mot · GM02MJ778 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ778av m.fl. (mp)KlimatfrågornaVäxthuseffekten hotar våröverlevnadVäxthuseffekten och tillhörande klimatförändring är nu ettfaktum. Temperaturen stiger på jorden och extremavädersituationer uppkommer alltmer frekvent. Man harobserverat en global ökning av temperaturen med 0,5 graderde . Av de tio varmaste uppmätta åren finnsen majoritet det senaste decenniet.IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) bekräftade1995 attdet finns en "märkbar mänsklig påverkan på det globala klimatet". Deuppskattar att en fördubbling av koldioxidkoncentrationen höjer temperatu-ren och jorden mellan 1 och . Med nuvarande takt når vi dennafördubbling inom . Så snabbt har temperaturen inte förändrats påöver 10 , och ökningen skulle hota hela vår framtid. Jordens klimat-system är komplicerat. Därför är det omöjligt att exakt förutsäga vad somsker vid en snabb temperaturhöjning. Flyttar sig så att Nordenblir obeboeligt? Smälter polarisarna så att och ett stort antalöriken läggs under vatten? Ökar stormarna så att det blir allt svårare att bo iKaribien? Dessa och många andra frågor är omöjliga att besvara.Vi har redan sett effekter av snabba temperaturökningar bl.a. i form avdöda korallrev, och dessa effekter kommer troligen att öka och sprida sig tillandra arter, andra biotoper. Människan kan inte stå vid sidan om detta, utandrabbas givetvis också.Som för andra globala miljöproblem drabbas främst de som sämst kanskydda sig. Den del av jordens befolkning som är mest utsatt fårdet än svårare, särskilt om den höjda temperaturen även leder till ökadeepidemier etc. Att motverka växthuseffekten är inte bara att ansvara för sinegen framtid utan även ett solidariskt ställningstagande med tredje världen,miljön och vår gemensamma framtid. De handlingar som genomförs föratt stoppa växthuseffekten kommer att minska konfliktrisker och allvarligaproblem . Växthuseffektens spårFrån en rad länder i världen har kommitrapporter om översvämningar, våldsamma regn,skogsbränder, orkaner och ovanligt hög värme.ÖversvämningarDet har fallit mer regn än normalt icentrala . Detta har resulterat i att den störstaöversvämningen har drabbat områden kringYangtsefloden och dess bifloder i . Översvämningarnahar också drabbat andra delar av Syd- och . I Indienhar delstaterna och drabbats svårt, likasådet låglänta där risskördarna har förstörts sedantvå tredjedelar av landet lagts under vatten.TorkaExtrem torka råder i stället på andra håll i världen. INordafrika fortsätter ökenutbredningen och i iSydamerika har det bara fallit en femtedel så mycket regnsom normalt. har djungel i brunnit ned. Stormar och ovanligt storaregnmängder har drabbat många länder i , liksom iländerna runt , där väderfenomenet varit våldsammare än normalt. Många regioner kringekvatorn har upplevt värmerekord . ,har haft temperaturer i sträck.Från , särskilt och ,har det kommit många rapporter om extrem värme.KoralldödForskare har pekat på att de storskaliga klimatförändringarnakan ha påverkat koralldöd i tropikerna, som påverkarmiljontals människors livsmöjligheter. När korallreven dörförsvinner också fisket som försörjningsbas. Korallreven dördärför att vattentemperaturerna i tropikerna har stigit kraftigtpå (lämnar en särskild motionom korallreven).Klimatpåverkande utsläppKlimatpåverkande gaserDe viktigaste klimatpåverkande gaserna är koldioxid (CO? ),metan (CH4), svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx) samtolika typer freoner: HFC med flera. Den största påverkankommer från utsläpp av koldioxiden eftersom denmängdmässigt dominerar kraftigt. Andra gaser är dockåtskilligt mer aggressiva växthusgaser än koldioxiden.Eldning av fossila bränslenAnvändningen av fossila bränslen (kol, olja, fossilgas, torv)står för merparten av klimatpåverkande utsläpp av koldioxidtill atmosfären. Den största användningen