ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K203av ()RösträttsvillkorenSedan 1994 gäller fyraårig mandatperiod för val till riksdag,kommuner och landsting. val var en stor del av deröstberättigade förstagångsväljare, ca 400 000, ungdomarmellan 18 och . I samband med valrörelsen och otaligabesök i gymnasieskolornas årskurs 3 visade det sig att ettganska stort antal av eleverna inte var röstberättigade pågrund av att de var födda på fel sida av valdagen. Alla somfyller under valåret, men efter valdagen, ställs utanförrätten att rösta och får vänta på att fåutnyttja sin rösträtt. Det måste kännas otillfredsställande ochupplevas som ett utanförskap. Detta bör ändras så att manhar rösträtt det år man fyller , oavsett om man fyller årefter valdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att alla somfyller det år som allmänna val hålls skall ges rösträtt.Stockholm den 14 oktober 1998Owe ()
mot · GM02K204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K204av ()PersonvalDen var det första gången som personvaltillämpades som i val till riksdag, landsting ochkommun. har personval tillämpats i valet till 1995 och i vissa kommunval 1994. Ingenomfattande utvärdering har ännu gjorts av årets val medhänsyn till inslaget av personval. Vad vi vet är emellertid attmånga väljare utnyttjade möjligheten att sätta ett kryssframför en kandidat, även om antalet personvalda i denmeningen att de blev valda enbart på grund av personvalet ärganska få.Det finns ändå vissa förhållanden som redan nu kan diskuteras. Varförskall t.ex. nedre gränsen för personval i kommun- och landstingsval vara femprocent medan den är i riksdagsval? Man kan också konstateraatt det i valkretsar i storstadsområden har varit betydligt svårare att samladenödvändiga än i mindre valkretsar utanför storstäderna. Engräns på även i riksdagsval bör därför övervägas.Ett förhållande som starkt försvårar personvalet till förkandidater som är bosatta inom en valkrets är när partier, utöver en lista somupptar deras namn, går fram med ytterligare en lista med samma namn isamtliga valkretsar i riket. Om t.ex. partiledaren står som första namn på ensådan rikslista och övriga personer på platserna därefter inte har någonförankring utanför den egna valkretsen kan de ändå bli valda eftersom såmånga personröstar på förstanamnet. Det händer då att kandidaterna från denlista som representerar den egna valkretsen ställs utanför på grundav att partiledaren samlat så ojämförligt många personröster.Eftersom saknar bostadsband som krav för valbarhet strider intedetta mot den nuvarande lagstiftningen men det bör utredas om det går attkomplettera denna med sådana förändringar att hänsyn kan tas till kandida-ters bostadsort, när det finns flera listor för samma parti i en valkrets.En vanlig missuppfattning i årets val var att många inte personröstade, omde accepterade den turordning som fanns på valsedeln. Detta fick i flera fallkonsekvenser som ingen räknat med och kanske heller inte önskat, nämligenatt första namnet fick för få personröster för att bli vald/återvald. Om viskallha kvar ett system med personval, vilket jag anser vara önskvärt, bör det varaobligatoriskt att alla som röstar också röstar på person. Om man inte utnytt-jar möjligheten till personval tillfaller rösten i så fall partiet utan hänsyntillden inbördes ordningen på valsedeln.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till hur möjligheten tillpersonval skall kunna förbättras med utgångspunkt i de erfarenheter somhittills vunnits i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 15 oktober 1998Lars ()
mot · GM02K205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K205av de ()Självständiga ombudsmänUnder årens lopp har det inrättats ett antal olika ombudsmänför att hjälpa utsatta grupper att tillvarata sina intressen ochrättigheter i samhället. Vi moderater har alltid ifrågasatt omombudsmän är det bästa sättet att ta tillvara dessa gruppersintressen. har vi dock ett antal ombudsmän, (komsumentombudsmannen), JämO(jämställdhetsombudsmannen), DO(diskrimineringsombudsmannen), BO (barnombudsmannen)och HO (handikappombudsmannen) som alla lyder underregeringen samt JO som lyder under riksdagen.Om vi nu skall ha ombudsmän överhuvudtaget, och dessa skall kunnaverka självständigt och oberoende i