ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ755 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ755av och ()Illegal handel med utrotningshotade djurRiksdagen har beslutat om regler som bl. a ska göra det svårare atthandla med fredade djur (prop. 1994/95:117, JoU10). En lag medkaraktären av en ramlag, reglerar åtgärder beträffande djur och växtersom tillhör skyddade arter. Vidare görs, i anslutning till den nya lagen,ändringar i naturvårdslagen, jaktlagen m.m.Enligt betänkandet innebär de nya reglerna bl.a. att "regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om in- ochutförsel, transport, handel, förvaring, preparering och förevisning som avserdjur och växter, i den utsträckning det behövs för att uppfylla Sverigesinternationella åtaganden på området eller av andra skäl som kan finnas föratt skydda vilt levande djur- och växtarter".Tyvärr kan alla dessa goda intentioner gå om intet på grund av de i Sverigealltför låga straffen för handel med utrotningshotade djur. Straffet för dessabrott är fängelse i högst . Vårt västliga grannland har enbetydligt strängare lagstiftning där dessa brott kan ge upp till sex årsfängelse. Utöver detta har även en generalklausul för dessa typer avbrott. Detta leder tyvärr till att äggplockare och fågeltjuvar söker sig tillSverige med sin avskyvärda verksamhet.Örn och falk är begärliga bidrag till den illegala djurhandeln. Enjakttränad kungsörn betingar ett pris på ca . En jaktfalkbetalas med hälften. Priserna finns på en lista som har gjorts upp inom , Convention on International Trade in Endangered Species.I den illegala importen till dominerar kräldjuren. En svensk manlyckades smuggla in 6 700 reptiler till ett marknadsvärde av ca 20miljoner kronor. Mannen dömdes till fem (!) De enormapengar som figurerar i dessa sammanhang gör att man kan jämföra dem mednarkotikahandeln. Det finns tecken på att denna brottslighet som förrutövades av enstaka personer alltmer fått formen av organiseradkriminalitet. De låga straffsatserna och de stora pengarna gör den illegalahandeln förmånlig i jämförelse med annan brottslighet.För att undvika att svenska utrotningshotade djur dödas eller infångas ochatt blir ett transitland för denna handel måste straffskalan höjas tilllägst norsk nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta straff för illegal handel med utrotningshotade djur ochväxter.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()()
mot · GM02MJ756 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ756av och ()KällsorteringDen stora långsiktiga utmaningen för 2000-talet är att bygga ettekologiskt hållbart samhälle. För att nå ekologisk hållbarhet måsteanvändandet av resurser utvecklas. Hänsyn till materialet måste ses somen helhet när vi källsorterar.Producentansvaret trädde i kraft . Det innebär att producenterna avförpackningar har ansvar för att samla in, forsla bort och återvinnaförpackningarna.Producentansvaret är bra men dock uppstår ett problem när den enskildamänniskan/individen kommer till återvinningsstationen. När man källsorteraroch skall lämna till återvinningsstationen är det endast förpackningar avpapper och kartonger, wellpapp, glas, metall, plast - hårt och mjukt - somkan lämnas där. Om, exempelvis, man har ett trasigt dricksglas eller en trasigplastgalge så kan man inte lämna dem på återvinningsstationen. Dessa tvåting, ett trasigt dricksglas och en trasig plastgalje, skall alltså läggas isoporna och gå till deponi.I samtal med människor är det svårt att motivera detta. Därför bör man seöver källsorteringen och kombinera producentansvaret med materialansvarför att uppnå en helhet i källsorteringen, vars syfte är att hushålla medjordens resurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en helhetssyn vid källsortering.Stockholm den 27 oktober 1998Carina ()()