sker i denindustrialiserade delen av världen med mycket hög percapita-förbrukning medan , där merparten avjordens befolkning lever, står för en väldigt liten del.I industriländerna går merparten av de fossila bränslena till att värmabostäder, till industriprocesser och för transporter. Cementindustrin ärexempelvis extrem när det gäller utsläpp av fossil koldioxid till atmosfären.Bränning av kalk sker med kol, och kalken består av kalciumkarbonat dvskol, som bands till kalcium sedan.Industri och jordbrukIndustrivärldens massiva satsning på köttdjur bidrar starkttill ökningen av metangasutsläpp liksom risodling.Omfattande skövlingar av tropiska skogar, genom huggningoch bränning, minskar möjligheterna för upptag avkoldioxid, bidrar också till ökning av mängden koldioxid iatmosfären.Nationellt agerandeSverige bör agera kraftfullt nationellt för att minska bidragettill växthuseffekten. har beslutat att Sverigeskoldioxidutsläpp skall stabiliseras på 1990 årsnivå för att därefter minska. Detta beslut gäller. En nationellklimatkommitté har tillsats under ledning.Den kommer att föreslå delmål inom klimatsektorn för attuppnå det nationella miljökvalitetsmålet "begränsadmiljöpåverkan". granskning har tidigaremynnat ut i förslaget om en både nödvändig och möjligminskning av utsläppen till 2020, jämförtmed nivå.Miljöpartiets politik syftar till ett långsiktigt hållbart samhälle. I dettaingårsom en viktig del att inte öka växthuseffekten ytterligare. Vi ställer ossbakom mål , med minst en halvering avkoldioxidutsläppen som mål.Hur utsläppsminskningen skall gå till har vi preciserat i partimotioner påbl.a. energi- och trafikområdena. Detta innebär också att våra hemställans-punkter inom den nationella klimatpolitiken återfinns i dessa motioner. Härmarkerar vi endast några av de områden som är viktiga att särskilt beakta,samt några åtgärder inom respektive område.UppvärmningFör att aktivt kunna bidra till att minska användningen avfossila bränslen fordras det att vi i genomför enmedveten och konsekvent förändring av våra uppvärmnings-metoder och metoder att minska uppvärmningsbehoven ivåra bostäder och lokaler såväl i tätorter som utanför dem.Det gäller allt från biobränsleeldade fjärrvärme- ochkraftvärmeverk till lokala lösningar på samma biologiskagrund. Solpaneler kombinerade med möjlighet till att lagravarmvatten kan minska användningen av såväl fossilabränslen som el.Uppvärmning med direktverkande el måste successivt avvecklas. Miljö-partiet vill att "fossilt" avfall skall ha samma koldioxidskatt som andrafossila bränslen. Även "fossila" avfall bidrar till växthuseffekten.TrafikenUnder mycket har samhället prioriterat ochsubventionerat fossilbaserad trafik. Utbyggnad av vägar ochflygplatser är tecken på detta. Bilindustrin är en av de mestskattegynnade branscher som finns. Fossilbaserad trafik haraldrig betalat sina samhällsekonomiska kostnader.Trafiken till lands och i luften står för mycket stora delar av koldioxid-utsläppen i . Speciellt i landets tätorter är det därför viktigt attsyste-matiskt bygga upp en god kollektivtrafik och då i så hög grad som möjligtspårburen. Moderna spårtransporter har visat sig vara utomordentligt popu-lära och har lett till stor övergång från landsväg och luft till järnväg. X2000-satsningen och är exempel på detta. Högre hastigheter innebär ökad drivmedelsförbrukning. Ett sätt att minskaförbrukningen är att generellt sänka fartgränserna och öka bevakningen avefterlevnaden.Flygtrafiken ökar kraftigt och denna starkt klimatpåverkande verksamhetmåste kunna hållas tillbaka genom att vi i bygger ut en snabb ochmycket bekväm spårburen trafik som kan ta merparten av inrikesflygetspassagerare på medellånga avstånd. Flyget bör skattemässigt behandlas påsamma sätt som vägtrafiken. Skattesystemet bör ytterligare främja män-niskors, företags och organisationers köp av bränslesnåla