ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk811 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk811av m.fl. (fp, m, kd, c)Näringsverksamhet och tilldelning av F-skattsedelFöretagarskattsedel är i praktiken ett villkor för företagare attkunna driva sin verksamhet. Alla skattskyldiga som så önskar bör därförfå en sådan utan annan prövning än om personen har näringsförbud. Igengäld bör skattemyndigheten lika snabbt återkalla F-skattsedeln omden skattskyldige missbrukar en eller inte kan anses bedrivanäringsverksamhet. Reglerna för tilldelning av F-skattsedel ändradessenast . Avsikten var att det skulle bli lättare att få F-skattsedel. De nya reglerna innebar ingen materiell skillnad utan får ipraktiken ses som en uppmaning till skattemyndigheten om en merpositiv och välvillig inställning.I dag gör skattemyndigheten alltjämt en prövning av huruvida den somsöker verkligen avser att driva näringsverksamhet innan ansökan beviljas.Dagens definition av vad som anses vara näringsverksamhet inrymmer blandannat krav på att omfattande materiella investeringar skett och att flera upp-dragsgivare finns redan i startskedet. Prövningen blir därmed godtycklig. Inteheller behöver det inom servicesektorn, t.ex. hemtjänster eller andra service-yrken, ställas krav på materiella investeringar. Ofta utförs verksamheten medhjälp av tillgångar som redan finns i ett hem. hindrar dessa reglerframväxten av nya marknader och förtar möjligheten för personer att självaförsörja sig. De hänvisas därmed till att leva på bidrag från övrigaskattebetalare.I ett förslag från RSV som varit ute på remiss föreslåsen lättnad i kravet på att kunna erhålla F-skattsedel. Enligt förslaget ska mednäringsverksamhet även anses "med viss grad av självständighet" bedrivennäringsverksamhet. Även med detta förslag måste skattemyndigheten i för-väg göra en bedömning om en osäker framtid, dvs vad som med viss gradkan utgöra självständig näringsverksamhet. Regeringen tar upp frågan ibudgetpropositionen och konstaterar med hänvisning till tidigarevidtagna åtgärder att regeringen inte är beredd att föreslå att utredningensförslag genomförs.Vi anser att F-skattsedel skall tilldelas sökande som inte har näringsförbud.Härigenom förenklas reglerna avsevärt som ingen person riskeraratt hindras i sina ambitioner som blivande företagare.I samband med att F-skattsedeln registreras hos skattemyndigheten bör densom så önskar genom kommunikation mellan RSV och PRV kunnaregistrera firmanamnet hos PRV genom att på sin begäran om F-skattmarkera att så önskas. Detta förslag har även tagits upp av Småföretagar-delegationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla skattskyldiga som så önskar tilldelas F-skattsedel utanannan prövning än om näringsförbud föreligger.Stockholm den 27 oktober 1998Kenth Skårvik (fp)()()()()()()
mot · GM02Sk812 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk812av ()FöretagarbegreppetEtt tilltagande problem på dagens arbetsmarknad är att vissa företagförsöker kringgå kollektivavtalen genom att säga upp anställda och sedanbe dem komma tillbaka med F-skattsedel. Det innebär att mångalöntagare kan komma att bli företagare mot sin egen vilja. Dessa fårsämre villkor än vad de skulle ha haft som arbetstagare. Det innebärockså en risk för snedvridning eftersom vissa företag kan fåkonkurrensfördelar på andras beskostnad. kan dennaunderbudskonkurrens hota möjligheten att garantera anständiga villkorför dem som utför arbetet.Det är nödvändigt att ha en strikt uppdelning mellan arbetstagare ochföretagare. Den svenska arbetsmarknaden regleras genom kollektivavtal somstöttas med olika former av lagstiftning. Är du arbetstagare har du garan-terade rättigheter med lön, arbetstider, försäkringar etc via kollektivavtalen.Är du företagare vet du vilka villkor som gäller på arbetsmarknaden ochgaranteras arbetsfred så länge avtalen gäller. För att detta system ska kunnafungera är det viktigt att det finns klara gränser mellan vad som kan betraktassom inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet.Utredningen föreslår en förändring av kommunalskattelagen 21 § somsyftar till att utvidga näringsbegreppet. Man vill därmed öka möjligheternaför personer i vissa yrkeskategorier att kunna erhålla F-skattsedel utan attförhindras av de bedömningar som gjorts i praxis. Utredningen hävdaratt praxis måste anses som "otidsenlig" och hänvisar till att det skettförändringar på arbetsmarknaden som skulle göra det nödvändigt med en nylagstiftning.Det finns ingen anledning att förändra i lagstiftningen på det här sättet. Detvar bland annat för att hindra företagarna från att anlita andra former än god-tagbara anställningsavtal, samt för att motverka att kollektivavtal och lag-stiftning kringgicks som domstolarna började slå fast när ett anställnings-förhållande skulle gälla. Den praxis som utvecklats är ett skydd för deresurssvaga grupperna på arbetsmarknaden.Den uppluckring som utredningen föreslår innebär att det kommer attfinnas ett stort utrymme för tolkningar som enbart kommer att försvagaarbetstagarsidan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om klara regler för att skilja företagare från arbetstagare.Stockholm den 26 oktober 1998Ingemar ()