mot · GM02MJ757 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ757av och ()OmbergOmberg har utomordentligt stora natur- och kulturvärden och ingårdessutom i Tåkern-Ombergsbygden som rymmer den sannolikt störstakoncentrationen i av områden med riksintresse och äveninternationellt intresse vad gäller natur- och kulturvärden. Antaletbesökare på berget uppskattas till ca 300 000 vilket ger Ombergbland de högsta besökssiffrorna av naturområden i landet.I anslutning till berget ligger med sina stenbrott, hamn och denf.d. fångkolonin - byggnader som har ett betydande kulturhistoriskt värde.På andra sidan av berget finns Alvastra pålbyggning och klosterruin, EllenKeys strand och som också är kulturhistoriskt viktiga.Omberg hade i en särställning somfriluftsområde med turistväg, vandringsleder naturrum m.m. Förvaltningenav berget under har i huvudsak fortsatt med samma inriktningsom under . En osäkerhet om framtiden har dock rått alltsedanbolagsbildningen.Planer på att göra stora delar av området till nationalpark eller natur-reservat har funnits vid olika tillfällen men ej genomförts, främst beroendepå att ej velat ta på sig kostnadsansvaret för friluftslivetpåberget. Tre små domänreservat har 1998 ombildats till naturreservat.Inom den i huvudsak privatägda nordöstra delen av berget finns tvånaturreservat, Ombergsliden och Ostmossen med bl.a. orkidérika kalkkärr.Naturvårdsverket är markägare. Förhandlingar pågår om skydd av flerakalkkärr i närheten.Enligt uppgift från ingår i de markområden somföreslås övergå till staten vid aviserad försäljning av mark från bolaget.Försäljningen öppnar möjligheter för en översyn och ett samlat grepp påskydd och vård av natur- och kulturvärden och för utveckling avområdets värden för turism och friluftsliv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida skydd och förvaltning.Stockholm den 23 oktober 1998Berndt ()()
mot · GM02MJ760 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ760av och ()Insamling av flaskor och burkarSverige har ett utvecklat system för att återvinna eller återanvändadryckesförpackningar. Systemet är dock inte fulländat. Den privatagränsöverskridande handeln ökar i snabb takt och då fungerar inte längreretur- och pantsystemen. Inhemska förpackningar som skall varaberättigade till pant tas inte omhand därför att streckkoderna inte ärläsbara. Även om producenterna och handeln är skyldiga att ta emotsådana förpackningar så är det mycket som aldrig kommer dit därför attkonsumenten inte får någon pant för förpackningarna.Pant är ett utmärkt medel för att hålla naturen ren från använda burkar ochflaskor. Det skulle därför vara verkningsfullt om de produkter som inteberättigar till pant kunde fasas in i systemet. Ett sätt kan vara att utökaproducentansvaret till att gälla alla burkar och flaskor alltså även dem sominte producerats inom landet och som importerats av privatpersoner.Den största delen av den gränsöverskridande handeln sker mellan EU-länderna. bör därför driva frågan om returförpackningar i EU för attfå till stånd ett system som inte känner av några nationsgränser och som kanbli så effektivt att naturen hålls ren från använda förpackningar och resursersparas.Regeringen bör därför göra en översyn av producentansvaret för burkaroch flaskor i syfte att utöka pantsystemet till att även gälla burkar ochflaskorsom inte producerats i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av producentansvaret för burkar och flaskor.Stockholm den 28 oktober 1998Pär-Axel ()()