ordets verkliga bemärkelse och kunnatillvarata sina respektive gruppers intressen och rättigheter, måste de liggaunder . Utrymmet för ett självständigt och oberoende agerande frånde ombudsmän som sorterar under regeringen är alltför begränsat.FN:s generalförsamling antog 1993 de så kallade Parisprinciperna sombeskriver kraven på de nationella institutioner som har till uppgift att främjaoch skydda mänskliga rättigheter. Ombudsmannaämbetena är sådana natio-nella institutioner. I principerna betonas vikten av att en självständig om-budsmannainstitution skall kunna genomdriva, bevaka och skydda mänskligarättigheter nationellt oberoende av politiskt styre och utan kontroll och hotom kringskurna resurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag innebärande att KO, JämO,DO, BO och HO skall sortera under i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02K206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K206av de ()Det kommunala självstyretÅterupprätta det kommunala självstyret!Det är dags att på allvar bestämma sig för om vi i skall ha en lokalpolitisk nivå eller inte. Om utgångspunkten är att vi även framöver skall haen kommunnivå med kommunalpolitiker, som har något utrymme att fattalokalt varierade och lokalt förankrade beslut, kan inte riksdag och regeringfortsätta att via lagstiftning detaljstyra både vad kommunerna skall ha förverksamhet och hur den skall utformas och bedrivas.Flera märkliga beslut som klart inskränker det kommunala självstyret hartagits och flera tycks vara på väg. Ett flagrant exempel är detnya skatteutjämningssystemet, där kommunernas grundlagsfästa rätt att sigsjälva beskatta för sina egna angelägenheter är satt ur spel i och med att enkommuns medborgares skattepengar genom centrala beslut kan skickas annan kommun. Andra exempel är att socialtjänstlagen numera innehålleren riksnorm för socialbidrag, där staten fastställt utan hänsyn tillmedborgarnas verkliga levnadsförutsättningar i de olika kommunerna. Vi harockså fått en bibliotekslag som innebär krav på kommunerna. Frågan är hurkommunalpolitiker skall kunna få utrymme att göra nödvändiga omstrukture-ringar av den kommunala verksamheten när allt är obligatoriskt och styrt vialagstiftning.Visserligen får kommunerna statsbidrag, men till största delen täcks kost-naderna för den kommunala verksamheten av kommunalskatt och avgiftersom den egna kommunens invånare betalar. Det måste anses rimligt att depolitiker som medborgarna röstar fram har ett stort utrymme att själva be-stämma vilken verksamhet som skall finnas i den egna kommunen och hurden skall vara utformad efter de mycket olika lokala betingelser som finns iSverige och som också kan variera med tiden.Principen måste vara att den som beslutar också betalar. Om det anses atten verksamhet skall vara nationellt beslutad, till exempel skolan, så kan dettamed fördel utformas som ett nationellt system där en elevbaserad ersättninggår direkt till berörda medborgare. Dessa kan sedan välja mellan olikautförare (offentliga, privata eller kooperativ osv).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla kommande regeringsförslag som berör kommunalverksamhet skall innehålla en redovisning av på vilket sätt den kommunalasjälvstyrelsen påverkas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en genomgång av befintlig lagstiftning i syfte att vidta sådanaändringar som på berörda områden återupprättar den kommunalasjälvstyrelsen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02K207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K207av ()Registrering av lobbyisterLobbyismen som fenomen stammar från den lobby i detbrittiska parlamentet, dit parlamentsledamöterna gick för attlyssna till medborgarnas synpunkter. Åsiktsutbytet mellanriksdagsmän och medborgare är en grundpelare idemokratin.Marknadsföringen av åsikter har dock alltmer professionaliseratsoch blivit en mycket kvalificerad och högspecialiserad bransch. StoraLobbydagen och valet av Årets lobbyist är exponenter för detta.Många intresse- och branschorganisationer har som sin huvuduppgift att fåde egna specialintressena att framstå som allmänna riksintressen. Efter handhar också en rik flora av lobbyföretag växt fram, som på konsultbasis åtar sigatt söka plantera uppdragsgivarnas åsikter hos medier och politiker - oftaförst bland de förra för att sedan få ett tryck på beslutsfattarna. Yrkes-skickligheten har ökat, och framgångarna har ofta varit stora.Klassiska svenska exempel är LRF:s stoppande av naturgasutbyggnaden iSverige, och SJ:s lobbyisters kamp (delvis via ) gentemotVolvos för att få tjänstebilsförmånerna avskaffade. Det senare höjde allasbilkostnader. ingripande i och FN:s i Bosnien har i medierofta hänförts till ett stort internationellt lobbyföretag. Moderna lobbyföretagoch lobbygrupper har betydelsefulla politiska påverkansmöjligheter.Det är naturligtvis angeläget att det ur så många aspekter viktiga ochvärdefulla informationsutbyte, som lobbyverksamheten representerar, lyftsfram i ljuset, och att man finner allmänt accepterade och väl förankradeformer för verksamheten.Lobbyismen är minst lika vanlig i vårt parlament som i andra, och det kandärför vara av vikt att se hur man hanterat frågorna på andra håll.Ett grundkrav är att riksdagsledamöterna alltid skall vara fullständigt klaraöver rollfördelningen vid överläggningar med professionella lobbyister - dvslobbyistens professionella hemvist och vederbörandes uppdragsgivare. Det ärockså angeläget att kunna beivra desinformation om sådan skulle före-komma.Därmed torde man också kunna förhindra det politikerförakt som så lättkan uppstå när folkvalda blir påkomna med att aningslöst gå i andras led-band.I har man ett system med registrering av lobbyister, somenligt samfällda uppgifter fungerar väl. Det innebär vissa bestämda förmåneroch stor rörelsefrihet för de registrerade lobbyisterna, som miss-bruk av rollen medför avregistrering. har för ett halvårsedan infört ett likartat system med registrering. Det torde därför nu vara högtid för riksdag att ävenledes införa liknande regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att införa ett system med registrering av lobbyisteri enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 8 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02K208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K208av ()Spärren till riksdagsval m.m.Enligt undertecknads uppfattning är en av nuvarandespärregler för att ett parti skall bli invalt i för låg.Regeln som ger ett riksdagsmandat vid uppnådda 12 procenti en valkrets kan däremot behållas. Antaletriksdagsledamöter bör minskas från nuvarande 349 till 175.Däremot bör spärren som garanterar riksdagsmandat vidvalresultat på i hela riket höjas till !Dessutom bör undersökas huruvida det är praktiskt möjligtatt på valsedeln kunna markera för näst bästa parti i de fallförstahandsvalet inte ger det valda partiet riksdagsmandat.Ökad spärr för riksdagsmandat innebär att majoritetsförhållandet i riks-dagen blir klarare och bör ge bättre möjligheter till en för landet gynnsampolitik. har det i funnits alltför mångaparti-er med ett valresultat strax . Detta har inte skapat nödvändigpolitisk stabilitet. Små partier har oftast lyckats förhandla sig till"fördelar"som inte motsvarar deras valresultat vilket gör att väljarnas åsikt riskerar attsättas ur spel.En minskning av antalet riksdagsledamöter till 175 gör att vi får en nivå påantalet som bättre motsvarar befolkningsantalet på det vis som gäller i mångaandra länder. Dessutom bör förslaget skapa möjligheter till bättre nödvändigservice för riksdagsledamöter utan att det kostar mer pengar.Regeringen bör tillsätta en utredning där i motionen upptagna spörsmålkan behandlas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning avseende spärrar till riksdagsval ochantalet riksdagsledamöter.Stockholm den 7 oktober 1998Sten ()
mot · GM02K211 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K211av ()Namnvalsedlar på särskilda röstmottagningsställenEnligt vallagen får partierna bara lägga ut partimarkeradevalsedlar på särskilda röstmottagningsställen inom landetoch röstmottagningsställen som inrättas avutlandsmyndigheter (9 kap. 12 § tredje stycket vallagen, SFS1997:157).Jag kan inte se några rationella skäl till varför namnvalsedlar inte skall fåläggas ut på de särskilda röstmottagningsställena inom landet. Enligt minmening borde principiellt alla väljare ha samma möjlighet att personröstaoavsett var man går och röstar - vallokal eller särskilt röstmottagningsställe.Beträffande utlandsmyndighet kan jag dock ha förståelse för att det blir