mot · GM02Ub258 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub258av m.fl. (m)Skolans uppdrag att bidra till ökad social kompetens1 SammanfattningSkolans inre arbetsklimat diskuteras ibland med anledning avlarmrapporter om akuta händelser. Medierapporteringen tyder på attproblemen ökat, inte minskat . Mobbning, ett tuffareklimat elever emellan och svårigheter för många lärare att sätta gränserför elever är exempel på problemen. Direkta trakasserier av enskildalärare förekommer. Många elever mobbas. Vi anser att utvecklingen vadgäller barns och ungdomars sociala förmåga men också psykiska hälsaunder en följd av år varit bekymmersam, varför frågor som rör barns ochungdomars uppväxtvillkor och fostran måste tas på stort allvar. I dennamotion föreslås två konkreta initiativ som behöver tas för att stärkaskolans möjligheter att utveckla elevers sociala kompetens samttillrättaföra elever.2 Många förändringar - oro, otrygghet ochdestruktivitetÖkande ungdomsvåld allt längre ner i åldrarna är en växande epidemi ihela västvärlden. I döms 2 300 barn och ungdomar för mord varjeår. Problemet är långt ifrån förhållandena i , men tendensernafinns i alla länder. Problemen stannar inte i vissa områden utan spridersig . En orsak är att många barn växer upp med våld,aggressivitet, hot på gatan, i skolan och hemma. En annan är att föräldrarinte hinner, orkar eller kan ta tillräckligt stort föräldraansvar. Till dettakommer det idealiserade våldet i TV och andra medier. Osäkra ochaggressiva barn hamnar alltför lätt i situationer som ger fel inställning tilllivet och hur problem skall lösas. Detta har gjort att "kraven" på skolanökar. Men skolans förutsättningar att ta ett ökat ansvar kan och måsteifrågasättas.3 Värdegrunden gällerI läroplanen för det obligatoriska liksom för det frivilliga skolväsendetfinns den värdegrund arbetet skall vila på, liksom allmänna mål förskolans fostrande uppgifter. Arbetsgruppen för samverkan kring arbetetmed skolans värdegrund (U 1996:H) konstaterade emellertid i sin rapportatt "Skolans värdegrund inte är ettkänt och tydligt definierat begrepp vare sig för skolans personal, desselever eller andra", vilket "medför svårigheter att arbeta efter den och attställa krav på att bli behandlad i enlighet med den". Utöver att detta utgörett stort bekymmer, kan konstateras att det är ett underbetyg förförankringen och informationen om en grundläggande princip somskolväsendet skall vila på. Vi anser därför att kunskaperna omläroplanens grund och intentioner måste förbättras. måstemålen konkretiseras och skolan ges användbara verktyg och riktlinjer fördet konkreta och vardagliga arbetet.4 Eleven i centrumUnder är alla barn tvingade att gå i skolan och föräldrar skyldigaatt skicka dem dit. Obligatoriet ställer starka krav på respekt för denenskilde individen utifrån olika aspekter. Det handlar dels om kravet påatt skolan skall ge varje elev de bästa förutsättningarna för intellektuelloch social utveckling, dels om krav på skolan när det gäller elevensställning. Ett grundläggande krav måste vara att varje barn skall kännatrygghet och ges förutsättningar att växa som civiliserad människa.Elever skall mötas med respekt, men också lära sig att respektera andra.Elever skall utveckla sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiskaställningstaganden grundade på kunskaper och personliga erfarenheter, heterdet i läroplanen. Detta sker dock inte utan undervisning och förebilder. Detklimat som råder i skolan är betydelsefullt. Vi menar att ambitionenfortfarande måste vara att skapa en "Skola för bildning", vilket den utredningsom låg till grund för läroplanen, LPO -94, heter. I begreppet ryms storrespekt för varje elev, men ställs också krav på alla enskilda vad gäller målatt nå och mål att sträva efter. Om det i utredningar konstaterats att de somarbetar inte känner sig förtrogna med de nationella målen och bakgrunden tilldem måste regeringen skyndsamt överväga insatser.5 Vuxnas ansvarDet är ett svek mot eleverna att inte ta itu med de ordningsproblem somfinns i många skolor. Ordningsproblemen är av olika slag, mengenomgående tycks det som om skolans vuxna och många föräldrar intekan eller orkar ta sitt vuxenansvar. Tydliga gränser samt vuxna somhävdar sin auktoritet är viktigt. Det är bara starka vuxna som skaparutrymme för det elevinflytande och medansvar många talar om.Att successivt utveckla elevernas förmåga att ta ansvar är en del avläroplanens mål. Det kräver tydliga regler och utrymme för att få demprövade i skolans vardag. Elever som löper amok i korridorerna, sitter innemed jackor och luvor, klottrar eller skriker okvädingsord efter lärarna ärsåvitt vi kan förstå uttryck för ungdomar som inte möttnödvändiga reaktioner från vuxna. Att stärka rektorer och personal i frågorsom rör normer och värderingar och få de vuxna i och utanför skolan attsamverka är därför nödvändigt. Kunskaperna om gällande regelverk ochdess intentioner, andra myndigheter och institutioner o s v är nödvändiga omskolan skall