mot · GM02So1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So1av och ()med anledning av skr. 1997/98:172 En narkotikapolitisk redogörelseInledningRegeringen har i skrivelse 1997/98:172, En narkotikapolitiskredogörelse, redovisat de samlade insatserna inomnarkotikaområdet samt planerade projekt och åtgärder.Kristdemokraterna tillstyrker i stort innehållet i skrivelsenmen vill i det följande göra några kompletteringar.Ett narkotikafritt samhälleResultatet av den narkotikapolitik som har fört harlett till en relativt god narkotikasituation jämfört med mångaandra länder. Trots det återstår många problem. Vi ser t. exmed oro på att ungdomar är mera drogliberala. Det ärutomordentligt angeläget att föreslå åtgärder för att befriaungdomar från narkotika. Det är av grundläggande betydelseatt vi tydligt håller fast vid linjen att verka för ett samhällehelt fritt från narkotika och att vi både nationellt ochinternationellt arbetar mot en legalisering av narkotika. Allticke-medicinskt innehav och bruk av narkotika ska varaförbjudet och utgöra skäl för straff eller annat ingripandefrån myndigheterna. Alla möjligheter ska utnyttjas att genominternationella organ påverka att överenskommelser inomnarkotikaområdet följs.Förebyggande åtgärderEtt narkotikafritt samhälle kan bara skapas om flera åtgärdersätts in , enbart ett förbud mot narkotika är intetillräckligt. Genom att tullen får tillräckliga resurser kannarkotikan stoppas vid våra gränser. 1997 gjorde densvenska tullen ett rekordstort antal beslag av narkotika.Tidigare hade antalet beslag legat runt 1 500 paket under ettår, 1997 togs 2 223 paket om hand, dvs narkotika medkat och cannabis som de överlägset tyngsta delarna. Värdetpå gatan motsvarade . Trots att beslagetvar stort 1997 menar man från tullens sida att ännu mernarkotika hade kunnat tas om man haft tillräckliga resurseroch inte tvingats koncentrera sig så mycket på beslag avtobak och alkohol där smugglingen också ökat.Andra åtgärder som är helt nödvändiga är de förebyggande insatserna motnarkotika i form av till exempel ANT-utbildning. Här krävs seriösa åtgärderoch nytänkande. Ungdomars missbruk av narkotika är oroande och måste taspå djupaste allvar. av pojkarna och av flickorna iårskurs nio har provat narkotika. Bland mönstrande ungdomar hade år 1996över provat narkotika och avdem som provat narkotika hade gjort det mellan en och fyra gånger.Ungdomar av lever i en internationell kulturmiljö med mångainfluenser; man reser, ser på film och kabel-TV, surfar ut på nätet och skaffarsig vänner. Det som är tillåtet i andra länder kanske inte upplevs som såfarligt och det kan vara svårt att ta till sig information om droger när manvilltillhöra en drogliberal kultur med dess musik och livsstil. Att förebyggadroger bland ungdomar är därför en stor utmaning men en kamp vi intefår förlora. De drogförebyggande åtgärderna har aldrig varit så aktuella somnu.Tester på jobbetFör att kunna garantera säkerheten krävs att det på vissaarbetsplatser finns möjlighet att kontrollera om arbetstagarnaär påverkade av droger. är läget oklart vilkaarbetsplatser som får drogtesta. Ingen riktig debatt har ägtrum om vilka intressen som bör få väga tyngst:arbetstagarens, arbetsgivarens eller i vissa fall allmänhetens.Frågan om arbetsgivarens rätt att slumpvis drogtesta personalen har varitaktuell . kommun fick dratillbaka ett förslag om slumpvisa drogtester av de anställda efter kritik frånflera fackförbund. däremot ska kunnautföra drogtester på sin personal. En oenig arbetsdomstol beslutade i augusti98 att det ska vara tillåtet för kärnkraftverket att låta sin personal genomgådrogtester.Vi menar att man bör utreda vilka arbetsplatser och vilka arbetstagare sombör omfattas av en eventuell reglering på det här området. T ex är piloter engrupp som bör drogtestas. I första hand ska obligatoriska arbetsplatsprogrammot narkotika utformas på alla arbetsplatser där chefer, arbetsledare ochfackliga förtroendemän får utbildning i att upptäcka och hantera miss-bruksproblem bland sina medarbetare. Misstänks narkotikamissbruk skachefen kontakta företagsläkaren och den fackliga förtroendemannen ochdärefter ska arbetstagaren kunna testas. Upptäcks missbruk ska den anställdeerbjudas vård. I vissa fall är det dock nödvändigt med slumpvisa drogtester.Det här är ett för alla parter osäkert område där enhetliga regler behövs.KriminalvårdenI regeringens skrivelse nämns att omkring fyrtiofem procentav de intagna i fängelserna är narkotikamissbrukare medanmotsvarade andel bland frivårdens klienter är . Detta är oacceptabelt. Kristdemokraternahar tidigare motionerat för att återinföra de väl fungerandevisitationspatrullerna för bekämpning av narkotika påanstalterna. Vi anser att alla anstalter måste varanarkotikafria.Det s.k. Svarta gänget stod för en klar merpart av de narkotikabeslag somtidigare gjordes på landets fängelser. Efter beslut om avveckling av Svartagänget motionerade om att få en klar redovisning av