mot · GM02Sk814 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk814av och ()Åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenDen ekonomiska brottsligheten är ett allvarligt och växande hot motsamhället. När företag undandrar sig skatter och sociala avgifter innebärdetta växande orättvisor. Välfärdens finansiering läggs på dem som intevill eller inte kan fuska. Solidariteten i samhället undergrävs.Viljan att betala skatt till den gemensamma sektorn minskar om vissa und-går skatt. Konkurrensen snedvrids - oseriösa företag konkurrerar ut seriösa.Fuskande företag för med sig att enskilda löntagare tvingas in isvartjobb, dvs dåliga anställningsvillkor med obefintlig social trygghet.Branschsaneringsutredningen konstaterade i sitt huvudbetänkande"Branschsanering och andra metoder mot ekobrott, SOU 1997:111"att det i flera branscher av strukturella skäl fanns intresse och möjlighet attundgå skatt. Det är i synnerhet i branscher dominerade av små företag. Såvälden interna som den externa kontrollen är dålig eller obefintlig. Ofta handlardet om kontanthandel med ett stort antal konsumenter som anonyma köpare,och som inte frågar efter verifikationer.Branschsaneringsutredningen föreslog som modell för att minska fusket idetaljhandeln införandet av en licensavgift, dvs en miniminivå på de beloppsom skall betalas i skatt.Licensavgiften, enligt detta förslag, ersätter inte bokföringsskyldighet ellerkonventionell beskattning. Skattesystemet förstärks genom att alla närings-idkare är tvungna att betala skatter och avgifter upp till en viss lägsta nivå.Det belopp som en viss verksamhet skall betala grundas på vilka inkomsterett företag normalt genererar i den branschen. För taxibranschen diskuterarutredningen en licensavgift som motsvarar av de skatter ochavgifter som ett företag med normalinkomster genererar.Att bestämma licensavgiftens storlek är naturligtvis en viktig och måhändagrannlaga uppgift. Det är viktigt att påpeka att avgiftens storlek inte får blienbart marginell.Det bör också betonas att andelen varianter på licenser bör hållas till så fåsom möjligt och inte kringgärdas av en rad möjligheter till dispenser, undan-tag och nedsättningar. Systemet måste vara enkelt att förstå och tillämpa ochytterst svårt att kringgå.Branschsaneringsutredningens modell med licensavgifter är intressant.Den angriper den ekonomiska brottsligheten med andra medel än ökadkontroll. Den som är hederlig och betalar sina skatter och avgifter drabbasinte. Modellen kunde införas först i branscher som är svårt utsatta för eko-nomisk brottslighet, för att sedan successivt införas på andra områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pröva införandet av licensavgifter inom speciella branscher.Stockholm den 22 oktober 1998Ingemar ()()
mot · GM02Sk815 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk815av ()Sammansättningen av skattenämnderTill de lokala skattemyndigheterna finns lokalt tillsatta organ föravgörande av vissa frågor. Dessa skattenämnder består av15 ledamöter som växelvis kallas till tjänstgöring i nämnderna. Endastfem närvarande ledamöter behövs emellertid dånämnden sammanträder.Enligt min uppfattning lämnar denna sammansättning utrymme för onödigtgodtycke vid kallandet av tjänstgörande. En ordning som innebar attnämndernas sammansättning ändras så att fem ledamöter valdes till ordinarieledamöter och fem till suppleanter vore att föredra och skulle bättre anknytatill praxis vad gäller andra nämnder och styrelser inom den offentligasektorn.Med 15 ledamöter i skattenämnderna skall de ansvariga tjänstemännenpeka ut vilka som skall tjänstgöra . Detta ger utrymme försåväl godtycke som att endast de kallas som har åsikter som överensstämmermed vad de som kallar dem företräder. Enligt min mening skall följaktligeninte tjänstemännen vid skattemyndigheterna ges möjlighet att styrasammansättningen av nämnderna. Den nuvarande ordningen innebär attmyndigheterna själva kan sätta sig över den demokratiska process genomvilken ledamöterna i skattenämnderna utsetts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattenämndernas sammansättning.Stockholm den 27 oktober 1998Henrik ()
