande aktiviteter,som främst engagerar ungdom. sker kunskapsspridningen därifrån ut tillresten av landet. Musikbranschen är storindustri och drar in mycketpengar till Sverige.7 Förslag för en uthålligt hållbar tillväxt i helaSverige7.1 Säkra riskkapitalförsörjningenBilden inom riskkapitalsektorn är för tillfället splittrad. För mognatillväxtföretag inom forskningsintensiva branscher som läkemedel,hälsovård, miljöteknik och inte minst IT-sektorn har det fram till detsenaste börsraset inte varit några problem att få fram riskkapital.Problemet har snarare varit att kapitalisterna, som vanligt jagar i flock,varit så aktiva att somliga tillväxtföretag närmast fått avvisariskkapitalbolag. I och med börsraset /somhar sänkt en del IT-bolags aktier rejält har dock viss försiktighet uppstått.Det är svårt att veta om krisen i och nedgången i kan betydaatt det kan bli brist på riskkapital och ett avstannande iteknikutvecklingen. Det kan betyda att dessa tillväxtföretag får ägna alltför mycket tid åt att svara upp mot marknadens krav istället för attfokusera på bolagets långsiktiga utveckling. Men man måste inse att deriktiga tillväxtföretagen kräver helt annat stöd. De här företagen kanskekräver 10-20-30 miljoner kronor för att överleva under de första åren.Som jämförelse kan sägas att det i beräknas kosta i snitt 250 miljonerkronor för att starta ett nytt högteknikbolag. Ett statligt långsiktigt engage-mang genom t.ex. , Teknikbrostiftelserna, Industrifonden och särskiltsjätte till den här typen av företag skulle kunna bidra till denlångsiktiga tillväxt, som måste vara näringspolitikens riktmärke.För de tidiga forskningsintensiva företagen har det funnits visst stöd. Medrätt sorts stöd och rådgivning, i det här fallet ett stöd tillproduktutveckling,kan små pengar göra storverk. En enda handläggare på STU/hargenom lån och lånegarantier på sammanlagt 40 miljoner bidragittill att få 14 företag att omsätta . Det kan ta upp till innan tillväxten kommer igång. Vänster-partiet har i ett flertal näringspolitiska motioner krävt ett ökat stöd tilldennasåddfinansiering genom . Tillgången på kreativa människor, merite-rade projekt m.m. är inte en statisk företeelse utan beror starkt på tillgång påresurser som såddkapital eller tillgången av återkommande förebilder ochexempel. Det är faktiskt inte så att det ligger i svenskarnas gener att varaovanligt duktiga i tennis. Gnistan tändes väl först och främst av är det med förebilder inom företagsområdet. Stryps såddkapitalet såminskar utbudet av projekt. Ökar detta kapital kraftigt och långsiktigttrovärdigt medför det också en fortlöpande kvalitetshöjning av projekten.Här måste staten som har ett ansvar för hela nationen kliva in och ta sittansvar. Regeringen har ökat på anslaget till såddfinansieringen vilket ärglädjande. Eftersom det här är ett av naven i förvandlingen av svenskindustrisektor bör återkomma om efterfrågan på finansiering ökar.Ett problem med riskkapitalförsörjningen är den dåliga regionala sprid-ningen. Ny forskning visar att ju längre från riskkapitalmarknader, bankerm.m. man ligger desto mindre är chansen att få tillgång till riskkapital. med företagare i de speciellt utsatta regionerna framträder myckettydligt brister när det gäller riskkapitalförsörjningen. Problemet gäller såväletablerade som nystartade företag. Det visar sig att större delen av detriskkapital som finns på marknaden söker sig till storstäder ochuniversitetsorter. De utsatta regionerna hamnar i slagskugga. Regeringen hargjort vissa förändringar i rätt riktning. anser att dessabehöverkompletteras med regionala fonder och börser för att få en garanti för att allaregioner kan få tillgång till riskkapital. Vi menar att de stöd som hargivit till vissa småföretagsbörser kan spridas till fler aktörer. Vi menar ocksåatt upprättande av regionala fonder och deltagande av viktiga statliga företag,vissa kommunala bolag, fackföreningar m.m. ytterligare skulle kunna ökariskkapitalförsörjningen.För att stimulera egenföretagandet och stödja de företag som har möjlighetatt växa och bli framgångsrika, men som ligger utanför de sektorer vi härovanför har skrivit om, behövs någon form av startkapital. Detta kan oftavara relativt lågteknologiska företag inom traditionell tillverkningsindustri,handel m.m. är t.ex. mycket framgångsrikt inom branscher somskor, kläder, möbler m.m. I