kunna fullgöra sina uppgifter.Men det räcker inte. Vi måste få stopp på den negativa utvecklingen igrundskolans senare årskurser och i gymnasiet. Det är inte bara medkunskaper de unga skall konkurrera internationellt. Människors socialaförmåga - dit hör ett trevligt uppförande och stil - är betydelsefullt och endel av skolans undervisande och fostrande uppgift, som måste ges tydligaremål och högre prioritet. Den kultur som utvecklas i skolan måste präglas aven helhetssyn över vad som är bra resp dåligt. Nedslitna skolmiljöer ellerskolor präglade av skadegörelse som inte åtgärdats förstärker känslan av attingen bryr sig, medan välstädade skolor där man tar itu medskadegörelse eller andra brister gör att också eleverna kan känna sig stoltaöver sin skola.När det gäller vardagsarbetet borde en utgångspunkt för vad som skallgälla vara samma regler som i arbetslivet i övrigt. Det handlar om att passatider, vara hjälpsam, göra sitt bästa, kunna lyssna, ta initiativ och personligtansvar m.m. I skolledningens ansvar ligger att organisera och ledapersonalens arbete efter de principer läroplanen bygger på så att var och enockså kan utgöra en positiv vuxen förebild för eleverna.6 Ett övergripande ansvar - se över reglerna förelevers tillrättaförandeOfta hänvisas frågor som rör skolans inre arbetsmiljö till skolorna självaalternativt till kommunerna. Vi anser att det ofta handlar om frågor sombäst hanteras direkt och av dem som är direkt berörda. Likväl finns ocksåett övergripande ansvar. Av och till hävdas i debatten synpunkter om attlärare "inget kan göra" eller att skolan alltid måste stå öppen för var ochen. Notoriska skolkare går igenom utan att vara där. Tilloch med direkt kriminella ungdomar har en plats i skolan, eftersomsocialtjänsten har det primära ansvaret för unga lagöverträdare. Tyvärrges skolan sällan de förutsättningar som krävs för att det skall fungera.Övriga elever får sitta emellan. Någon fostran som kan ta tag i denenskilde eleven åstadkoms inte heller.Vi anser att samarbetet mellan skolan och behöver utvecklasoch ges direkt konkreta former när ungdomar ställts under socialtjänstensövervakning. Det är viktigt att regler för sekretess m m inte omöjliggör ettfungerande samarbete i syfte att förebygga brott och missbruk bland unga.Vad gäller synen på reformerat påföljdssystem för unga lagöverträdarehänvisar vi till en kommittémotion av m.fl.Skolans ansvar att tillsammans med hemmen fostra barn och ungdomar harblivit allt svårare. De sociala förändringarna tillsammans med skolans ut-maningar, som beror på den snabba och internationaliserade kunskapsutveck-lingen, har gjort denna uppgift svårare. har en del av de verktygskolan haft försvunnit eller blivit kraftlösa. Därför anser vi att det behövs enöversyn av skolförordningens bestämmelser om disciplinära åtgärder motelever. Borde elever kunna avstängas? Från gymnasiet?Hur tillförsäkras elever som inte uppfyller elementära krav på uppförande iså fall utbildning? Hur kan skolans uppgift att fostra eleverna konkretiseras?På vilket sätt bör social kompetens definieras och värderas? Hur skullebetygskriterier i social kompetens kunna se ut? Vilken ansvarsfördelning börråda mellan hem och skola? Hur kan ett fungerande vuxenkontrakt mellanföräldrar, lärare och andra etableras? I denna översyn måste givetvis ocksåfrågor som rör mobbning i skolan prövas. Uppenbart är att många skolorfortfarande inte lever upp till de krav på förebyggande och aktiva insatsermot mobbning som finns.7 Föräldrar skall informerasEn förutsättning för att samarbete mellan hem och skola skall varamöjligt är ömsesidigt informationsutbyte i relevanta frågor. Vi anser attdet är självklart att föräldrar informeras om en elevär ogiltigt frånvarande. Skolk är ofta ett tecken på problem. Storfrånvaro skapar risk för att elever dras med i gäng med olika socialaproblem och beteenden.Det finns också skäl att pröva frågan om vad som kan göras för attförhindra att skolor och/eller enskilda lärare gömmer disciplinproblem. Hurmånga föräldrar och politiker har inte tagits på sängen när skolor stängtsp.g.a. handlar det om en enstaka händelseeller en plötslig ingivelse. Ofta är det kulmen på en problematik som pågått imånader och år. Vi anser att skolorna bör informera föräldrar och skol-styrelse oftare. Det skulle ge bättre förutsättningar för ett konstruktivtagerande. De skolor som klarat ut besvärliga situationer har ofta gjort dettillsammans med andra vuxna som eleverna möter. Därför anser vi attskolorna borde åläggas skyldighet att informera föräldrar och skolhuvud-män i ordning- och uppförandefrågor.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av insatser för genomförande avläroplanernas grundläggande principer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av reglerna för eleverstillrättaförande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av tydligare mål för skolansuppgifter vad avser elevers utveckling av social kompetens.Stockholm den 27 oktober 1998Beatrice ()()()Per ()()()()()()