ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A241 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A241av m.fl. (s)Kortare arbetstidS-kvinnorna har krävt sex timmars arbetsdag sedan 1972.Sex timmars arbetsdag är vårt mål, men förkortningen måsteske stegvis. Kostnaderna för arbetstidsförkortning börbetalas med delar av framtida löneökningar. Tid i stället förpengar. som vi kräver kortare arbetstid arbetar vinaturligtvis med alla andra frågor som hör ihop medkvinnors arbete, t.ex. lika lön för likvärdigt arbete, rätt tillheltidsarbete, god arbetsmiljö, tryggaanställningsförhållanden m.m.Arbetstidskommittén har i sitt slutbetänkande gett exempel både frånSverige och på hur arbetstidsförkortning gett ökad välfärd, räddatarbetstillfällen, möjliggjort för deltidsarbetslösa att få fler timmar samtbidragit till fler och nya jobb. kommun är den kommun som först gickut med ett erbjudande till de anställda och därefter med ett förnyaterbjudande att korta arbetstiden. Det första erbjudandet var en succé och manberäknar att det gav ca 10-14 nya jobb. Fler fackliga organisationer fördiskussionen. har under 1995 och 1996kortat sin arbetstid med sammanlagt . Både Metall och andrafackliga organisationer har haft arbetstidsfrågan uppe vid årets avtalsför-handlingar med varierande resultat. Intresset för vår modell är stor och av diskussionsfrågorna på många arbetsplatser inom olika avtalsområden.Därför är det nu dags att arbetstidsförkortningen får en starttidtabell.Traditionell svensk politik är att först försöka avtalsvägen och om parternamisslyckas lagstifta. Det är också den vägen vi föreslår. En första förkortningav den generella arbetstiden bör avtalsvägen påbörjas , menmåste värderas i förhållande till effekterna av redangenomförda arbetstidsförkortningar och de andra krav som intecknar detekonomiska utrymmet, som en utbyggnad av vård, omsorg och skola. Deanställdas val mellan kortare arbetstid och reala löneökningar, liksom kravenpå en bra förutsättning för produktionen, måste vara det avgörande för ivilken takt arbetstidsförkortningen skall ske.Den arbetsgrupp som skall tillsättas i bör utifråndessa ståndpunkter arbeta fram förslag på hur arbetstidsfrågan bör drivasvidare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förkorta arbetstiden.Stockholm den 26 oktober 1998Inger ()()()()()Elisebeht ()()()
mot · GM02A242 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A242av och ()Rätten till kvalitetssäkrad företagshälsovårdI arbetet för en bättre arbetsmiljö är kravet på en braföretagshälsovård helt centralt. Under 70- och 80-taletskedde en uppbyggnad av den svenska företagshälsovården.Utvecklingen baserades dels på generösa statsbidrag, dels påöverenskommelser mellan arbetsmarknadens parter.Företagshälsovårdsläkare, sköterskor och skyddsingenjörer har utfört ettbra förebyggande hälsovårdsarbete, med hälsoundersökningar och anpass-ningar av arbetsmiljön. Växande insikter i den psykiska arbetsmiljönsbetydelse har inneburit en större roll för beteendevetare.1992 försämrades dock förutsättningarna för en bra företagshälsovård.Statsbidragen till företagshälsovården togs bort. Resultatet har blivit varie-rande förutsättningar mellan olika arbetsplatser att bedriva ett förebyggandearbetsmiljöarbete beroende av om det finns avtal om företagshälsovård, ochinnehållet i dessa avtal. I synnerhet är det på de små arbetsplatserna somarbetsmiljön riskerar att bli eftersatt.Statskontoret konstaterade i sin rapport (1997:2) att företagshälsovårdens täckningsgrad är cirka 70 procentav den arbetande befolkningen, att anställda i små företag har sämre tillgångtill företagshälsovård än anställda i större företag och att fler män än kvinnornyttjar företagshälsovården.Förutsättningarna för arbetsmiljöarbete har försämrats på andra sätt.Kriterierna för rätt till ersättning för arbetsskada har omdefinierats på ettsättsom