mot · GL02U28 · 1998-03-19 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:69 i aktiva medlemskap i () utgör ryggraden för svensk utrikespolitik. Det är genom arbetet i FN som vi är med och bygger den internationella rättsordningen, och därigenom tryggas vår egen nations säkerhet. När valdes in i var det med ett brett stöd från i synnerhet stater i tredje värden. Vi har numera en reell möjlighet att påverka FN:s reformarbete och den bör tas väl till vara. har gått i spetsen för kampen mot apartheid i , gett stöd under kriget i , drivit en generös biståndspolitik och har varit en för förföljda människor som sökt skydd. har oavsett regering varit ett land som alltid talat när andra varit tysta eller när andra inte kunnat tala. Men har liksom EU och FN stått handlingsförlamade inför de upprepade massakrerna i Bosnien, , , och . Utvecklingen går mot allt färre väpnade konflikter mellan nationer till ett ökande antal inomstatliga konflikter. Detta ställer nya krav på FN och skapar förändrade förutsättningar för insatserna. På flera håll, bl.a. i , och , har FN misslyckats med den mycket angelägna uppgiften att göra en insats när det gäller inomstatliga konflikter. Ursäkten för omvärldens passiva hållning inför dessa konflikthärdar har varit att FN inte ska lägga sig i ett lands inre angelägenheter. För att FN ska kunna bemöta den förändrade konfliktsituationen i världen är det angeläget att denna inställning ändras. Vi menar därför att bör verka för att ändras så att det blir möjligt för FN att vidta åtgärder även när det gäller inomstatliga konflikter. Nationsgränser får inte utnyttjas som argument för att passivt titta på när människors säkerhet är allvarligt hotad. Det är en utmaning att hitta en formulering som ger säkerhetsrådet möjlighet att agera även vid inomstatliga konflikter utan att inkräkta alltför mycket på staters suveränitet. Vi menar att beslutet om sådana aktioner som syftar till att säkra freden vid inomstatliga massakrer, krig och allvarliga oroligheter ska kunna fattas av säkerhetsrådet. Åtgärder får endast vidtas när människors säkerhet är allvarligt hotad och ett internationellt agerande på humanitära grunder anses vara nödvändigt. Orsaken till FN:s förlamning är problemet att nå konsensus i säkerhetsrådet. Risken är överhängande att de fem permanenta medlemmarna nyttjar sin vetorätt och därmed förhindrar insatser. Genom att tagit plats i säkerhetsrådet har vi en reell möjlighet att påverka, framföra konstruktiva förslag och skapa ett gott samarbetsklimat. bör arbeta för att FN:s handlingskraft, när det gäller ingripande i inomstatliga konflikter, ökar. Avgörande för hur väl FN lyckas med centrala insatser för fred och säkerhet är att den finansiella krisen löses. I första hand är det nödvändigt att infriar löftet om att betala sina skulder. Det är inte rimligt att landet som det inte sköter sina finansiella åligganden tillåts ställa krav på reformarbetet och nedskärningar. FN har stora behov av reformer och det är bra att arbetet för att säkra och effektivisera arbetet nu uppvisar konkreta resultat. En starkt bidragande faktor för reformarbetets igångsättande är generalsekreterare beslutsamma agerande. har generalsekreteraren presenterat två rapporter angående FN:s reformarbete. Ett resultat av dessa rapporter är bl a att verksamheten ska fokuseras på fyra kärnområden: fred och säkerhet, humanitära frågor, ekonomiska och sociala frågor samt utvecklingsarbete. Vi menar att bör arbeta för att ett femte kärnområde införs som fokuserar på valfrågor. En samordnande funktion för valfrågor bör inrättas. UNDP spelar en central roll inom FN:s utvecklingsverksamhet. Vi har tidigare föreslagit att UNDP ska anslå ytterligare för sin verksamhet. är det viktigt att reformera för att effektivisera biståndsarbetet. Vi ser därför mycket positivt på den diskussion och reformering av UNDP som har inletts. för palestinaflyktingar UNRWA har alltmer ansträngda finanser. ville därför i samband med budgetpropositionen anslå ytterligare för undervisning och hälsovård inom UNRWA. är det bra att deltar i en aktiv dialog om UNRWA med andra givare och organisationer. Vi har i samband med budgetpropositionen även velat anslå ytterligare till , till UNFPA och till UNHCR. har ett flertal FN-konferenser hållits runt om i världen. Sociala toppmötet i , kvinnokonferensen i , befolkningskonferensen i , habitatkonferensen i och klimatkonferensen i Kyoto är några exempel. Dessa konferenser har resulterat i en rad resolutioner och handlingsprogram som väntar på att bli genomförda. I FN:s framtida verksamhet bör det inte vara prioriterat att arrangera fler konferenser. I stället bör den svaga länken, som är bristande resurser och svag handlingskraft, åtgärdas för att ord också ska bli handling. Det är angeläget att FN-konferensernas mål och handlingsprogram verkligen uppfylls. Detta bör verka för. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:s reformarbete för att säkerställa fred och säkerhet även när det gäller inomstatliga konflikter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall arbeta för att ett femte mål för FN:s verksamhet införs som fokuserar valfrågor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN skall arbeta för att en samordnande funktion för FN:s arbete i valfrågor införs, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av FN-konferenserna.