mot · GM02MJ762 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ762av ()FaunarådJakten i diskuteras i olika sammanhang. I och med det alltökande intresset för djur och natur anser alltfler att jakten inte är enangelägenhet enbart för jägarna. Vi delar ju alla det vilda och naturligtvisär det ett högst legitimt krav att även naturvården skall påverka jakten.Jakt handlar ju om biologisk mångfald. har undertecknat såvälBernkonventionen som Riodeklarationen om biologisk mångfald.I dag bereds jaktfrågor i den så kallade Jakttidsberedningen, som avgeryttrande till inför regeringens beslut. I Jakttidsberedningeningår jägare och naturvårdsintresserade föreningar. Problemet är att Jakttids-beredningen är knuten till och harsista ordet i de synpunkter som lämnas till . Det kännsnaturligtvis inte tillfredsställande för de organisationer som finns med i Jakt-tidsberedningen.Det här är inte bra och har kritiserats hårt från naturvårdshåll. Naturligtvismåste en beredning som Jakttidsberedningen vara fristående utan kopplingtill någon organisation. I detta fall ges alltså jägarna möjlighet till en heltannan påverkan än naturvården.Det är hög tid att inrätta ett faunaråd, som är fristående och som gesmöjlighet att yttra sig i frågor rörande jakttider och annat som rör det vilda.Rådet kan vara en naturlig samtalspartner för i ärendensom handlar om skyddsjakt och åtgärder för att förebygga viltskador, menockså för att föra ut information till föreningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett faunaråd.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ763 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ763av Per m.fl. (mp)Radioaktiva hot i västerhavetSellafield - en smygandekatastrofEnligt uppgifter från har området runt denbrittiska upparbetningsanläggningen i iStorbritannien högre, eller minst lika höga, värden avradioaktivitet som de som tagits vid Tjernobyl.Sellafield betecknas som en Tjernobylolycka i "slow-motion" spridd överde senaste fyra årtiondena. Men här finns inga restriktioner för människoreller för jordbruk, som kring katastrofen i Ukraina.Alarmerande resultatResultaten av undersökningar visar bl aförekomst av den radioaktiva isotopen americium-241.Halterna i ett markprov från den havereradereaktorn i Tjernobyl, innehåller cirka 1,300 becquerel perkilo.Markprover tagna från anläggningen i innehåller30 000 becquerels per kilo av samma isotop. Vid analyserna påträffades ävenkobolt-60 (per kilo) samt cesium-137 (9,400 becquerels perkilo). Samtliga prover är tagna (7 miles) från anlägg-ningen i . Mätningar gjorda på samma avstånd från Tjernobyl-reaktorn visade10 becquerel per kilo av kobolt-60 och uppskattningsvis7,400 becquerels per kilo av cesium-137.Bohuskusten är drabbadÄven slog larm. Norr om en mätning teknetium per kilo torrblåstång. har därefter,, gjort mätningar på tio platser från Göteborgupp till . Värdena varierar, men utanförKlädesholmen uppmättes så höga värden som 277 becquerelteknetium per kilo torr tång. Värdena blir generellt högre julängre norrut man mäter. Även om tången bryts nedackumuleras radioaktiviteten i sedimenten. Det tar förde farliga isotoperna, som har en livstid , attmed strömmarna färdas från till den svenskavästkusten. Tyvärr är utsläppen från lagliga,enligt engelsk lag. Vi kommer att få räkna med att mångamarina organismer skadas, bl a finns risker för hummer,krabba, fisk och musslor. Därför måste den svenskaregeringen nu göra en ordentlig kraftansträngning för att fåstopp på utsläppen. Det finns inte tid att vänta.Sverige har ett ansvarKärnkraftsindustrin och inblandade regeringar har ansvaretoch det borde inte längre tillåtas att ett enda gram radioaktivtavfall levereras till eller till La Hague. BaraSellafield släpper ut radioaktivt avfalltill havet . har svenskt kärnavfallupparbetats i . Förutom utsläpp till hav och luft harbara det svenska avfallet givit upphov till plutonium.Vad som kommer att ske med det svenska plutoniumet äroklart.Andra gifters utbredning iSkagerrakSkagerrak drabbas inte bara av radioaktivitet. Aktuellaundersökningar om andra gifter i Bohusläns kustvatten visarbl.a. att halterna av arsenik, bly och vanadin ökat.Miljöpartiet beskriver förorenings- och syrebristsituationen iannan