fordon.SkatteväxlingMiljöpartiet förordar en skatteväxlingsom innebär att energi av olika slag skall beskattas hårdareoch att denna ökning balanseras av sänktaarbetsgivaravgifter. En skatteväxling av detta slag leder tillatt bl a vägtrafiken börjar betala större andelar av sinasamhällsekonomiska kostnader. Det gör också att kollektivatransporter relativt sett blir billigare och mera attraktiva.Sverige bör inom EU verka för att införa maximikrav på de fyra störstaväxthusgaserna samt verka för gemensam minimiskatt på koldioxid,motverka infrastruktursatsningar som domineras av nya motorvägar och seöver det internationella agerandet.Klimatfrågan internationellt:Kyotokonferensen1997 hölls som en uppföljning påRiokonferensen . I antog världens industrinationerklimatkonventionen, vari de förband sig att hejda sinaökande utsläpp av växthusgaser så att de inteär större än vad de var 1990. Kyotoprotokollet är världensförsta klimatavtal med lagligt bindande åtaganden.BeslutI Kyoto åtog sig världens stater att minskaklimatgasutsläppen (jämfört med ) framtill mellan , med 2010 som ettgenomsnittligt slutdatum. Detta skall jämföras med den 80-procentiga reduktion som enligt FN:s klimatpanel krävsunder de närmaste decennierna för att undvika katastrofer.Gaser i avtaletAvtalet omfattar sex av växthusgaserna: koldioxid, metan,dikväveoxid (lustgas), samt dessutom tre mycket kraftfulla,mer specialiserade fluorgaser som kommer frånfreontillverkning, och från magnesium- ochaluminiumsmältverk: hydrofluorkarboner, HFC,perfluorkarboner, PFC, och svavelhexafluorid.Ratificering av avtaletHelst bör Kyotoprotokollet ratificeras före ,men detta kan fördröjas. Protokollet måste godkännas avminst 55 av de 160 länder som undertecknat det. Dessa 55länder måste stå för av världens samladekoldioxidutsläpp . Det ger en nyckelroll somvärldens största enskilda koldioxidkälla med nära enfjärdedel av de totala utsläppen. Risken är uppenbar attprotokollet stupar på motståndet i USAs senat. Där harrepublikanerna majoritet och de är motståndare till flertaletåtgärder mot växthuseffekten.ÅtagandenLagbundenheten gäller endast 38 av de 160 stater som skrevunder protokollet. De 38 är de rika i-länderna på norrahalvklotet samt och . Det är dock intesäkert att ens dessa stater verkligen förbinder sig att följaavtalet, har t.ex. ännu inte ratificerat det. Stater somstruntar i avtalet kan inte straffas eftersom inga styrmedelingick i beslutet. EU-staterna och en del före detta öststater skall minska sina utsläpp med 8procent. ska skära ned , med 6. , Ukrainaoch behöver inte minska något alls. , ochAustralien får öka sina utsläpp, med . EUs åtagandeblev en minskning om till mellan , trots attEUs eget utgångsbud var minus till 2010 och minus 7,5 . om EUs agerande nedan.EUs klimatarbeteEU deklarerade i , att man ville alltså ha ettgemensamt åtagande som sedan skulle fördelas sinsemellanmedlemsländerna. presenterades EU:sförslag till reduktionsåtaganden som innebar att allaindustriländer skall minska sina sammanlagda utsläpp avkoldioxid, metan och dikväveoxid (men inga fluorgaser) med15 % och med . Dettaskulle gälla även EU.EU-länderna hann bara fördela minskningar på sammanlagt föreKyoto. Övriga skulle man ha delat upp efter förhandlingarna. Mendet blev aldrig någon ytterligare 5-procentig reduktion att fördela för EU,utan EU förband sig endast att minska sina utsläpp . Dennareduktion skall gälla alla sex klimatgaserna, alltså även fluorgaserna. Dettapåstås motsvara en reduktion på för de tre gaser som ingick i EU:sutgångsbud, dvs. koldioxid, metan och dikväveoxid. EU:s bubbla om enminskning på fördelades på ett miljöministermöte i i juni1998.Sveriges åtagandenSverige kan enligt öka sitt utsläpp avväxthusgaser till mellan jämförtmed . Trots att världen försöker minska sina utsläppav växthusgaser så kämpar den för attöka dem. I EU-förhandlingarna fick regeringen backa frånsitt