mot · GM02Ju916 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju916av m.fl. (m)Stärkt skydd för brottsofferBrottsofferutredningensförslagBrottsofferutredningen har i betänkandet Brottsoffer (SOU1998:40) redovisat ett antal förslag för att stärkabrottsoffrens ställning. Moderata samlingspartiet har en ihuvudsak positiv inställning till utredningens slutsatser ochvill understryka vikten av att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag i ärendet, samt i övrigt tar de initiativsom behövs för att ytterligare stärka brottsoffrens ställninggenerellt. Vi vill emellertid redan nu peka på ett antalfrågeställningar som inte har behandlats av utredningen, därutredningen enligt vår mening har varit för försiktig i sinaslutsatser eller där ytterligare överväganden knappast ärnödvändiga.Låt fångarna vara med ochfinansiera brottsofferfondenUnder den borgerliga regeringen inrättades brottsofferfondeni syfte att förbättra brottsoffrens situation. Finansieringenskulle ske genom att fångarnas ersättning minskades med ett20-procentigt avdrag samt genom en avgift på , somtas ut av åtalad som döms för brott där fängelse ingår istraffskalan. Socialdemokraterna motsatte sig detta medmotiveringen att fångarna behövde sina pengar för eget bruk.Trots sin tidigare inställning bibehölls dock avdraget från fångarnasersättning efter den socialdemokratiska regeringens tillträde hösten 1994.Regeringen gjorde en förändring så att influtna medel ställdes till regeringensdisposition för brottsförebyggande arbete, vilket har varit gällande sedan den1 . Enligt vår uppfattning framstår regeringens omdisposition av defrigjorda medlen från brottsofferinriktad verksamhet till brottsförebyggandeinsatser som missriktad. Brottsförebyggande arbete ligger inom polismyndig-hetens ansvarsområde varför medlen till detta arbete bör inbegripas i denbudget, som ställs till förfogande.Brottsförebyggande rådets övergripande mål är att främja brottsföre-byggande insatser genom att arbeta med utveckling, utvärdering ochinformation och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka trygg-heten i samhället. uppgift är däremot att främjabrottsoffrens rättigheter och deras behov och intressen. Myndigheten skallsärskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag frånbrottsofferfonden.Enligt vår bestämda uppfattning bör den ursprungliga finansieringsformenav brottsofferfonden skyndsamt återställas. Härigenom skulle vi på ettpåtagligt sätt ånyo lyfta fram brottsoffren och tydligt markera att statsmaktenstår på brottsoffrens sida, vilket också var det bakomliggande syftet med attinrätta brottsofferfonden. Vi har tidigare framfört att det är angeläget attförbättra förutsättningarna för ekonomiskt bidrag till olika ideella organisa-tioner, t.ex. brottsofferjourer och kvinnojourer, som utgör ett värdefulltsocialt och stödjande arbete på brottsofferområdet. Vi välkomnar därförBrottsofferutredningens förslag att höja brottsofferavgiften från 300 till 500kronor i syfte att underlätta finansieringen för bidrag till dessa organisa-tioners verksamhet.Vidare välkomnar vi regeringens förslag budgetproposition atthöja anslagsram med 3.000.000 kronor från ochmed budgetåret 1999.Misslyckade delgivningaroch inställda brottmåldrabbar brottsoffrenEtt påtagligt problem inom domstolsväsendet är det storaantalet inställda brottmålsrättegångar. När den misstänktegång på gång kan förhala rättegången genom att inte infinnasig till utsatt förhandling leder detta inte bara tillresursslöseri för domstolen utan också till negativakonsekvenser för brottsoffret.Svårigheten att delge vissa misstänkta gärningsmän innebär inte barakostnader och merarbete för rättsväsendet utan orsakar onödigt lidande förbrottsoffren. I vissa fall har det t.o.m. gått så långt att misstänkta brotthunnitpreskriberas på grund av att gärningsmannen hållit sig undan delgivning. Förbrottsoffret innebär detta - förutom oron och frustrationen över att gärnings-mannen går fri - att möjligheten att få bistånd från åklagare vid talan omskadestånd på grund av brott går förlorad. Om brottet preskriberas återstårför brottsoffret att väcka skadeståndstalan enligt reglerna för civilprocess. Idessa fall får brottsoffret med eller utan ombud själv föra sinskadeståndstalan mot gärningsmannen. En möjlig åtgärd för att komma tillrätta med detta otillfredsställande förhållande - för både brottsoffer och förrättsordningen i stort - vore att ändra delgivningsreglerna så att denmisstänkte skulle anses delgiven och preskriptionen därmed bruten redan närden misstänkte delges förundersökningsprotokollet.Även om brottet inte hinner preskriberas kan gärningsmannensförhalningstaktik på grund av nuvarande delgivningsproblem leda till attbrottsoffret förlorar möjlighet att erhålla brottsskadeersättning från , då brottsskadeersättning som huvudregel inte betalas utom förflutit från den tidpunkt då brottet begicks.