motion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regering begär initiativ för att få stopp på deradioaktiva utsläppen vid Sellafield.Stockholm den 27 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02MJ765 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ765av ()Bubbla i miljöarbetetDe i många avseenden mest framgångsrika försöken tillmiljöförbättringar är de amerikanska proven med Bubblemodellen -d.v.s. att sätta en (successivt krympande) gräns för tillåtna utsläpp i enregion, och att låta marknadskrafterna verka. Den som vill etablera enverksamhet med utsläpp måste då betala reningskostnader för någonexisterande utsläppskälla. blir resultaten lysande eftersom deförsta 90 procentens rening är billigast.Man uppnår då också rening utan smygbeskattning.Metoden bör prövas i , gärna i där luftföroreningarnavisserligen har minskat rejält, men är högst i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Bubbla i miljöarbetet.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02MJ766 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ766av och (s, v)Kalkning av skog, sjöar och vattendragKalkningen av sjöar och vattendrag fick sitt anslagminskat från 160 till140 miljoner kr. Orsakerna till att vi måste kalka hardäremot inte minskat i motsvarande grad. är läget någotoklart eftersom anslaget för kalkning slagits samman med anslaget förinvesteringar och skötsel för naturvård.Kalkningen är för vissa landsdelar av större vikt än för andra och Blekingeär ett av de län som är utsatt för omfattande luftföroreningar. Detta, kom-binerat med markens begränsade buffringsförmåga, gör att kalkningen är ettmåste intill dess luftföroreningarna drastiskt minskat.Särskilt viktig och av nationellt intresse är och dess lax-bestånd. Nedfallet av försurande ämnen inom hela avrinnings-område är svavel/hektar och år. Kvävenedfallet är cirka 4-10kg/hektar och år. Den mängd svavel som marken kan ta emot ochneutralisera är /hektar och år. Således överstiger svavelnedfallet betydligt vad marken tål och markens förråd av kalkhaltiga eller på annatsätt syraneutraliserande material töms i allt större områden.När inte kalkhaltiga längre neutraliserar den sura nederbördenkollapsar den normala markkemin. Markens pH sjunker snabbt ned till nivåerdär buffertsystemen istället för kalkhaltiga utgörs av aluminium. Detvatten som rinner ur marken blir då surt och fyllt av giftigt aluminium. Floraoch fauna kan inte skydda sig mot detta. För fiskarnas del så fastnaraluminiumet i gälarna och de kommer att dö redan som yngel. På kort tidskulle laxbeståndet i slås ut helt. Detta är särskilt allvarligteftersom stammen av vildlax minskar.Med detta vill vi fästa regeringens uppmärksamhet på de stora värden somstår på spel då det gäller hanteringen av anslagen till kalkning.Själva genomförandet av kalkningen kan ske på olika sätt. Dels kan denske vid de mindre vattendrag som mynnar i en sjö eller ett vattendrag. Dåkommer försurat vatten från skog och mark med innehåll av aluminiumjoner.Dessa neutraliseras om kalkning sker vid utströmningsområdet.Dels kan kalkning ske genom att man vitaliseringskalkar skogen ochmarken. Då ökar man markens buffringsförmåga så att det aldrig fälls utaluminiumjoner i avrinningsvattnet. Denna form ökar dessutom skogensavkastningsförmåga.Det är av största vikt att inte de resultat som uppnåtts av den hittillsgenomförda kalkningen förstörs. Erfarenheterna visar att kalkningen haftövertygande positiva effekter på vattenkemi, akvatisk fauna och därmed pånaturvärdet.Mycket av de luftföroreningar som tar emot kommer från andraEU-länder. Vi menar att det vore ett rättmätigt krav, vid de budgetför-handlingar som genomförs inom Europeiska unionen, att en del av den avgiftSverige betalar skall kunna komma tillbaka i form av stöd till kalknings-projekt i de mest utsatta områdena.En samordning mellan kampanj för vitaliseringskalkningoch fördelning av kalkningsbidrag kan öka effekterna förbåda parters intressenter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkning av skog, sjöar och vattendrag.Stockholm den 22 oktober 1998Karin ()()