krav på ökning av de svenska utsläppen. Regeringenhar i anslutning till de svenska kraven om ökad utsläppsrättuttalat att målet är att inte utnyttja kvoten. Det målet hadenaturligtvis haft större kraft om man avstått från att kräva rättatt öka utsläppen.Vi föreslår att regeringen som nationellt miljömål skriver in att Sverigessammanlagda utsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid skall minska med15 % och med , jämfört med årsnivå. Detta innebär att följer EUs ursprungliga förhandlingsbud tillKyoto.Fortsättning i Buenos AiresI skall förhoppningsvis endel av de kvarstående frågetecknen kring Kyoto-protokolletbli uträtade. Det gäller främst frågor om flexiblamekanismer, bl.a. "handel" med utsläppsrätter mellan olikadelar av världen.Viktiga internationellaklimatfrågorVi bedömer att klimatfrågorna inte når en slutliginternationell lösning i , utan att det fortsattkommer att fattas viktiga beståndsdelar i en internationellöverenskommelse för att verkligen komma till rätta medväxthuseffekten. Därför föreslår vi ett antal utgångspunkterför regeringens kommande internationella förhandlingar,med utgångspunkt i det som är demest angelägna frågorna att lösa.Den övergripande linjen i våra förslag är att minskandet av växthus-effekten måste ske i verkligheten och inte enbart i statistikens värld, samt attvarje stat själv måste uppnå sin avtalade minskning. Detta står i starkkontrast mot t.ex. USAs önskan att genomföra maximalt avKyoto-avtalets restriktioner inom landet, och resten i andra länder. Det stårockså i motsats till EUs agerande, där man föreslog att av i-ländernas åtgärder kan genomföras i u-världen.SänkorEn punkt i handlar om så kallade sänkor. Detär de mekanismer i naturen som gör att en del avkoldioxidutsläppen binds igen, i växter och i mark. Ettexempel är nyplanterad skog, som tar upp mycket koldioxidför att omsätta den till syre i sin fotosyntes.I avtalet enades man om att enskilda länder skall få tillgodoräkna sig sinaeventuella sänkor. Ett förslag är att enbart sänkor som skapats av människanska räknas. Då skulle skogsplantering vara ett lönsamt projekt. Men detta kaninnebära fritt fram för stora avverkningar först, vilket väckt kritik. Frånforskarhåll hävdas också att det är mycket svårt att värdera sänkornaöverhuvudtaget. FN:s klimatpanel, IPCC, har fått i uppgift att utvärderafrågan.Vi anser att sänkor ej bör finnas med som en möjlig väg för respektive statatt nå sitt koldioxidmål, då risken är överhängande att det leder till minskadeåtgärder eller till och med klimatmässigt negativt agerande. Osäkerheten iberäkningsgrunderna är ännu en anledning till att avstå från att använda sigav sänkor.Handel med utsläppsrätterEnligt kan ett land med stora utsläpp och högtsatta minskningskrav "köpa in sig" hos ett land med lägreutsläpp och låga krav. Istället för att själv genomföraminskningen inom det egna territoriet köper man så kalladhot air. Det innebär att man köper en minskning som redanskett, men som det minskande landet inte behöver för attuppfylla sin del av avtalet. De tydligaste exemplen ärRyssland och . Deras till stora delar nedlagdaindustri har gjort att utsläppen av växthusgaser ligger 30-40procent års nivå. Protokollet kräver enbart att deinte får överskrida utsläppsnivå. Därmed har de"hot air", het luft, att sälja. , och harredan anmält intresse att var för sig eller tillsammans köpadenna outnyttjade utsläppsrätt. G 8-gruppen, där alla treingår liksom , tog dock i ett uttalande avstånd frånjust handel med utsläppsrätter. EU är också mycket skeptiskttill denna handel.Vi anser att handel med utsläppsrätter ej bör finnas med som en möjlig vägför respektive stat att nå sitt koldioxidmål, då det leder till minskadeåtgärderfrån de köpande länderna. Joint ImplementationsJoint Implementation, JI, som lämpligast översätts med"gemensamma åtgärder", är en annan oklar punkt iklimatförhandlingarna. JI