enenklare hantering om det bara förekommer partimarkerade valsedlar på dessaröstmottagningsställen. Det berör dessutom relativt få människor.Mitt förslag är således att vallagen ändras så att namnvalsedlar får läggasut på särskilda röstmottagningsställen inom landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sådan ändring i vallagen att namnvalsedlar får läggas ut påsärskilda röstmottagningsställen inom landet.Stockholm den 20 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02K212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K212av de ()Reformerat personvalssystemI årets val var det första gången som personval enligtriksdagens beslut tillämpades fullt ut i kommunal-,landstings- och riksdagsval. Diskussionens vågor gick högaredan före valet, bland annat om det var ett verkligtpersonval med tanke på de höga spärrarna. Personvaletsintentioner stärktes inte av information tillväljarna. Den gav intryck av att om man var nöjd med listanbehövde man inte kryssa för någon av kandidaterna.Det kan inte uteslutas att denna något missvisande information på flera sätthar inverkat negativt på medborgarnas benägenhet att kryssa för en kandidat.Förmodligen har detta också bidragit till att en del av de kandidater som ståtthögt på listorna förlorat på att så stor andel av väljarna av olika skäl valtattinte kryssa för någon. I en del fall torde det bero på att väljarna tyckt attpartiets lista och rangordning varit bra.När det inte är obligatoriskt att kryssa kan konsekvenserna bli att enminoritet faktiskt får mer inflytande än en betydligtstörre majoritet av partiernas väljare. Detta har kanske inte någon störrebetydelse i de fall berört parti besätter många mandat, men det kan få mycketbetydande effekter för små partier med kanske bara ett eller två mandat i denvalda församlingen. I de sistnämnda fallet blir det mycket påtagligt attpersonvalsmöjligheten innebär att en minoritet kan få större inflytande än enmajoritet - något som knappast är förenligt med parlamentarismens merafundamentala principer i övrigt.En förestående utvärdering av årets personval måste ta fasta på dessaförhållanden. Ett sätt att för framtiden lösa bekymret vore att göra detobligatoriskt att kryssa för en kandidat. Det förefaller dock besvärligt attkombinera med valhemligheten. Ett annat sätt vore att införa en ruta där manfick kryssa om man var nöjd med partiets rangordning på listan. Detta krysskunde sedan tillgodoräknas de uppsatta kandidaterna med hela eller delar avpoäng. Ett tredje sätt är att faktiskt differentiera personvalsspärren utifrånpartiernas storlek. För ett större parti kan personvalsspärren sänkas, medanden för ett mindre parti skulle kunna höjas. Systemet innebär dock att man iförväg inte kan veta hur stor spärren i verkligheten kommer att vara.Det är angeläget att en utvärdering kommer till stånd och att en sådanockså utmynnar i förslag till justeringar i det system som tillämpats i åretsval. Främst gäller behovet av justering frågan om vilket inflytandepersonvalsinslaget ger väljarmajoritet respektive väljarminoritet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av justering av systemet med personvalsinslag.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02K213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K213av m.fl. (mp)Tillsättande av statsminister efter valÄndrad regeringsformRegeringsformens sjätte kapitel, andra till fjärde paragrafenslår fast hur statsministern utses. Statsministern tillsättersedan övriga statsråd.Talmannen skall samråda med företrädare för varje partigrupp ochöverlägga med vice talmännen för att sedan lägga fram förslag till nystatsminister för . Förslaget är godkänt så länge inte mer än hälftenav riksdagsledamöterna röstar mot. Förkastas förslaget skall talmannenåterkomma. Om talmannens förslag förkastas fyra gånger hålls extra val.Det finns ingen formell skyldighet för statsministern att avgå efter valet.Vi anser att regeringsformen bör ändras så att statsministern efter valet måsteavgå och talmannen söka efter ny regeringsbildare. Inget hindrar givetvis attdet åter blir samma statsminister, men en allsidig prövning bör ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iregeringsformen att statsministern efter val har att avgå med uppdrag tilltalmannen att lägga fram förslag till ny statsminister för riksdagen.Stockholm den 19 oktober 1998Birger ()Per ()()()