mot · GM02MJ767 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ767av och ()reservatFör närvarande diskuteras i olika sammanhang bildandet av marinareservat på olika platser efter Sveriges kuster och i de . Ettantal reservat på kusten från till föreslåstill exempel i aktionsplan för bevarande av denbiologiska mångfalden. reservat motsvaras av naturreservat påland. Beslut om reservatsbildningar fattas av länsstyrelserna. Vilka reglersom avses gälla inom respektive reservat är mycket svårt att få någonklarhet i. Klart är emellertid att reservatsbildningar oftast innebär ellerinnehåller krav på förbud mot yrkesfiske, oavsett om detta har pågått iområdet . Det finns klara exempel på detta.Inskränkningar och förbud drabbar till övervägande delen det småskaligakustyrkesfisket, som drivs på ett ekologiskt uthålligt sätt ochsom dessutom ofta är grunden för en bofast skärgårdsbefolkning i mångaglesbygder. Några alternativ ges oftast inte, ett fiskeförbud innebär att manmåste flytta och söka arbete på annan ort.Yrkesfiskarna är mycket måna om att bibehålla goda förutsättningar för attkunna bedriva sin verksamhet långsiktigt och uthålligt. Detta är sedangenerationer själva grunden för deras fortsatta existens. I denna strävan ingårnaturligtvis att tillse att fiskbestånd och rekryteringsmöjligheter för dessa ärså goda som möjligt. En ständig utveckling pågår tillsammans medFiskeriverkets havsfiskelaboratorium när det gäller att ta fram till exempelselektiva fiskeredskap som släpper igenom icke önskvärd småfisk ochsorterar ut andra arter än målarten. Yrkesfiskarna har också initierat mycketstränga bevaranderegler i vissa kustfisken, till exempel när det gäller fiskemed räktrål i , maximering av antalet redskap i hummerfiske,införande av selektiva hummertinor etc.Förvaltningen av yrkesfisket inklusive regelverket för hur detta skallbedrivas skall enligt och regeringens uppdrag skötas avFiskeriverket, som är den fackmyndighet som har kompetens för detta.Genom förbud för eller inskränkningar av yrkesfisket i reservatsområdenövertar länsstyrelser och kommuner denna förvaltning från ,som är den myndighet som utsetts av regeringen att handha ansvaret förfiskeriförvaltningen.Det är viktigt att få klargjort och bekräftat att det är som ärden statliga myndighet som skall ha ansvaret och förvalta det svenskayrkesfisket, däri även inräknat det oerhört betydelsefulla fiske som pågår vidkusten och i skärgårdsområdena. bör därför uppdra åt regeringenatt i samråd med berörda myndigheter och organisationer på fiskets områdeutreda denna fråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av reservat.Stockholm den 27 oktober 1998Christer ()()
mot · GM02MJ768 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ768av och ()Åtgärder i LaholmsbuktenDet har gått larmen duggade tätt omalgblomningar, syrebrist och bottendöd i . Algblomningarhar förekommit , men inte i samma omfattning och det berorsannolikt på klimatiska variationer. Näringstillförseln har nämligen inteminskat i någon nämnvärd omfattning trots att stora ansträngningar görs.Många försök har gjorts och görs i jordbruket och det blir positiva svarpå en del men de äts upp av annat som går åt andra hållet. Skogensbuffringsförmåga av det sura nedfallet och växtnäring tycks ha upphörteller i varje fall minskat. Det leder till att mycket växtnäring frånskogsmark nu passerar genom vattendragen och ut i havet ochkompenserar det minskade läckaget från jordbruksmarken. Det luftburnasvavlet har dock minskat men än syns inga märkbaraförbättringar av försurningen, sannolikt beroende på att det ärkväveläckaget