mot · GM02L804 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L804av och ()Bättre villkor för uppfinnare och innovatörerPatentlagen bör ändras för att skapa bättre villkor försmåföretagare beroende av nya uppfinningar ochpatentsökningsrätten. Patent på liv skall inte få förekomma.De små företagen spelar en viktig roll för tillskapandet av nyaarbetstillfällen. Det är viktigt att näringsklimatet förbättras och villkorenförföretagsamheten blir mer gynnsamma. En rad åtgärder är nödvändiga pånäringspolitikens område och inom skattepolitiken för att främja företag-samhet och tillväxt inte minst för små företag i akt och mening att skapa flerarbetstillfällen.Även de immaterialrättsliga frågorna berör småföretagens villkor. Små-företagare är inte enbart företagare i meningen att driva ett företag. Oftabygger en företagsidé på en uppfinning som gjorts. En småföretagare är intesällan också en uppfinnare och innovatör. Mycket av uppfinnares ochinnovatörers villkor regleras i den immaterialrättsliga lagstiftningen. I defalldet är krångligt, stelt och byråkratiskt att söka och få patent på en uppfinningverkar det hämmande på företagsamheten. Detsamma gäller om inte deträttsliga skyddet för de intellektuella prestationerna är tillräckligt välutformat. Detta gäller för upphovsrätten såväl som för det industriellarättsskyddet inom immaterialrättens ram. Med upphovsrättens hjälp skyddasdet sätt på vilket en idé omsätts i verkligheten. Med patentskyddet, skyddetför varumärken, mönsterskydd och växtförädlarrätt skyddas själva idén somsådan. Småföretagen berörs i alla dessa sammanhang.Bättre villkor föruppfinnareAllmänt sett är villkoren för uppfinnare och innovatörer dåliga och bör förbättras. Det immaterialrättsligaskyddet representerar betydande ekonomiska värden.Villkoren för dem som arbetat för att bygga upp dessa värden står inte allsi proportion till den samhällsnytta och betydelse för sysselsättningen somuppfinningarna representerar. En allmän översyn av bestämmelserna i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, patentlagen(1967:837), varumärkeslagen (1960:644), mönsterskyddslagen (1970:485)och växtförädlarrättslagen (1971:392) bör göras med utgångspunkt i attförbättra villkoren för uppfinnare och innovatörer. Detta bör ges regeringentill känna.KostnadsaspektenDet är företrädesvis de större företagen som står förpatentsökningen. Det kan vara ett tecken på att det ärförenat med stora kostnader att söka olika patent. Kostnaderkrävs ofta för biträde i samband med patentsökningen. Självaansökan hos är ocksåförenade med en rad kostnader som kan vara kännbara förmånga mindre företag. De totala kostnaderna för ett patentsom meddelas av har i olikasammanhang beräknats uppgå till . Ompatentskydd önskas under tillkommer årsavgifter omdrygt . De sammanlagda kostnaderna för attupprätthålla ett patentskydd i under uppgår inormalfallet till . I enskilda fall kan detröra sig om betydligt högre belopp.Kostnader för att förvärva patentskydd enligt den europeiska patent-konventionen i åtta länder uppgår till , vartill kommerkostnader för årsavgifter. De stora kostnaderna hänför sig till arbetet medutformningen av ansökningshandlingarna. Här är förenklade regler verkligennödvändiga.Patent- och registreringsverket har i en skrivelse till regeringen redan1996 väckt förslag om vissa ändringar i patentlagen. Bland de frågor som tasupp i skrivelsen nämns sådana som rör förenkling och förbilligande avhandläggningsförfarandet. väntar på förslag frånregeringen i det sammanhanget.Kostnaderna som uppkommer i samband med patentsökning är interelaterade till omfattningen av patentet. En differentiering av de olika patent-kostnaderna borde också övervägas i samband med de förenklingar i övrigt iregelsystemet som är nödvändiga för att minska kostnaderna för små-företagen vid patentsökning. Det bör ges regeringen till känna.BruksmönsterskyddEtt särskilt bruksmönsterskydd bör