mot · GM02Sk816 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk816av m.fl. (s)beräkning av skattBland dem som uppbär ersättning från finns mångasom är långtidssjukskrivna och människor med sjukbidrag ellerförtidspension. De kommer , kanske för resten av sitt liv attfå sin försörjning tryggad via . De betalar också skattpå sin ersättning.Försäkringskassan använder uppgifter från skattemyndigheterna förberäkning av ersättningens storlek. Den ersättningsberättigade har skyldighetatt lämna inkomstuppgifter och kontrollera att beräkningarna stämmer. Ändåär det vanligt att de får kvarskatt.En av orsakerna sägs vara att använder sig av den s.k.rikstabellen, i stället för aktuell skattetabell. Det saknas ocksåuppgifter på utbetalningsavierna vilken skattetabell som använts och vilkenprocent som utgör skatt.Försäkringskassan gör enligt uppgift skatteavdrag enligt den tabell ochkolumn som meddelat. Uppgiften är därefter inlagd iRiksförsäkringsverkets databas för respektive försäkrad. Enligt förfråganuppger både handläggare på och de försäkrade att de trotsdetta får betala för lite skatt i bl.a. dagersättningsärenden.Riksförsäkringsverket har ingen förklaring på problemet utan anser attdetta är en fråga för som fastställer de skattetabeller somanvänds. Den nya skattebetalningstabellen löser inte dessa problem.Vi anser att problemet är allvarligt då människor med ersättning frånförsäkringskassan har svårt att ekonomiskt klara att betala en oväntadkvarskatt.Vi anser att detta problem bör åtgärdas så att inte människor medsjukersättning i fortsättningen och i onödan ska behöva betala kvarskatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräkning av skatt.Stockholm den 24 oktober 1998Nils-Göran ()()()()
mot · GM02Sk817 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk817av och ()vid aktiv förädlingGränsen mellan och är längsta yttre EU-gräns.Gränspendling för arbete, handel, rekreation och övriga utbyten mellanbrödrafolken har alltid varit livliga. För gemene man utgör inte heller gränsen något större hinder.Dock har tillämpningen av Generaltullsstyrelsens föreskrift TFS 1994:543 kap. 6 § om bestämmelser av aktiv förädling ställt till bekymmer för vissanäringsidkare i gränstrakterna. Enligt denna bestämmelse krävs att endeposition avläggs som säkerhet för tull och moms för en vara som förs inför s.k. aktiv förädling (bearbetning och/eller reparation). Denna hanteringhar uppfattats som ologisk och framför allt som ett konkurrenshinder då detkan innebära att det omöjliggör för en näringsidkare att ha kunder från andrasidan gränsen.För att få en klarare bild av problemet kan det illustreras med följandeexempel: En svensk företagare har som specialitet att lackera transportfordonsåsom bussar och långtradare efter kunders önskemål. kan detvara fråga om ett helt fabriksnytt fordon som tagits in i från t.ex.Göteborg eller för en norsk kunds räkning. Denna kund vill ha sittföretags färger och logos lackade av den svenske näringsidkaren, som saknartullkredit. Fordonet transporteras tillbaka till men företaget krävs dåpå en deposition på tull plus moms som säkerhet under tidenarbetet utförs. Det rör sig inte sällan om ett belopp på ellermer, som måste deponeras för . Om samma fordon förs in såsombegagnat för att bytas till svensk ägare krävs dock enbart att moms erläggs.Vi anser att den praktiska tillämpningen av dessa föreskrifter ger enorimlig och icke önskvärd effekt eftersom det begränsar möjligheten attgenom konkurrens öka kundunderlaget och skapa tillväxt och därmed fleraarbetstillfällen. Det är också endast företag med mycket goda likviditetereller bankkontakter som klarar de ekonomiska åtagandena. Dessutomdrabbar denna föreskrift de mindre näringsidkarna, som saknar tullkrediter,hårdare än de stora etablerade företagen. Det upplevs också som enomotiverad byråkrati med svårigheter för tullpersonal att förklara varför detskall vara svårare att tillfälligt ta in en vara än det är att ta in denpermanent.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av gällande bestämmelser för införsel avvaror för s.k. aktiv förädling.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()()