gör att sambandet mellan arbetssjukdomar och arbetsmiljö inte erkänns,vilket i sin tur leder till minskade kunskaper och en eftersatt forskning kringfysisk och psykisk arbetsmiljö. Den företagshälsovård som finns kanofta inte möta efterfrågan på psykologisk kompetens och kunskaper kringarbetsorganisation.Dessa omständigheter gör det angeläget att genomföra en "kvalitetssäkradföretagshälsovård" .Alla arbetstagare måste ha rätt till en bra företagshälsovård. En kvalitets-säkrad företagshälsovård innebär en skyldighet för företagen att organiseraeller ansluta sig till en företagshälsovård av god kvalité. De konkretaformerna hur organisationen av företagshälsovården skall se ut måste fort-farande avgöras genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter.I rätten till en kvalitetssäkrad företagshälsovård måste ingå krav på tydligtansvar, hälsokontroller, tillsyn och återkommande uppföljning av fysisk ochpsykisk arbetsmiljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagstiftning om företagshälsovård.Stockholm den 22 oktober 1998Ingemar ()()
mot · GM02A243 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A243av m.fl. (s)Gemensam svensk-norsk arbetsmarknadArbetsmarknaden för den enskilde arbetstagaren blir alltstörre geografiskt i och med att avstånden krymper. Det blirallt vanligare att man bor och arbetar på olika orter även medallt längre pendelavstånd. Efterfrågan på arbetskraft har vidolika tidpunkter varierat mellan och . Desenare åren har tillväxten i framförallt Storosloregionen gjortatt flera svenskar tar arbete i . harförhållandena varit de omvända. Det är enligt vår meningviktigt att underlätta för dem som önskar att kunna ta såvältillsvidare- som visstidsanställningar och vikariatsinhopp idet andra landet. Nuvarande regelverk behöver ses över såatt en större harmonisering kan skapas mellan länderna.Här följer några av de problem som kan uppstå och som kan drabba denenskilde:- En som inte bor i en gränskommun och arbetar i en annangränskommun har inte rätt att göra avdrag för de faktiska kostnaderna tex för dubbelt boende och resor.-- En ensamstående svensk, som bor i men arbetar i måsteköra en norskregistrerad bil efter att ha varit under ettår i . Annars riskerar han att få bilen konfiskerad av tullen.-- En som varit gränspendlare och blir helt arbetslöshar ej rätt att markera a-kassa i eller få motsvarande s karbeidstrygd i .-- En svensk arbetslös som har a-kassa i har ej rätt att fyllnads-markera vid ett tidsbegränsat deltidsarbete i .-- En svensk som är s k spring- vikarie (t ex hoppar in och tar sjukvik. påett norskt vårdhem) måste vid varje arbetsperiods slut ha ett intyg E301. I praktiken tar detta ofta upp att fåmed motsvarande försening av utbetalning av a-kassan.-- En norsk medborgare som arbetar i och blir uppsagd med s kavtalspension har sin trygghet från fram till sin65-årsdag. Men eftersom pensionsåldern i är så riskerarhan att stå utan ersättning i två år.-Detta är några av de exempel som kommer från praktiskerfarenhet av den tillämpning som finns i nuvaranderegelsystem och det finns säkert flera. Konsekvenserna blir imånga fall att man inte kan anta ett erbjudande om arbete påandra sidan gränsen utan tvingas gå fortsatt arbetslös.Vi anser det angeläget att åtgärder vidtas så att en harmonisering av regel-systemen sker och som underlättar för gränspendling och förbättrar förut-sättningarna för en utveckling av en gemensam svensk-norsk arbetsmark-nad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underlätta för gränspendling och en gemensam svensk-norskarbetsmarknad.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()()()()()