införas i lagstiftningen.Många små företagare är mer betjänta av ett enklare skyddför sina idéer än de mer omfattande och kompliceradeformerna som följer av den patentsökning som finns i dag.Patentsystemets långa handläggningstider, det kompliceradeförfarandet och den kostnadskrävande hanteringenavskräcker många småföretagare och enskilda uppfinnarefrån att ansöka om patent. Det kan få till följd att det somkunde vara idén för en företagare till en framgångsriksysselsättning förloras till något storföretag som har resurseroch möjligheter att fullfölja patentet och blottläggasmåföretaget i fråga.Denna typ av enklare skydd för bruksmönster finns i många andra länder. är det endast , och bland EU:smedlemsstater som saknar ett sådant system. Ett dylikt enkelt skydd förtekniska uppfinningar i linje med vad som gäller inom de flesta andra EU-länder bör därför övervägas att införa också i för att underlätta försmåföretagen. Detta bör ges regeringen till känna.VäxtförädlarrättslagenDen nu gällande svenska växtförädlarrättslagen uppfyllerinte de åtaganden som en anslutning till den revideradekonventionen för skydd av växtförädlarprodukter innebär.Den reviderade växtförädlarrättslagen innebär i vissaavseenden en förstärkning av ensamrätten till nya växtsorter.Denna ensamrätt inskränks bl.a. så att jordbrukare tillåts attanvända sådant växtmaterial som de skördat på den jord desjälva brukar till nytt utsäde inom den egnabrukningsenheten, det s.k. jordbruksundantaget, i denomfattning och på de villkor som gäller för sorter somomfattas av EG-växtförädlarrätt.Jordbruksundantaget omfattar en rätt för bonden att bearbeta eller låtanågon annan bearbeta utsädet. Det förekommer i stor utsträckning attbönder legorensar åt varandra. Enligt vår mening måste utgångspunkten varaatt även den som utför rensning och betning av säd som omfattas avjordbruksundantaget skall vara undantagen. Den rättsliga grunden för dennasyn är enligt mening att själva användningen av detuppförökade materialet som sortägaren är berättigad att ta ut ersättning föroch rensning m.m. faller utanför detta begrepp. Den svenska lagstiftningenlämnar denna fråga, i förhållandet sortägare/rensare, mer eller mindre öppenmed hänvisning till vad kan komma att tycka om frågankommer att aktualiseras där. Detta är inte tillfredsställande. Enligt Center-partiets uppfattning bör EG-reglerna tolkas så att de inte ger sortägarnautrymme att begära ersättning av legorensarna för det utsäde som ryms inomjordbruksundantaget. För att markera detta tydligt bör det framgå avförarbetena. Detta bör ges regeringen till känna.Förbud mot patent pålivsformerPatenträtten bör ha en klar avgränsning. diskuterasmöjligheten att ta patent på olika livsformer. Själva tanken ärsvindlande och berör en rad etiska och moraliskafrågeställningar långt utanför den normala patenträttensområde. Det är inte minst en fråga om etik och praktisktansvar. Varje levande varelse är unik. Ingen skall kunnaskapa sig intrång i den sfären.En rätt till patent på livsformer innebär ett hot mot viktiga delar av denbiologiska mångfalden och mot kulturarvet. De nationella reglerna och deinternationella överenskommelserna på området bör ses över medinriktningen att det skall vara omöjligt att ta patent på och äga livsformer.Sverige bör internationellt också verka aktivt för att skapa en konventionsom förbjuder patenträtt på livsformer. Det bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän översyn av den immaterialrättsliga lagstiftningen isyfte att underlätta för uppfinnare och innovatörer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskade kostnader och förenklade regler vid patentsökning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av bruksmönsterskydd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i växtförädlarrättslagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot patent på livsformer.Stockholm den 25 oktober 1998Agne ()()