mot · GM02Sk901 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk901av ()FolkbokföringsortI dagens demokratiska samhälle saknar studerandevalfriheten att välja folkbokföringsort. Nuvarandefolkbokföringslag säger "att den som hyr en bostad påstudieorten ska även folkbokföras där".Oavsett vad den studerande anser och utan hänsyn till att egentliga hem-visten är där lov och studieuppehåll sker.Dagens regler begränsar också möjligheterna för ungdomar att varaförtroendevalda i sin hemkommun. Det medför att allt färre ungdomar deltari samhällsbyggandet. Det kan också ytterligare försvåra möjligheterna tillstipendier, därför att det ibland krävs att ungdomarna ska vara mantals-skrivna i hemkommunen.Dessutom "töms" främst landsbygds- och glesbygdskommuner på ungakommuninvånare med det nuvarande systemet. Det får också negativakonsekvenser för kommunernas ekonomi, bl a i underlaget för statliga skatte-utjämningssystemet.Men framför allt är det en fråga om valfrihet i ett demokratiskt samhälle.De studerande måste själva få avgöra folkbokföringsort med hänsyn till sinaprivata förhållanden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de studerandes möjligheter att själva välja folkbokföringsort.Stockholm den 16 oktober 1998Viviann ()
mot · GM02Sk902 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk902av m.fl. (v)Folkbokföring vid gemensam vårdnadEnligt folkbokföringslagen (1991:481) skall en personfolkbokföras där han eller hon är att anse som bosatt.Skattemyndigheten beslutar i folkbokföringsärende ochbeslutet kan överklagas till länsrätten. Föräldrar som inte bortillsammans men som har gemensam vårdnad om ett barn,måste skriva ett gemensamt överklagande för att det skabehandlas. Det innebär att om föräldrar har olikauppfattningar om var barnet ska anses vara bosatt och intekan enas om ett överklagande, har ingen av dem rätt attöverklaga (se regeringsrättens dom 1995:74). Att inte hadenna rätt att kunna överklaga ställer föräldrar (och barn)rättslösa. anser att nuvarande bestämmelse,om att ett barn skall vara folkbokfört där det huvudsakligenbor, är lämplig. För att en korrekt folkbokföring skall kunnagöras hos myndigheterna måste lagen ge den förälder somanser att ett beslut är felaktigt rätt att överklaga eller begäraändring av nuvarande folkbokföring, även när den andreföräldern är nöjd med beslutet. föreslår attregeringen ges i uppdrag att återkomma till medlagförslag som löser detta problem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring ifolkbokföringslagen i enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 25 oktober 1998Tanja Linderborg (v)()()()()()()()
mot · GM02Sk903 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk903av och ()Översyn av folkbokföringslagenI dag är det möjligt att kringgå lagen om folkbokföring ochvälja folkbokföringsort. Många väljer att vara folkbokförda ien kommun med lägre skatt, trots att de bor och arbetar i enannan kommun. Detta drabbar glesbygdskommuner som pågrund av strukturen har höga skatter. Kommunerna harskyldighet att ge samhällsservice till alla som vistas inomkommunens gränser. Skatteutjämningssystemet bygger påfolkbokföringstalen och neutraliserar inte de extra utgiftersom kommunerna har för dem som bor i kommunen utan attvara folkbokförda där.Vi anser därför att det finns anledning att se över lagen om folkbokföringoch därvid utreda om det är möjligt att skapa klara regler och möjligheter förkommuner och myndigheter till övervakning och eventuella påföljder viduppenbart missbruk av folkbokföringsinstitutet.Sedan lång tid tillbaka har folkbokföringsdagen varit den 1 november.Detta datum har varit avgörande för det kommande årets mantalsskriv-ningsort för den som har bytt bostadsort. Det kan finnas anledning att utredafrågan om huruvida folkbokföringsdag skall vara i fortsätt-ningen. De skäl som var en orsak till att folkbokföringsdagen fast-ställdes till , existerar inte längre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att se över lagen om folkbokföring,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda frågan om folkbokföringsdagen.Stockholm den 27 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02So10 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So10av ()med anledning av prop. 1997/98:189 Patientens ställningRegeringen menar att tidsfrister i vården inte bör lagstiftas.Istället bör man bygga vidare på systemet medöverenskommelser mellan staten och landstingen.Regeringen har uppdragit åt att beskriva ochanalysera förutsättningarna för och konsekvenserna avinförandet av en behandlingsgaranti, med utgångspunkt iHSU:s förslag som ger patienten rätt till vård och behandlinginom tre månader.Kristdemokraterna