mot · GM02A244 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A244av ()Övergång från anställning till eget företagandeVi behöver fler småföretagare i , fler som går frånlönarbete som anställd till att bli egna företagare. Det är ettsätt att expandera arbetsmarknaden och minskaarbetslösheten Vi behöver en bredare bas av företagande somså småningom ger fler möjligheter till anställning. Det är enväg mot ökad tillväxt och välfärd.Det finns många löntagare med idéer som skulle kunna bli till produktioninom tillverkning och tjänstesektor, men man vågar inte pröva om vingarnabär på grund av den stora skillnaden i den sociala skyddslagstiftningenmellan att vara anställd och egen företagare.När man går från anställning till egen företagare lämnar man också storadelar av den skyddslagstiftning man har som anställd. Det har visserligengjorts en del för att minska skillnaden, men det räcker inte.Det borde skapas övergångsregler som innebär att man har kvar de förmånerman har uppnått i skyddslagstiftningen som anställd under exempelvis tre årefter att man har startat företag för att fler skall våga ta steget att prövaföretagsidéer och se om det bär in i produktiv verksamhet, ett slags interims-företag. Det kan vara ett sätt att dammsuga marknaden på nya idéer och fåigång ny produktion i som kan leda till en bredare och störrearbetsmarknad.Frågan borde utredas när det gäller olika företagsformer utom aktiebolagmen inklusive kooperativa företagsformer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda frågan om bättre övergångsregler i den socialaskyddslagstiftningen för den som går från att vara löntagare till företagare.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()
mot · GM02A245 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A245av och ()A-kassa för småföretagareVid sidan av de olika åtgärder och samhällsstöd som finns förarbetslösa, när de t.ex. vill starta eget företag, skulle det behövas insatserför målgruppen "de som fortfarande har en anställning men som har idéeroch vill starta eget eller vårat (kooperativ). "Det kan vara inom t.ex. turism, byggnadssektorn eller skogen, verksam-heter som är av karaktären säsongsarbete.Inom dessa områden kan steget från säsongsförsörjning till åretrunt-försörjning vara extra stort. En modell där företagaren under förslagsvis treår kunde i minskad omfattning använda a-kassa som ger små eller inga intäkter skulle förbättra möjligheterna attstarta eget företag. Det kan göra att de som har dessa tankar vågar ta stegetoch prova.I glesbygder som haft stor utflyttning och där allt färremänniskor har anställning kan en sådan modell innebära att de kan bo kvaroch försörja sig som egna företagare. Det måste också ur samhälls-ekonomiskt synsätt vara en bra lösning.En försöksverksamhet kunde komma i gång snabbt i t.ex. därföretagande kunde kombineras med a-kasseersättning i syfte att underlätta attstarta företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet i arbetslöshetsförsäkringen.Stockholm den 28 oktober 1998Ann-Kristine ()()
mot · GM02A246 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A246av ()Arbetstid för gravida kvinnorArbetstid för gravida kvinnorDet är av påtagligt intresse att i svensk lagstiftning skapa en ramlag därgravida kvinnor skyddas från att arbeta alltför långa sammanhängandearbetspass genom jourtjänstgöring i direkt anslutning till avslutatordinarie arbetspass.En graviditet är onekligen en påfrestning för kvinnokroppen och en om-ställning för kvinnan fysiskt och psykiskt. I många yrken förekommer detarbetstider där den anställde går på en jourtjänstgöring i direkt anslutningtillavslutat ordinarie arbetspass. Det innebär för många gravida kvinnor enpåfrestning som kan resultera i spontan abort på grund av fysisk och psykiskutmattningMed omtanke om fostrets och kvinnans välbefinnande och hälsa hemställerjag att en ramlag fastställer att en gravid kvinna ska undantas från jourtjänst-göring i direkt anslutning till avslutat ordinarie arbetspass. Jourtjänstgöringbör föregås av ordinarie dygnsvila.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstid för gravida kvinnor.Stockholm den 28 oktober 1998Marina ()