innebär att ett land genomförprojekt som minskar utsläppen i ett annat land och kantillgodoräkna sig detta. Enligt protokollet ska dessa åtgärderbara genomföras mellan de 38 undertecknarna, det vill sägai-länder emellan.Tillåts JI kan t.ex. tillgodoräkna sig sina energi- och miljöteknik-projekt i , som ingår i gruppen av i-länder. Vi kan alltså då uppnåutsläppsmålen med billiga investeringar i utlandet istället för att investera inationella framsteg. Resultatet blir att de nödvändiga åtgärder som t.ex.Sverige måste vidtaga fördröjs och att stater tillgodogör sig investeringar iandra stater som ändå skulle ha gjorts.Vi anser att Joint Implementation, JI, ej bör finnas med som en möjlig vägför respektive stat att nå sitt koldioxidmål, då det leder till minskadeåtgärdertotalt sett.Clean Development MechanismClean Development Mechanism (CDM) är ett brasiliansktförslag, som innebär ett mer biståndsinriktat JI. Ett i-landinvesterar i energibesparande åtgärder i ett u-land och fårtillgodoräkna sig en del av de minskande utsläppen. Avsamma skäl som vi ovan anfört mot Joint Implementation,avvisar vi förslaget. Vi föreslår ett kraftigt ökatinternationellt bistånd, och en stor del av det kan gärna varariktat mot minskad växthuseffekt, men det får ej bli en utvägför i-världen att uppnå sina koldioxidmål.Övergripande ekonomiska styrmedelPå klimatkonferenserna är det svårt att besluta om deövergripande, internationella ekonomiska styrmedel somkrävs för övergången till ett långsiktigt hållbart samhälle.Det måste diskuteras och beslutas i fora som , WTO() och G 8-gruppen, liksom självfallet EU (se särskiltstycke) och andra regionala ekonomiska sammanslutningarsom ASEAN och . bör söka attpåverka dessa fora för en politik som är inriktad på att stoppaökningen av har slagit fast att icke-hållbara energisystem som koloch olja subventioneras runt om i världen. UNDP föreslår att subventionernaersätts med höjda miljöskatter för att minska belastningen på miljön ochskapa utrymme för en mer jämlik levnadsstandard i världen.Globalt subventioneras fossil energi med hundratals miljarder ,framför allt till kol- och oljeeldning, vilket ger negativa effekter förklimatetoch försvårar en utveckling av miljöanpassad, förnyelsebar energi. I Sverigesubventioneras förbränning av torv, vilket leder till ökad växthuseffekt ochförsämrad konkurrenskraft för biobränslen (se vidare Riksrevisionsverketsgranskning av skadliga subventioner, 1998). Målet för regeringens inter-nationella agerande bör vara att samtliga subventioner av fossil energi skallupphöra, och regeringen bör föregå med gott exempel genom att avvecklasubventionen av torv.En koldioxidskatt på global nivå, som världens gröna partier föreslår påFN-konferensen i , skulle få stor effekt. Det har visat sig svårtatt införa dem fullt ut på en meningsfull nivå nationellt, varför det är avstörsta vikt att arbeta för detta internationellt. det skulle också stärkaSveriges konkurrenskraft, då vi redan infört en koldioxidskatt, som dockframför allt är riktad mot hushållen.Fortsatta klimatfrågor inomEUMiljöpartiet presenterar i annan motion sin övergripande synpå hur bör agera inom EU, som medlemsland ochsom ordförande . bör bl.a. stärkade internationella miljöfrågorna och utnyttja de fördelar sommedlemskapet trots allt ger på ett annat och mer aktivt sättän hittills.Sverige bör verka för att införa en koldioxidskatt på EU-nivå. Miljöpartietanser dock att miljöavgifter och miljöskatter i EU alltid skall varaminimiregler och att avgifterna ska hanteras av medlemsländerna.1991 föreslog de gröna i att fossil och nukleär energiskulle beskattas inom EU. Ett fördubblat pris skulle betyda enrejäl förbrukningsminskning, liksom ett genombrott för den förnyelsebaraenergin. Förslaget gick inte igenom men 1992 och 1995 presenteradekommissionen förslag till ökning. Förslagen avslogs eftersom EU-länderna