vill betona att fokus på hela frågan måste ligga påpatientens intresse, det är den enskildes önskemål som ska vara i centrumoch inte organisation eller huvudmannaskap. När det gäller behandlings-garanti så bör inriktningen vara att det behövs en mer omfattande vårdgarantiän den som gällde och därefter. Det finns inga vinnare ien vårdkö.De allmänt omfattade slutsatserna från skall varautgångspunkt och utgöra riktlinjer för denna nya vårdgaranti. Det innebär attden för varje tillfälle aktuella kösituationen inte skall avgöra inriktning ochprioritering, utan vårdbehoven. Patienter med svåra kroniska sjukdomar ochpersoner i livets slutskede, dvs patienter som har de allra största vård-behoven, ska inte stå tillbaka för patienter med lättdiagnosticerade ochbehandlingsbara sjukdomar.När det gäller val av läkare i primärvården så menar attdet inte finns något behov av inskränkningar i patientens rätt att själv välja.Det ska heller inte krävas remisstvång för att en patient ska kunna söka vårdpå en specialistmottagning. Detta är något som den enskilde ska ha möjlighetatt själv styra.Avslutningsvis förutsätter att kommuner och landstingfår tillräckliga resurser för att stärkandet av patientens ställning vad gällerbehandlingsform ska kunna bli en realitet. I annat fall riskerar de godaambitionerna att leda till trovärdighetskonflikter för den vårdbehövande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdgarantin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientens fria val av läkare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillräckliga resurser till kommuner och landsting.Stockholm den 12 oktober 1998Chatrine ()
mot · GM02So13 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So13av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:4 Stärkt patientinflytandePropositionen innehåller förslag till åtgärder för att i olikaavseenden stärka patientens ställning i hälso- ochsjukvården. Bland annat föreslås det attförtroendenämnderna omvandlas till patientnämnder.Kristdemokraterna kan i huvudsak instämma i regeringens förslag men villi detta sammanhang understryka vikten av att förändringarna måste leda tillatt den enskilde patientens inflytande verkligen får en reell förbättring. Härär regeringens förslag inte tillräckliga.Att patienten möts med respekt i hela vårdkedjan är oerhört väsentligt ochkan i många fall vara avgörande för behandlingsresultatet. Att patienten fårvara i centrum är avgörande för att en god vårdkvalitet skall kunna uppnås.I varje landsting finns en förtroendenämnd som har till uppgift att till-varata patientens intresse. skall främja kontakten mellanpatienter och sjukvårdens verksamhet/personal. har också förtroende-nämnderna ett ansvar mot en eller flera kommuner som i samarbete köpertjänster av landstinget.Förtroendenämnderna väljs av men är direkt under-ställda . Därför kan inte nämndens arbete skesjälvständigt. Som jämförelse kan nämnas revision vilken lyderdirekt under . Revisorerna är valda av landstings-fullmäktige. Enligt kommunallagen kapitel 9 arbetar revisionen i en obero-ende ställning mot . Detta förhållande anses viktigt för attrevisionen skall kunna fullfölja sitt uppdrag enligt kommunallagen och god"revisionssed".Enligt många bedömare har inte förtroendenämnderna på grund av sinosjälvständighet möjlighet att fungera optimalt som företrädare förpatienterna. Många upplever nämnden som företrädare för landstingetsförvaltning. Detta kommer inte att förändras bara för att namnet blir"patientnämnd" istället för "förtroendenämnd".Landstingsförbundet har tagit fram ett dokument med titeln . I dokumentet (sidan 5) står det blandannat: "kompetensområde måste bli väl känt så att depatienter som anser sig felaktigt behandlade söker sig till förtroende-nämnderna för att få hjälp och stöd. "För att garantera att patientens ställning stärks måste det finnas möjlighetför förtroendenämnderna att fungera självständigt. Därför anser vikristdemokrater att en förändring i lagen måste göras. Vi anser att uppgiftersom handhas av landstingens förtroendenämnder borde handhas på sammaoberoende sätt som revisionen. finns som sagt ingensjälvständighet; likaså saknas "jävsregel" gällande ledamots uppdrag i annanstyrelse/nämnd liknande dem som finns för revisorer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förtroendenämnderna i landstingen skall få en självständigställning,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikommunallagen att förtroendenämndernas oberoende ställning klargörs.Stockholm den 20 oktober 1998Chatrine ()()()()