mot · GM02N223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N223av m.fl. (v)MineralpolitikenInledningDen svenska gruvnäringen genererar stora intäkter tillstatskassan. Efter förändringen av den svenskamineralpolitiken har stora omvälvningarskett. Kvarstår gör dock det faktum att prospektering ochdärtill hörande verksamhet fortfarande utgör grunden till enframtida gruvbrytning. Prospekteringen i har heltförändrat karaktär . Många utländskaföretag etablerar sig och bedriver en intensiv verksamhet.Prospekteringen styrs till stora delar av den nyaminerallagen. Vissa prospektörer har under den senaste tidenagerat på ett sätt som gör det angeläget att följa upp aktuellalagar inte minst vad beträffar miljöhänsyn. Det är dock ingentillfällighet att tillmäts ett stort internationelltintresse. Få länder i världen kan uppvisa de förutsättningarsom har beträffande prospekterings- ochgruvverksamhet.Ansvarsfull prospekteringUnder senare tid har ett antal händelser i samband medprospektering skett som aktualiserar frågor om miljöhänsyn.En första åtgärd måste vara att tillämpa gällande lagstiftning.Den nya som träder i kraft fr.o.m. 1999-01-01kommer att ge möjligheter att med lagstöd kunna iakttastörre miljöhänsyn. Den som bedriver verksamhet enligtminerallagen måste iaktta de allmänna hänsynsreglerna i 2kap. Det är av största vikt att noggrant följatillämpningen av lagstiftningen. Skulle en uppföljning visapå behov av förändringar i lagstiftningen till gagn för miljönså kommer att återkomma med förslag. Isamband med att undersökningstillstånd meddelas är det avstörsta vikt att information om gällande lagar ges.Förvaltning avgemensamma rikedomarGruvnäringen bygger på ett utnyttjande av naturresurser. Igruvnäringens fall handlar det dessutom om ändligatillgångar. Det är därför av stor betydelse att samhället har engod kontroll över verksamheten. Samhället har också ettansvar för att näringen bedrivs med långsiktighet,miljöhänsyn och att näringen utvecklas.När det gäller naturrikedomar är det viktigt att samhället får möjlighet attta del av det mervärde som skapas vid utnyttjandet. De resurser somsamhället därmed får kan användas till bl.a. infrastruktur, utbildning, forsk-ning d.v.s. åtgärder som direkt påverkar förutsättningar för ett utvecklatnäringsliv.Vänsterpartiet menar att det bör utredas om att införa någon form avroyalty i samband med gruvbrytning. En sådan utredning skulle hämtaerfarenhet internationellt.Digitalisering avinformationSvenska staten har prospekterat under i stort sett hela seklet.Den insamlade och lagrade informationsmängden är enorm.Sverige är även mycket väl försett med geologiskinformation som inte är direkt kopplad till prospektering.Materialet finns i huvudsak samlat vid SGU:s mineralkontori , men en del material finns även vid SGU:shuvudkontor i och i andra arkiv runt om i landet.Den nu gällande minerallagen innebär en rapporteringsskyldighet avnuvarande och framtida prospekteringsarbeten. Detta innebär att den samladekunskaps- och informationsmängden ökar. Förhoppningsviskommer den informationen till skillnad från en mängd av den äldre attföreligga i digital form.Det är av största nationella intresse att säkra geologisk information förframtiden genom att digitalisera analoga data. Många av de analoga data ärsystematiska och väl dokumenterade. Som exempel kan nämnas geofysiskinformation som dessutom är lätt att digitalisera. Det geofysiska materialet ärmycket efterfrågat av prospekteringsorganisationer. Eftersom många avintressenterna arbetar med digital data skulle resultatet av en digitaliseringomedelbart komma näringslivet tillgodo. Problemet ligger just i det faktumatt informationen bara är tillgänglig analogt.En digitalisering av analog data skulle inte enbart gagna prospek-teringsindustrin. En hel del av den geologiska informationen är användbarför andra än prospektörer. Som exempel kan nämnas miljöforskning vidNaturgeografiska institutionen vid som använder morän-kemi och fyndighetsdatabas för att utveckla modeller som beskriver luftburetnedfall.I dagsläget