hurstora beslag av narkotika som görs på de olika anstalterna. Denna önskantillgodosågs inte i justitieutskottets betänkande men i betänkandetvåren 1995 (1994/95:JuU20) skriver utskottet bl a att KVS i årsredo-visningen över /95 ska redovisa hur förekomsten ochmissbruket av narkotika vid anstalter och häkten har förändrats samt hurinsatserna för bekämpning av narkotikamissbruk och hiv/aids utvecklats.Vad skrev man då i denna årsredovisning? Jo, bl a "att uppgifterna ombeslagtagna narkotiska preparat m.m. är inte direkt jämförbara med tidigareårs uppgifter på grund av förändringar i statistikrapporteringen. Trotsskillnader i inrapporteringen kan konstateras att mängden beslagtagencannabis minskat över åren." Den slutsats man kan dra är antingen attnarkotikan minskat eller att KVS metoder för att finna narkotika inte ärlyckade.Efter att KVS lämnat ifrån sig denna årsredovisning upphör man attpublicera statistik över narkotikabeslagen på anstalterna och man anger somskäl att statistiken är kvalitativt undermålig. har såledesinte KVS öppet redovisat omfattningen av narkotikabeslag på anstalterna.Det är helt klart att efter visitationspatrullernas avskaffande saknas de storabeslagen när det gäller narkotika och anabola steroider. måste vi seframåt och bygga upp en effektiv narkotikabekämpning på nytt. De förslagsom förs fram i regeringens proposition 1997/98:183, Kontroll av syntetiskadroger m.m., och som innebär att frihetsberövade ska kunnakontrolleras för innehav de nya droger som ska klassas som narkotika, är ettsteg i rätt riktning men de rätta verktygen måste tillhandahållas för att dennya lagen ska kunna tillämpas och få effekt. Narkotikafria fängelser är ettviktigt led i den samlade kampen mot narkotika. Möjligheten att minskaantalet brott är kopplad till situationen på fängelserna.Droger i trafikenDen svenska lagstiftningen är otydlig vad gällerdrogpåverkade förare i trafiken. Visserligen är det idagförbjudet att köra bil om man är narkotikapåverkad, ochdessutom är all konsumtion av narkotika straffbar, men detsaknas gränsvärden för narkotika i lagen om straff för vissatrafikbrott. Istället måste åklagaren visa att påverkansgradenvarit sådan att föraren inte hade kunnat framföra fordonet påett betryggande sätt. De testmetoder som finns ute på ettflertal polisstationer blir verkningslösa då bevisningengrundas på andra kriterier.Flera av de myndigheter som tillfrågats i denna fråga menar att en absolutnollgräns för narkotika i trafiken är nödvändig. till exempel menaratt droger tillhör de svårare problemen i trafiken som vi snabbt måste få buktmed. Dagens lagstiftning innebär i praktiken att den som kör bilnarkotikapåverkad bara straffas för eget bruk- vanligtvis med påföljden bötermedan den som har alkohol i kroppen straffas för rattfylleri- med påföljdenfängelse.Enligt en statlig utredning ska narkotikapåverkade förare kunna dömas tillrattfylleri om droghalten i blodet är så hög att personen "typiskt sett" kanantas vara alltför påverkad för att köra bil. skulle sedanfå i uppgift att i varje fall avgöra om droghalten var allt för hög. Dettaförslagmotsätter sig som menar att en nollgräns bör införas.Kristdemokraterna delar denna uppfattning då den överensstämmer medsamhällets syn på drogmissbrukare och ger en enkelhet i analysoch tolkning.En narkotikapolitiskkommissionTrots att folkopinionen står samlad bakom kravet att takrafttag mot narkotikan är det långt kvar till målet "ettnarkotikafritt samhälle". För att förbättra möjligheterna attnå målet har tidigare motionerat om att ennarkotikapolitisk kommission bör tillsättas. Det är nuglädjande att se att regeringen faktiskt valt att tillkalla ensådan kommission.Enligt skrivelsen har kommissionen bland annat till uppgift att göra ensamlad översyn och värdering av vidtagna åtgärder på det här området.Kommissionen ska bland annat utvärdera och föreslå åtgärder för att stärkaoch effektivisera det drogförebyggande arbetet, analysera utvecklingen avmissbrukarvårdens och kriminalvårdens behandlingsprogram och föreslåförbättringar av metoder och system för att öka kunskapen om och analysenav narkotikautvecklingen. Förutom dessa uppgifter och andra somkommissionen föreslås få enligt skrivelsen vill vi peka på behovet av att ävenkommissionen arbetar för en aktion över hela landet där alla myndigheterförmås samverka lokalt under nationell ledning för att på så sätt på några årstid väsentligt kunna tränga tillbaka narkotikamissbruket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att på nytt bygga upp en effektivnarkotikabekämpning på kriminalvårdsanstalterna,2. att beslutar om sådan ändring av lagen att ett absolut förbudatt framföra motorfordon med narkotiska preparat i kroppen införs,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att den narkotikapolitiska kommissionen arbetar fören aktion över hela landet där alla myndigheter förmås samverka lokalt undernationell ledning.Stockholm den 6 oktober 1998Chatrine ()()