näringspolitiska program föreslårvi att staten går in med bl.a. lånegarantier för den här typen av företag. I enalldeles färsk om egenföretagande kommer författarna fram tillsamma lösning. Man menar att staten skall gå in och sortera information omaffärsprojekt, för att sedan stå för en del av riskerna bakom dessa på kapital-marknaden. "Staten skulle kunna fördela och försäkra risker effektivare än enenskild bank och därigenom minska behovet av säkerhet. "7.2 Nätverksbyggande mellan småföretagenVid försöken att skapa en dynamisk svensk ekonomi kan lärdom drasfrån framgångsrika regioner i EU-länderna. iTyskland och i har båda starka småföretagssektorer ochhade en högre tillväxttakt samt en lägre arbetslöshet än de flesta andraregioner . De industriella framgångarna för dessa bådaregioner har uppkommit genom ett hårt omvandlingstryck i kombinationmed positiva drivkrafter för industriell utveckling och förnyelse.Regionala myndigheter, företagsorganisationer, fackföreningar, företag,banker, universitet, högskolor och forskningsinstitut bildar ett personligt,tekniskt och finansiellt nätverk som starkt bidragit till framgångarna.Nyckelordet i de båda modellerna är riskspridning. Små företag ska intebehöva bära hela risken för utveckling av ny teknik och nya produkter,kapitalförsörjning, marknadsundersökningar och höjningar av de anställdaskompetens. Småföretagaren har flera alternativa möjligheter att få kvalifice-rad hjälp. Han/hon kan vända sig till delstatens "industriverk", till den lokalabanken, till handelskammaren eller direkt till något av forskningsinstituten.Samma mångfald av möjligheter finns på andra för småföretagaren strate-giska områden, t.ex. ny teknik, kapitalförsörjning, utbildning och marknads-undersökningar. Emilienmodellen bygger i större utsträckning på samarbetemellan företagen och med företagsorganisationerna som näringspolitiskaaktörer.Den nuvarande svenska "tillväxtpolitiken" är alltför passiv. En ny svenskmodell för att återupprätta som ledande industrination kräver ettomtänkande hos många. Näringslivet måste acceptera att staten har en aktivroll i den industriella omvandlingen förutom att bygga vägar och broar.Fackföreningsrörelsen måste hitta sin roll i uppbyggnaden av en stark små-företagssektor.Politiker i alla läger måste inse att industriell utveckling kräver en aktivnäringspolitik, inte bara avregleringar rakt av och generella skattesänkningar.Denna näringspolitik är någonting helt annat än stöd till storföretag ochkrisbranscher enligt den tidigare Åslingsdoktrinens "akutmottagning". Det ärnaturligtvis inte möjligt att rakt av kopiera de utländska modellerna försvensk användning. Det finns emellertid områden i där delar avmodellerna finns . med omnejd är ett område där nätverkav Emilientyp är etablerat. Företagare samarbetar sinsemellanoch bygger nätverk med institutioner och myndigheter. Arbetslösheten ärlägre och tillväxttakten högre i denna region.För att sprida denna anda krävs emellertid som ovan redovisats en aktivarenäringspolitik som inte räds att staten tar en aktiv roll i utvecklingen avnäringslivet.7.3 Offentlig upphandlingOffentlig upphandling är ett av naven för teknisk utveckling ochjobbskapande. Teknikupphandling är en effektiv metod för att få framnya produkter. har t.ex. sjukvårdens och försvarets krav haftenorm betydelse för att få fram bra produkter på marknaden. Ofta spillersedan offentligupphandlade nyskapande produkter över i andra sektorer.T.ex. har delar av kommunikationssystem kunnatanvändas av i deras telefoniverksamhet. De senaste årens TU-insatser har främst riktats mot miljöområdet. Där finns oftapåtryckningsmöjligheter på köparna genom lagstiftning, där skärptamiljökrav kan öppna en ny marknad. Som ett exempel har genomfördateknikupphandlingar där /STU medverkat, visat att uppnåddfakturering har överstigit . Irelation till detta belopp skall ställas en satsning på 70 miljoner kronor.Vi har redan nämnt att den starka dominans som några få storföretag harpå FoU-området leder till att t.ex. underleverantörer utarmas på FoU. Vimenar därför att regeringen måste driva frågan om att delar av den tekniskautveckling som storföretagen tillskansar sig genom offentliga beställningarskall föras över till underleverantörerna för att säkra deras utveckling. I USAär det här ett av de villkor som amerikanska staten ställer som beställare