är prospekteringsverksamheten den som är mest intresserad avinformationen, men vem vet vilka som kommer att söka geologisk informa-tion ?GruvdokumentationDet är viktigt att den kunskap och information som samlatsunder en gruvas drift arkiveras vid gruvans stängning.Informationen kan vara nyttig för nya prospektörer i områdetmen även för malmforskning och annan geologiskundersökning i området. En viktig aspekt är framtidamiljöåtgärder. För att veta vilka potentiella hälsorisker ochäven bergsäkerhetsrisker (rasrisker) som finns i området ären bevarad dokumentation nödvändig. En framtidalagstiftning om inlämning av gruvdokumentation börutformas. Det är viktigt att en framtida lagstiftning tarerfarenheter från hur sådan lagstiftning ser ut på andra håll ivärlden.Aktuell forskningStiftelsen för miljöstrategisk forskning, MISTRA, harbeviljat anslag till ett forskningsprogram som avser attutveckla miljömässigt och ekonomiskt effektiva metoder föratt motverka miljöproblem som uppstår vid gruvhantering,och som hänger samman med det avfall som kvarstår då denvärdefulla malmen har brutits ut och förädlats. Programmetsom har givits namnet MiMi, efter den engelskabeteckningen "Mitigation of the enviromental impact frommining waste", avses löpa , men dennuvarande planeringen täcker perioden fram till och med år2000. Kostnaden väntas uppgå till 40miljoner kronor, vilket finansieras av MISTRA. Till dettakommer vissa insatser från industrin, Bolidenoch LKAB.Sedan programmet väl genomförts skall det redan i samband medprospekteringen av en ny gruva vara möjligt att bedöma potentiellamiljöproblem, så att man kan vidta åtgärder för att minimera miljöpåverkanfrån gruvdriften och avfallsdeponeringen, utifrån kännedom om denmineralogiska och kemiska sammansättning av malmen och sidoberget.Programmet skall också visa vägar för utformning av kostnadseffektivaefterbehandlingsmetoder för tidigare ej efterbehandlat avfall. Det är avstörsta vikt att noga följa forskningsprogrammet om vi skall ha enkonkurrenskraftig gruvindustri i som arbetar med uthållig teknik.Framtida forskningSveriges geologiska undersökning (SGU) disponerar ettanslag A 6 under utgiftsområde 24, som skall användas föratt främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskningoch tillämpad forskning.Någon särskild statlig finansiering av prospekteringsinriktad forskningrörande , industriella och bergarter förekommer för närvaran-de inte. satsning i form av (prospekteringsinriktadmalmgeologisk forskning) upphörde /95. Genom att an-vända en del av stödet till geovetenskaplig forskning inom det malm-geologiska området har en viss verksamhet kunnat stimuleras. Eftersommajoriteten av stödprojekten är fleråriga kommer cirka hälften av de till-gängliga medlen i SGU:s stöd att fortlöpande vara uppbundet. Resultatet bliratt endast en mycket liten del av de totala medlen kommer att kunna gå tillnya projekt . Detta gäller såväl malmgeologiska projekt somprojekt inom övriga angelägna områden. Detta leder i sin tur till att till-gången till ny kunskap minskar, som forskare kommer att upplevaprojekt inom geovetenskap som ointressanta.Situationen aktualiserar frågan om långsiktig geovetenskaplig utbildningoch forskning i . I ett europeiskt och internationellt perspektiv harSverige unika förutsättningar att vara ledande i fråga om geologiskkompetens. De geovetenskapliga kunskaperna och kompetensen måstelångsiktigt säkras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av uppföljning av minerallagstiftning, m.m.,2. att hos regeringen begär en utredning om royalty i sambandmed gruvbrytning enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att digitalisera analoga data,4. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring avminerallagen att hanteringen av gruvdokumentation tydliggörs enligt vad imotionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att noga följa aktuell forskning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategi för framtida utbildning och forskning.Stockholm den 22 oktober 1998Hans Andersson ()()()()()()()()()