mot · GM02A247 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A247av och ()FöretagshälsovårdenFrågan om företagshälsovårdens framtid har varit föremål för ett flertalutredningar och överläggningar. Senast i en promemoria kallad"Företagshälsovård - en resurs i samhället" (Ds 1998:17), beskrivs på ettbra sätt nuläget inom branschen.Kraven på att leva upp till (nr 161) och EuroparådetsSociala stadga artikel 3, som ställer krav på att staterna främjar en fortgåendeutveckling av en förebyggande företagshälsovård, kvarstår. Det är hög tid attsamhällets ansvar för företagshälsovårdens framtid klargörs.Enligt vår mening bör alla anställda tillförsäkras en företagshälsovård avgod kvalitet. Insatser för att förebygga arbetsolycksfall, arbetsrelateradesjuk-domar och förslitningsskador samt skapa bra förutsättningar för rehabilite-ring har stor betydelse för såväl den enskilde arbetstagaren, den fackligaorganisationen som arbetsgivaren och samhällsekonomin. Huvudansvaret förarbetsmiljö- och rehabiliteringsfrågorna ligger hos arbetsgivaren, ett ansvarsom inte blir lättare att axla med tanke på den snabba förändring som sker iarbetslivet, på gott och ont, med nya krav på bl.a. kompetens, förändratarbetsinnehåll, ändrad ansvarsfördelning, ny organisation, ny teknik, nyamiljöer, ändrade arbetstider m.m. En annan viktig förebyggande insatshandlar om att rätt kunna introducera, handleda och utarbeta instruktioner förnyanställda och i synnerhet för dem som träder in i arbets-livet.Ur ett samhällsperspektiv finns det ytterligare skäl att stödja utvecklingenoch kvalitetssäkringen av branschen.Företagshälsovårdens primäruppgift är förebyggande, vilket innebär attdess verksamhet på ett aktivt sätt bidrar till folkhälsan och i det längreperspektivet därmed kan begränsa efterfrågan av sjukvård och rehabilitering.Ambitionen att skapa tillväxt och öka antalet arbetstillfällen måste ocksåinnefatta en strävan att kunna skapa "det goda arbetet". Det råder stor enighetom att det finns ett positivt samband mellan en hög produktivitet och godhälsa. Arbetsplatsens klimat och en god arbetsmiljö i ett helhetsperspektiv(fysiskt, psykiskt och socialt) är därmed några av grundförutsättningarna föratt kunna skapa god tillväxt i näringslivet. En stor tillgång i detta samman-hang är att ha resurser i form av en kvalitetssäkrad företagshälsovård.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagstiftning om företagshälsovård.Stockholm den 27 oktober 1998Torgny ()()
mot · GM02A248 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A248av ()KunskapslyftetKunskapslyftet är vår tids största och mest välbehövligautbildningsreform. Det ger vuxna människor en andra chans att skaffaden utbildning som behövs på dagens och framtidens arbetsmarknad.Utbildningen ger många en chans att växa som människa.Åtskilliga är de som säger att inneburit just ett lyft för denpersonliga utvecklingen.Därför är det glädjande att ska pågå under en 5-årsperiodoch vara så omfattande att många verkligen får chansen. Däremot är detmindre glädjande om riksdag och regering genom olika regleringar begränsarvilka som får chans till utbildning. Självklart ska utbildningen inom ramenför riktas mot de som behöver det, det vill säga de som intehar en gymnasieutbildning.Men med nuvarande regler finns därutöver tydliga direktiv om vilka som iförsta hand ska komma i fråga för utbildning inom . De somhar ett arbete får stå tillbaka för arbetslösa. Det gäller både med rekommen-dationen om att ska vara anställda medan resten ska vara arbets-lösa och med reglerna för studiefinansiering.Det är naturligtvis inget fel att arbetslösa erbjuds utbildning. ärdet inte ovanligt att arbetslösa efter utanför arbetsmarknaden ochitillfälliga åtgärder/utbildningar hellre vill ha ett jobb, om än tillfälligt,ochdärmed få chansen att visa vad de går för. I