inte kunde nå erforderlig konsensus. Samma sak skedde 1997 närkommissionen föreslog energiskatt om . finns ett i stort settmeningslöst kompromissförslag från kommissionen som undantar fossilnaturgas, kol och el från beskattning.De Gröna i har föreslagit att "gröna skatter" skall kunnabeslutas av kvalificerad majoritet, vilket fått stöd av bl.a. ochDanmarks regeringar men inte gått igenom. Genomförs det, så blir en EU-koldioxidskatt troligen möjlig att genomföra. De Gröna föreslår även engemensam koldioxidskatt i nio EU-länder (, , ,, , , , och ). De flestaav dessa har redan nationell koldioxidskatt.EUs energiforskning bör inriktas mycket kraftfullt mot förnyelsebarenergi. går lejonparten till fossil och nukleär energi, vilket direktstridermot andan i klimatöverenskommelserna i och bör också, i likhet med våra förslag för agerande, helt uteslutaalla former av Joint Implementation, Clean Development Mechanism, sänkoretc. Detta är tyvärr något helt annat än vad kommissionen beslutat;den uppmanar ministerrådet att "godkänna att flexibla mekanismer införsgradvis och att de samordnas inom gemenskapen" ((IP/98/498). Kommis-sionen kallar också Clean Development Mechanism för "värdefulla bidragnär gemenskapens mål skall uppnås". Detta är givetvis riktigt om avsikten äratt målen från Kyoto ska uppnås med så små insatser som möjligt, men det ären ur klimatsynpunkt helt felaktig inriktning.EU utbetalar miljardbelopp i industristöd till flygbolag ochbilindustrin. EU har dessutom gravt försvårat en verklig omläggning avinfrastrukturen. kunde man inom EG konstatera attefterfrågan på bilar minskade. En naturlig minskning av efterfrågan är ettunikt tillfälle att ta tillvara på för att genomföra strukturomvandlingar.Tyvärr delar EU uppenbarligen inte samma ambitioner som miljörörelsen. Istället för en intensiv satsning på andra transportformer, genomförde man ettintensivt stödprogram på regionalpolitisk basis för att få uppsving ibilindustrin. Regeringen bör därför arbeta för att EUs infrastruktursatsningstegvis riktas mot trafikslag som kan bidra till att minska växthuseffekterna,och subventioner till bil- och flygindustri bör skyndsamt avvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delmål för att uppnå det nationella målet innebärande att Sverigessammanlagda utsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid skall minska med15 % och med jämfört med årsnivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett långsiktigt nationellt miljömål förkoldioxidutsläpp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen internationellt bör agera för att samtligasubventioner av fossil energi skall upphöra,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen internationellt bör agera för en koldioxidskatt påglobal nivå,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för att införa en koldioxidskatt på EU-nivå,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöavgifter och miljöskatter i EU alltid skall varaminimiregler och att avgifterna skall hanteras av medlemsländerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s energiforskning bör inriktas helt och hållet motförnyelsebar energi,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU helt bör utesluta alla former av Joint Implementation,Clean Development Mechanism, sänkor och handel med utsläppsrättighetersom en möjlig väg för EU samt respektive EU-medlemsstat att nå sittkoldioxidmål,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s infrastruktursatsning stegvis riktas mot trafikslag somkan bidra till att minska växthuseffekterna och att subventioner till bil- ochflygindustri skyndsamt bör avvecklas,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s subventioner till bil- och flygindustri skyndsamt böravvecklas.2Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.2 Yrkandena 7 och 10 hänvisade till NU.3 Yrkande 9 hänvisat till TU.