mot · GM02Ju507 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju507av och ()KriminalvårdenBekämpning avnarkotikamissbruk i häktenoch anstalterDet är viktigt att fortsätta arbetet med att göra våra häktenoch anstalter drogfria. Vissa anstalter är redan nu drogfriaoch man har gedigna program för att de intagna skall klaraav att vara drogfria. Det finns dock ingen anstalt att söka tillför den som är drogfri. Vi borde alltså ha anstalter som riktarsig mot de interner som inte har drogproblem för att där istället kunna arbeta mer med de problem som de har.Unga lagöverträdareViktigt är atmosfären på anstalten. Det måste finnas gott ompersonal som kan ta sig an de yngre och leda dem tillbaka tillsamhället. För unga förstagångsförbrytare bordesamhällstjänst av något slag vara att föredra framföranstaltsvistelse.FrigivningsförberedelserAtt frigivningen planeras är viktigt för att minska pååterfallsförbrytarna. Paragraf 34-placeringar är ganskavanligt i slutet av intagningstiden. Men paragraf 34-placeringar i någon form av behandlingshem ellerfamiljehem borde också kunna finnas för dem som inte harproblem med droger. En anpassning till samhällslivet behövsför alla som har suttit inne åtminstone en längre tid.De problem som uppkommer för den enskilde, vad gäller placeringar rörofta kostnaderna. Här borde det klarläggas vem som ska betala och vem somska bestämma vilken placering som ska göras.Efter frigivningen har den då oftast villkorligt frigivne kontakt medsocialtjänsten. I en del kommuner förekommer att även de gör urinprov föratt försäkra sig om att personen inte har intagit några droger. De använder dåoftast en snabbanalysmetod som inte är helt tillförlitlig. Risken att denenskilde blir felbedömd är relativt hög. Alla som arbetar med någon form avprovtagning måste få utbildning så att såväl provtagning som analyser kanske på ett professionellt sätt så att den enskilde blir korrekt behandlad.JämställdhetDet är bra att kvinnor har egna anstalter, att man inte längreblandar män och kvinnor på anstalter. Det får dock inte bliett ensidigt "kvinnligt tänk" på anstalter för kvinnor vadgäller framförallt arbetsuppgifter för internerna. Det man slåsav när man besöker anstalter är att kvinnor erbjudssömnadsverksamhet och män att snickeriarbete. För detta"arbete" ersätts männen ibland något högre än vad kvinnornagör. Vi är övertygade om att kvinnor också vill snickra ellerutföra trädgårdsskötsel, om inte annat så för att tjäna 50 öremer . Kriminalvården borde undersökamöjligheterna till fler alternativ för "arbete" på anstalterna.Vad gäller narkotikabekämpningen så är den naturligtvis lika intensiv påkvinnliga anstalter som på manliga. Kvinnor har andra möjligheter attmanipulera med urinprov. Detta får dock inte medföra att man utsätterkvinnor för förnedring vid provtagning. Andra sätt att undersöka om manintagit narkotika än urinprov borde utprovas.Ett sätt som ännu är i sin linda är att använda plåster. Det finns ettsärskilt sorts plåster som man använder för att se om personen i fråga harintagit droger. Detta är ibland en mer effektiv metod än urinprov eftersomvissa ämnen försvinner snabbt ur kroppen, plåster ger en bättre historik.Metoden går ut på att plåstret, som är märkt och inte kan tas bort utan att detmärks, ska sitta i . Plåstret tar upp svett och analyseras efter ensärskild metod. Metoden är väl värd att pröva så att man slipper förnedrandeprovtagningar som ändå kanske kan manipuleras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av drogfria anstaler för drogfria interner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av andra strafformer för unga förstagångsförbrytare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda vem som skall bestämma om placering och vem somskall bekosta frigivningsförberedelserna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbilda anställda inom socialvården i provtagning och analysav urinprov,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdheten inom kriminalvården.Stockholm den 24 oktober 1998Christina ()()1Yrkande 4 hänvisat till SoU.