nuvarande regler finns ett kravatt anställda ska ersättas med arbetslösa . Det finns allanledning att detta krav ska kvarstå. På så sätt får arbetslösa chansen att fåinfoten på arbetsmarknaden.De som å andra sidan känner att de förvisso har ett jobb men att de iframtiden kommer behöva utbildning, får med detta krav verkligen chansenatt vidareutbilda sig.De är sannolikt dessutom mycket motiverade att skaffa sig en bra utbild-ning och kanske rentav gå vidare i studier.Desto mer beklagligt då att anställda stoppats i sina studier i kunskapslyftetgenom de begränsande reglerna. Det ska vara behov, intresse och motivationsom avgör vilka som får plats i kunskapslyftet.Regler som styr hur stor andel av studerande som ska varaanställda respektive arbetslösa bör därför avskaffas. Likaså bör arbetslösaoch anställda inom ramen för det särskilda utbildningsbidraget ges likvärdigamöjligheter till studiemedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anställdas möjligheter att studera inom ramen för kunskapslyftet.Stockholm den 22 oktober 1998Martin ()
mot · GM02A250 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A250av och ()Otraditionella insatser inom arbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken ges i budgetpropositionen entydligare tillväxtfrämjande inriktning med bland annat ökat utrymme förarbetsmarknadsutbildning som praktikåtgärderna minskar iomfattning.I propositionen, sid 20, uttalar regeringen följande:"beslut om regional näringspolitik och om ett program förutarbetande av regionala tillväxtavtal bör kunna resultera i förbättrad sam-ordning av statens resurser för tillväxt och sysselsättningsfrämjande åtgärder.Arbetsmarknadspolitiken spelar en viktig roll i detta sammanhang. "De två viktigaste tillväxtskapande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ärarbetsmarknadsutbildning och så kallade otraditionella insatser. Under 1998har den ekonomiska ramen för otraditionella insatser utökats kraftigt pågrund av regional försöksverksamhet i , , , Gävleborgoch . Övriga län har fått en mindre ökning av ramen.Om inriktningen med resurssamordning för ökad tillväxt skall få kraftigtgenomslag så är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken,utöver på arbetsmarknadsutbildningens område, i ökad utsträckning kanmedverka i regionala tillväxtprojekt av arbetsmarknadspolitisk karaktärockså i de län som inte ingår i försöksverksamheten. Under arbetet medtillväxtavtalen så kommer den regionala kreativiteten att öka somdet ekonomiska utrymmet för projekt delfinansierade med medel frånsocialfonden minskar.För att säkerställa arbetsmarknadspolitikens möjligheter att medverka iregionala tillväxtprojekt av arbetsmarknadspolitisk karaktär så bör regel-verket kunna disponeras friare så att länen ges större möjligheter att användasig av medlen än vad som skett under innevarande år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om otraditionella insatser inom arbetsmarknadspolitiken.Stockholm den 26 oktober 1998Jan ()()
mot · GM02A251 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A251av m.fl. (s)Användning av arbetslöshetsersättning för att öka sysselsättningenDen höga arbetslösheten har drabbat de flesta länder i tidigare änSverige. Många metoder har med växlande framgång prövats för att ökasysselsättningen. Liksom nu i har man funnit att skapandet avnya småföretag kan vara ett verksamt medel. En metod som utvecklats iItalien härrör ur den så kallade Marcoralagen och har haftstor effekt på företagsbildandet. Lagen bygger på att aktivt användakooperativa företag som ett medel för att minska arbetslösheten.Bildandet av nya kooperativa företag med stöd av lagen uppmuntras påtvå olika sätt. som hotas av nedläggning kan tasöver av de anställda med hjälp av lån från en särskild fond, Foncooper.Dessutom kan de arbetslösa under förutsättning att de bildar ettkooperativt företag sätta in avgångsvederlag och ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen som kapital i företaget. Ett särskiltinvestmentbolag, CFI (Compagnia Finanziaria Industriale), som ägsgemensamt av de fackliga och kooperativa huvudorganisationerna kanbidra med en insats som uppgår till högst det sammanlagdabeloppet av medlemmarnas insatser.