mot · GM02K214 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K214av de ()Kommunala utjämningsmandatMånga av kommuner består av flera valkretsar.Mandatfördelningen efter ett val kan ge ett parti"otillbörligt" bra utdelning om antalet röster fördelat påsamtliga partier fallit på ett visst sätt i en valkrets, medan ettannat parti kan förlora mycket genom att i båda valkretsarnaligga precis under för att få ytterligare ett mandat.Totalsumman "överblivna" eller "bortkastade" röster ikommunen kan vara större för detmissgynnade partiet än för det parti som fått den "rätta"slumpmässiga spridningen av rösterna.Hade det i kommunerna funnits utjämningsmandat så hade detta intekunnat ske. Det totala kommunala valresultatet, dvs ett partis totala antalröster i en kommun, hade fått genomslag. Ett exempel från årets valrörelse ären kommun där ett parti som ökade sin röstandel fick tre nyamandat, medan ett parti som ökade sin röstandel inte ficknågot nytt mandat.I kommuner med två och fler valkretsar bör därför utjämningsmandatinföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att införa utjämningsmandat vidkommunfullmäktigeval.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02K215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K215av ()EU-symbolerSverige är medlem i EU. Men det syns inte särskiltmycket. Det finns all anledning att på olika sätt ökamedvetenheten om och stoltheten över vårt medlemskap iEU.Ett sätt är att i anslutning till riksdagsbyggnaderna även använ-der EU-flaggan. Ett annat är att övergår till EU:s nationalitets-symboler på bilarnas registreringsskyltar (blå remsa med EU-symbol ochnationalitetsbokstav) och säger upp konventionen om vita elliptiska marke-ringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att använda EU-flaggan i anslutning tillriksdagsbyggnaderna i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om nya nationalitetssymbolerpå bilarnas registreringsskyltar i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 19 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02K218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K218av och ()Svenska flaggan, m.m.Svenskar har i likhet med människor av andra nationalitetergenom förbättrade kommunikationer, ökat internationelltberoende och genom medlemskap i många nationella organsatt vårt land på de flesta världskartor. Strävan att oftauppträda, inte i första hand som svenskar utan somvärldsmedborgare, har lett till att nationalismen oftamedvetet hålls tillbaka som något provinsiellt som inte fårskyla världsmedborgarskapet.En ökad internationalisering medför ofta att nationella särdrag ochsymboler hamnar utanför fokus och till skillnad från många andra länderprioriterar inte vi svenskar att framträda omgivna av svenska fanan. Näramerikanska presidenten framträder i TV-rutan ser vi honom ofta i entalarstol som är draperad i nationens fana eller med denna som bakgrund.Vid rapportering från och andra internationella organ kanman ofta se en nationsskylt, , medan den svenska flaggan, vårfrämsta nationalsymbol mera sällan exponeras i dessa sammanhang.I den svenska finns numera efter initiativ från några moderaterfanan upphängd i plenisalens fond. Den är dock inte så placerad att denframträder när medierna sänder ut bilder på någon ledamot eller regerings-företrädare eller ens när Hans Majestät Konungen använder riksdagenstalarstol.En stark nationell förankring är en viktig förutsättning för den som medkraft skall kunna företräda sitt eget land i internationella sammanhang. Det ärdärför viktigt att vi i på alla områden medvetet odlar och stärker vårnationalkänsla. Diskussionen om nationaldag som helgdag har lett till att vinumera firar nationaldagen i stället för som tidigare, svenska flaggans dag.Detta är ett steg i rätt riktning och bör följas av fler.Det fortsatta arbetet att stärka nationalismen kan och bör inledas i , och en möjlig väg är att förse talarstol med eninskription, RIKSDAG, och placera en svensk flaggaså att den naturligt inramar talaren och hamnar inom TV-kamerornas fokus när sändningar från kammaren pågår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkandet av den svenska nationnalismen.Stockholm den 22 oktober 1998Lars ()()