mot · GM02Kr519 · 1998-10-28 00:00:00 — På samma sätt kundemotsvarande överskott av andra spel gå till ideella organisationer i övrigt ochtill kulturlivet.Riksdagen bör därför besluta om att i princip fullfölja riksdagsbeslutet från1994.Idrotten och skatternaIdrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer påverkassåväl direkt som indirekt av det höga skatteuttaget i Sverige.Indirekt leder ett högt skatteuttag till mindre marginaler förmedborgarna och därmed sämre förutsättningar att frivilligtbidra till föreningarnas verksamhet. Till det kommer dedirekta effekterna av skatter på spel och verksamheten iföreningarna.Den borgerliga regeringen slopade under förra mandatperioden den skattsom togs ut på bingospel. I flera avseenden förenklades skattereglerna.Genom de sänkningar av mervärdesskatten på hotell och persontransportersom genomfördes, minskade kostnaderna för resor och inkvartering vid olikaformer av turneringar och tävlingar.Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljs av idrotts-föreningen och förbund. Det gäller bland annat annonser i programblad,arenareklam med mera. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas medtanke på de snedvridningar den och dess utformning medför. Enligt vårmening bör reklamskatten slopas 1999.Under det senaste året har skattemyndigheterna i vissa fall hävdat att denidrottsliga verksamhet som bedrivs av svenska idrottsföreningar skall betrak-tas som näringsverksamhet. Det skulle få omfattande konsekvenser inteminst vad avser debitering av mervärdesskatt. Ståndpunkten är emellertidorimlig. Verksamheten i en idrottsförening bedrivs inte med något vinstsyfte.Problemet är oftast det motsatta. För att undvika omfattande problem kan ettförtydligande i skattelagstiftningen krävas.TV-direktivetI en departementspromemoria (Ds 1998:21) föreslårregeringen, med utgångspunkt i EU:s s.k. TV-direktiv, en lagsom innebär att idrotten i realiteten mister rätten till sinaegna evenemang. Det skall kunna anses vara ett nationelltintresse att exempelvis en fotbollslandskamp skall sändas ien TV-kanal som täcker hela landet och som alla har tillgångtill. Detta är principiellt förkastligt eftersom det innebär tar ifrån idrotten förfoganderätten över egnaarrangemang. Dessutom innebär det ett sämre ekonomisktutbyte för det berörda förbundet och dess föreningar vilket isin tur försämrar förutsättningarna för den idrottsligakvaliteten. Detta förslag bör avvisas.Ansvaret för elitidrottensekonomiDet är viktigt att hålla isär å ena sidan bredd- ochungdomsidrotten och å andra sidan den kvantitativt mycketbegränsade elitidrotten. När idrotten äskar medel för sinverksamhet hörs i bland motargument att det finns (förmycket) pengar inom idrotten.Antalet elitidrottsutövare i brukar anges vara 7.000. De flesta avdessa idrottsutövare uppbär inte en ersättning som på något sätt äranmärkningsvärd. Snarare är det så att de få idrottsutövare som försörjer sigpå sin sport uppbär löner som är relativt låga.I några få fall inom elitskiktet figurerar stora pengar, vilket gärnaförmedlas i massmedia. Det förhåller sig emellertid så att höga löner, storaförmåner och stora övergångssummor förekommer inom en synnerligen litendel av idrotten. Inom flertalet idrotter får till och med de aktiva i landslagetvara med och betala resor med mera.Den kommersiellt gångbara elitidrotten finansierar sin egen verksamhetoch bidrager dessutom till att finansiera offentlig verksamhet genominbetalning av skatter, arbetsgivaravgifter, hyror av anläggningar med mera.I vissa fall har idrottsledare visat dåligt omdöme genom ekonomiskasatsningar som saknat täckning med obestånd eller konkurs som följd. Sådanekonomisk lättsinnighet, för att uppnå idrottsliga framgångar, är till förfångför idrotten.I sammanhanget bör noteras hur idrotten, såväl på RF- som specialför-bundsnivå, antagit normer för att komma till rätta med de problem som finns.Idrottsföreningar som bötfälls eller flyttas ned i seriesystemet är exempel pådet. Detta har bland annat lett till minskad skuldsättning och sundareekonomi inom elitidrottsföreningarna.För idrottens trovärdighets skull måste frågor som dessa lösas internt inomidrottsrörelsen.Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig författningstext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens oberoende ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens betydelse i skolan,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsforskningen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av medel till handikappidrotten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av insatser gällande idrottens internationellaförutsättningar,6. att beslutar att statlig spelverksamhet skall överlåtas tillidrotten och ideella organisationer i enlighet med vad som anförts imotionen, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattningen av idrottslig verksamhet, 38. att hos regeringen begär förslag om slopande avreklamskatten i enlighet med vad som anförts i motionen, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elitidrott och ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avkastning på automatspel, 211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV-direktivet. 4Stockholm den 28 oktober 1998Bo Lundgren ()()()1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UbU.2Yrkandena 6 och 10 hänvisade till FiU.3Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SkU.4Yrkande 11 hänvisat till KU.