tillstorföretagen i samband med offentlig upphandling. Frågan måste förmod-ligen tas upp på EU-nivå.7.4 Utbildning/fortbildningInte minst viktigt i en långsiktig satsning på att förse med flerföretag är utbildning i företagande. Här finns redan en hel räckaverksamheter som måste förstärkas. Distansutbildning för företagsledareoch anställda i mindre företag, speciellt med informationsteknik, kommeratt få en ökad betydelse . Eftersom det i småföretag är svårt attlämna arbetsplatsen , utan svårigheter för företaget,är utbildning på själva arbetsplatsen förmodligen nödvändig om någonutbildning överhuvudtaget skall komma till stånd. Man måste här värnaom småföretagarens särkompetens i form av praktiskt affärsmannaskapoch påvisa hur den kan och måste kompletteras.Utbildning för företagande är en annan viktig åtgärd för att skapa flerföretag. I hittillsvarande enkäter t.o.m. på handelshögskolor, som man tyckerskulle ha en viss förståelse för företagandet, är det självklart att man skallvara anställd. Eget företagande har i mycket begränsad omfattning varit ettalternativ. har det på vissa orter skapats företagsgymnasier,särskilda linjer för småföretagare och entreprenörskap på vissa universitetoch högskolor. är dock denna typ av utbildningar kraftigteftersatta. Att yngre människors entreprenöriella och kreativa förmåga tastillvara är en av de allra viktigaste förutsättningarna för att få till ståndettexpansivt ny- och småföretagande. har bl.a. bidragit till uppbyggnadav s.k. företagsgymnasier, framförallt i det regionalpolitiska stödområdet.Mentorskap har uppmärksammats alltmer som en viktig väg för de småföretagen att skaffa sig erfarenhet och kunnande. Dels för att man får tillgångtill komptenstillförsel mer löpande, dels för att man kan öka förståelsen förnyttan av bra styrelser och konsultinsatser. Inte minst viktigt är här mentorerför kvinnor, en grupp som har liten erfarenhet av egenföretagande. Det ärockså viktigt med mentorer för invandrade för att sätta in dem i det svenskasamhällets regelverk och traditioner på i det här fallet företagarområdet.7.5 Omvärld och exportFör företagen innebär den inre marknaden att företagen i utsättsför en hårdare konkurrens. Internationellt sett ligger svenska småföretagrelativt väl framme när det gäller exportförsäljning. visarinternationell forskning att det inte finns något självklart sätt att lyckasutomlands. Det varierar beroende på exportmarknadens storlek,produktens egenskaper och företagsledningens kompetens. Därför måsteinsatser här ske med hänsyn till branschmässiga särdrag. Att sälja turismoch tillverkade produkter är helt olika. Här behövs kraftfullainformationssatser, som regeringen verkar för borttagande avhandelshinder på makroplanet. De företag som först och främst harhemmamarknaden som verksamhetsområde måste få information om detnya läget för att kunna behålla sina marknadsandelar i förhållande till denutifrån kommande konkurrensen. Företag i samverkan måste ocksåuppmuntras till exportsatsningar. En sorts "lokaliseringspolitik" börkomma till stånd, där man stöder småföretagsinternationalisering och styrker deras nära anknytning till det lokalanäringslivet. Här bör man stärka utvecklingen av lokala/regionalakontaktnät så att den lokala företagsamheten utvecklar en gemensamkompetens. Skattefrågor, ekonomiska demokratifrågor och övrigaregionalpolitiska frågor på det näringspolitiska området tas upp i andramotioner.8 RegelverksförändringarSmåföretagsdelegationen har kommit med ett antalförenklingsförslag för att förenkla regelverken för småföretagare. Vi harockså kritiserat regeringen för att förslag om regelförenklingar på bl.a.skatteområdet för småföretag inte kommit tidigare. Vi utgår nu från atten viktig bit i det sysselsättningspolitiska arbetet framåt kommer att bliatt sjösätta ett antal regelförenklingar för småföretagen. Svensklagstiftning har alltför länge utgått från storföretagens situation på dettaområde.Vänsterpartiet ställer sig positivt till fler än hälften av de över 70 förenk-lingsförslag, som småföretagsdelegationen kommit med. Det gäller alltifrånsnabbare patent och patentskydd för enklare uppfinningar till frågor omnätverksfrämjande och likformig skatteklassning av riskkapitalbolag ochinvestmentbolag.9 Anslagsfrågor9.1 A 2 SmåföretagsutvecklingALMI har bl.a. i uppdrag att arbeta med invandrarföretag.