Även i andra europeiska länder som och finns möjlig-heter för arbetslösa att omvandla hela eller delar av arbetslöshetsersättningentill insatser i kooperativa företag. Den italienska modellen förefaller dockvara den mest utvecklade.Vi anser att regeringen som en komplettering till förslagen om arbetslös-hetsersättningen borde utreda ett svenskt system för omvandling av ersätt-ning från arbetslöshetskassan till insats i ett nystartat kooperativt företag.Kooperativa företag har en speciell ställning i sådana här sammanhangeftersom de bygger på ett frivilligt medlemskap, gemensamt ägande utanfrämmande vinstintresse och en demokratisk struktur där principen enmedlem - en röst är förhärskande. Förutom den egna insatsen i företaget,som medlemmarna skulle kunna finansiera med hjälp av arbetslöshetsersätt-ningen, krävs i likhet med hur det är i någon form av finansierings-fond.Löntagarna äger väldiga tillgångar i form av pensionsfonderna. Omså lite som en promille av dessa tillgångar ställdes till löntagarnas direktadisposition för insatser i nya småföretag skulle det sammanlagda beloppetändå uppgå till omkring 100 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt använda kooperativa företag som ett medel att minskaarbetslösheten.Stockholm den 27 oktober 1998Anita ()()()
mot · GM02A252 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A252av och ()ArbetsmarknadsutbildningArbetsmarknadspolitiken ges i budgetpropositionen entydligare tillväxtfrämjande inriktning med bland annat ökat utrymme förarbetsmarknadsutbildning som praktikåtgärderna minskar iomfattning.Genom regelförändringar för arbetsmarknadsutbildningen skulle denkunna användas ännu mer offensivt i tillväxtsyfte. Det så kallade bristyrkes-utbildningsbegreppet bör återinföras, det vill säga att även personer som haren anställning inom vikande yrkesområden och som saknar gångbar yrkes-utbildning på arbetsmarknaden i övrigt, ges möjlighet att delta i arbetsmark-nadsutbildning riktad mot kompetensbristområden.Det finns behov av att höja nuvarande lägsta utbildningsbidrag. Dessutombör man överväga ett stimulansbidrag för personer som deltar i yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning, för att täcka de merkostnader som följer med attdelta i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Dessa omfördelningar av medel börske inom ramen för aktuellt utgiftsområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsutbildning.Stockholm den 26 oktober 1998Karin ()()
mot · GM02A259 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A259av ()LönebidragenLönebidragen har gett många en förutsättning till ett arbete i en miljö därandra arbetar och har sin försörjning. Det är värdefullt att få varatillsammans med andra arbetskamrater och känna att man gör en insats isamhället utifrån sina förutsättningar.Sverige har haft en svår ekonomisk situation, vilket harmedfört att alla har fått stå tillbaka ekonomiskt.När det gäller dem som får lönebidrag har det inneburit att de under fleraår inte har fått någon uppräkning av sina bidrag. Lönebidragens storlek kandiskuteras, men att de måste ha en följsamhet med löneutvecklingen påarbetsmarknaden bör inte råda några tvivel om.Om lönebidragen inte får den utformning eller ersättningsnivå som krävsför att man ska känna det värde man har som individ, så strider det mot dentanke som var med lönebidragen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en följsamhet när det gäller lönebidragen i förhållande till andrapå arbetsmarknaden.Stockholm den 24 oktober 1998Rinaldo ()