som är problemet.Kattegatt är ett grunt hav och innehåller därför förhållandevis småvattenmängder. Känsligheten är därför stor för övergödning som leder till enoproportionellt stor biomassa som förbrukar syret i sina nedbrytnings-processer.Ett försök görs vid med en modell för att komma fram tillmiljökvalitetsnormer för det lilla vattendraget. Det kommer säkert framvärdefull kunskap av det projektet som kan användas i större skala.Riksdagen fattade beslut om en ny miljöbalk som träder i kraft den 1januari 1999. I balken finns nu ett instrument med miljökvalitetsnormer somkan användas i exempelvis ett avrinningsområde. Då är avrinningsområdettill ett bra område att testa det nya instrumentet. Dels för attområdet är avgränsat, dels framför allt för att förhindra en miljökatastrof isödra att ett sådant projekt skall lyckas fordras delaktighet från de boende iområdet och framför allt från dem som bedriver verksamhet som bidrar tillutsläppen av näringsämnena. Det är förståeligt om dessa är försiktiga att tapå sig kostnader för miljön som inte konkurrenterna har i övriga landet. Påsikt kan deras verksamhet slås ut om konkurrensförhållandena snedvrids förmycket.Det finns stora möjligheter att komma fram till en rad positiva åtgärder.Förutsättningen för att alla konstruktiva förslag skall komma fram är att allaaktörer känner att de inte med förslagen slår undan fötterna för sin egenverksamhet. För att bibehålla drivkraften i miljöengagemanget borde därförstaten överväga att begära ändrade regler för EU:s stöd till skyddzoner motväxtnäringsläckage. Genom att ge stödet ett vidare tillämpningsområde därexempelvis de genomsläppliga sandjordarna ingår kan det vara en drivkraftför att få fram effektiva åtgärder. Den vidare tillämpningen skulle bratillämpas på områden som inför miljökvalitetsnormer eftersom det behövsstimulans för att få sådana normer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om projekt med miljökvalitetsnormer i Laholmsbuktenstillrinningsområde,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om till stöd för skyddszoner i ett område som införtmiljökvalitetsnormer.Stockholm den 28 oktober 1998Majléne ()()
mot · GM02MJ769 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ769av ()Kalkningen av sjöar och vattendragKalkningen av vattendrag och sjöar i hotas åter avneddragningar.Halland är ett avde län som drabbas värst av försurande nedfall. Detta medför i sin turbl.a. en utarmning av marken och större utfällning av tungmetaller. Detmoderna jord- och skogsbruket har också haft viss påverkan. Kalkningenav försurade vattenområden är ett viktigt instrument för att bevara denbiologiska mångfalden. Det försurande nedfallet har ökatvilket också ökar behovet av kalkning.Det stora opinionsbildningsarbete som bedrivits avlänsstyrelser, kommuner och frivilliga organisationer om kalkningensbetydelse tycks inte ha påverkat regeringen. Regeringens budgetförslaginnebär att pengarna till kalkning inte kommer att räcka. Anslag förkalkning och investering och naturvårdsskötsel (markförvärv förreservatsbildning) sammanförs till ett anslag med en totalram på 578miljoner kronor. Sammanslagningen gör det svårt att utröna vad somegentligen anslås till kalkningen, men genom att räkna baklänges fram-kommer att kalkningsanslaget uppgår till vilketblev nivå efter riksdagsingripande. Behovet är dock minst 180miljoner kronor . När anslaget minskar innebär det att pågåendekalkningsprojekt måste läggas ner. Angelägna nykalkningar eller för-bättringar i pågående projekt kommer givetvis inte heller till stånd.Kalkningsanslaget bör nu därför höjas till 180 miljoner. Omräknat påHalland skulle det innebära att kalkningsbehovet skulle kunna täckas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att för öronmärker förkalkningsåtgärder.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()