Även av det skälet är det således angeläget att delgivningsreglerna ändrasenligt ovan angivna förslag. lämnade förslagtill ändrade regler för att komma till rätta med inställda huvudförhandlingar ibrottmål (1997/98:Ju407, av m.fl. (m)). Våra förslag bör nuligga till grund för regeringens fortsatta arbete med att skyndsamt åtgärdaproblemet med inställda huvudförhandlingar.Förbättra situationen förvittnen och brottsoffer idomstolVittnen spelar en central roll för det svenska rättsväsendet,vilket blir särskilt påtagligt i brottmål då uppgifterna somframkommer vid vittnesförhören ofta är av stor vikt förutgången i målet. Av bl.a. det skälet tog den förrajustitieministern initiativ till en utredning om hur vittnensoch målsäganden situation i domstol skulle kunna förbättras.Utredningen redovisade sina förslag tillJustitiedepartementet 1995 (Ds 1995:1, Vittnen ochmålsägande i domstol). Därefter har regeringenpropositionsvägen endast följt upp ett förslag (prop.1996/97:135 Skärpning av straff för övergrepp i rättssak). Ettförslag som enligt bl.a. Moderata samlingspartiet inte vartillräckligt långtgående, se 1996/97:JuU34.I då vittnens benägenhet att fullgöra sin vittnesplikt minskar pågrund av rädsla för repressalier från misstänkta gärningsmän, och dåbrottsoffrens ställning - trots de initiativ som tagits för att på olika sättstärkabrottsoffrens situation - är svag är det enligt vår meningangeläget att regeringen skyndsamt går vidare även med de förslag somlämnats i ovan nämnda departementspromemoria men inte blivit föremål förförslag från . Ett exempel på ett sådant förslag ärmöjligheten för domstol att förordna en stödperson för särskilt utsattavittnen.KränkningsersättningEtt brottsoffer har enligt skadeståndslagen rätt tillkränkningsersättning, d v s ersättning för det lidandebrottsoffret åsamkats den brottsliga gärningenpågår. Kränkningsersättningen utgör brottslingens sonandeav sitt brott gentemot brottsoffret och utgör i många fall del av det totala skadestånd brottsoffret erhåller.Kränkningsersättningen är emellertid, liksom ersättning för sveda ochvärk, ett ideellt skadestånd. Ideellt skadestånd utgår inte till en person somärdöd, emedan det är tänkt som en personlig ekonomisk kompensation tillbrottsoffret för det lidande han har åsamkats. Detta leder till det märkligaförhållandet att gärningsmannen är skadeståndsskyldig för kränkningen ombrottsoffret överlever, men denna ersättningsskyldighet bortfaller om han tarlivet av sitt offer.Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att en gärningsman skallundkomma sin skadeståndsskyldighet genom att förgrova brottet så attbrottsoffret bringas om livet. Mot denna bakgrund bör regeringen få iuppdrag att se över nuvarande regler med inriktningen att dödsboet iförekommande fall skall kunna överta kravet gentemot gärningsmannen.Ersättning för renförmögenhetsskadaOffer för ekonomisk brottslighet har svårt attfå ersättning för den skada de åsamkats. Visserligen skalläven ren förmögenhetsskada ersättas enligt skadeståndslagennär den tillfogats någon genom brott. Sådanaersättningsanspråk skall emellertid i första hand riktas motbrottslingen, som på ett förslaget sätt har gömtundan alla sina tillgångar. Ett i domstol utdömt skadestånd ärdärför mycket svårt att erhålla direkt från brottslingen.Ett offer för ekonomisk brottslighet kan heller inte i samma utsträckningsom övriga brottsoffer vända sig till för att fåersättning enligt brottsskadelagen. Ersättning för ren förmögenhetsskadautgår nämligen endast i undantagsfall. För att en sådan skada skall ersättaskrävs att den har äventyrat den skadelidandes möjligheter att försörja sig ochsin familj eller att ersättningen annars framstår som särskilt angelägen.En ytterligare komplikation inträder för det brottsoffer som har skade-ståndsanspråk på en gärningsman som avtjänar ett fängelsestraff och därefterutvisas. som gärningsmannen avtjänar sitt fängelsestraff kaningen utmätning göras. När utvisningen verkställts saknar kronofogde-myndigheten möjlighet att verkställa utmätning. Brottsoffret är i sådana fallberoende av att den stat till vilket gärningsmannen utvisats erkännerverkställighet av utländsk dom. I annat fall är samtliga möjligheter att fåersättning för skadan uttömda.Enligt vår uppfattning bör även den som utsatts för ekonomisk brottslighetha möjlighet till ersättning. Mot denna bakgrund anser vi att regeringenskyndsamt bör återkomma med förslag i denna riktning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförande av Brottsofferutredningensförslag,2. att beslutar återställa den ursprungliga ordningenavseende finansieringen av brottsofferfonden i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av brottsofferavgiften från 300till i syfte att förbättra förutsättningarna för bidrag tillideella brottsofferorganisationer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inställda huvudförhandlingar i brottmål,5. att hos regeringen begär förslag till ändring avdelgivningsreglerna i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om förbättringar avvittnens och målsägandens situation i domstol i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler förkränkningsersättning i enlighet med vad som anförts imotionen,18. att hos regeringen begär förslag till förbättrademöjligheter till ersättning för ren förmögenhetsskada på grundav brott i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Gun ()(m)()()()()()()1 Yrkande 7 hänvisat till LU.