mot · GM02U507 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U507av m.fl. (fp)Europapolitik inför 2000-taletAldrig mera krigEfter slut insåg invånare attsamarbete och ett ömsesidigt beroende förhindrar krig. Detvar i den andan som grunden till det EU vi har byggdes.Sedan dess har samarbetet fördjupats genom Romfördraget1957, Enhetsakten 1985, 1991 samtAmsterdamfördraget 1997. Det har kommit att inkludera alltfler länder. Den centrala tanken är fortfarande hur frihet,fred, demokrati och säkerhet kan garanteras för Europasinvånare. Det är det viktigaste skälet till att vi liberaler ärpositiva till EU. Vår generation har en historisk möjlighetatt skapa ett präglat av frihet, fred, demokrati,ekonomisk utveckling och en god miljö. Europeiska unionenär ett unikt verktyg för att nå dessa mål.Det faktum att starkt bejakar Europasamarbetet innebär inte attvi förhåller oss okritiska till allt inom EU. Den utvidgningsprocess av EUsom pågår ställer till exempel stora krav på reformering av bland annatjordbrukspolitiken och beslutsformer.För oss liberaler är den högst prioriterade frågan att återigen göra Europahelt. Vi är därför mycket positivt inställda till att utvidgningsförhandlingarmed länder från Centralt- och har påbörjats. befinner sigvissa av ansökarländerna, bland dessa och , utanför denriktiga förhandlingsprocessen. bör aktivt arbeta för att ochLitauen snabbt kan komma med i de riktiga förhandlingarna.Sverige är i akut behov av en Europapolitik. Det är kvar tills Sverigetar över klubban och blir ordförandeland i EU. Tills dess måste den svenskaregeringen utarbeta en politik. Än så länge har det varit mycket tyst om EUfrån regeringshåll, och Socialdemokraterna har gjort allt för att skjutaavgörande beslut . Fram är huvuduppgiften attreparera anseende i EU. Medlemskapet ger oss enorma möjlighetersom inte får gå oss ur händerna. behöver EU för att lösa många avvåra egna problem. Utanför EU och utanför euron minskar Sverigesnationella handlingskraft. Därför behövs en ny strategi för i Europa.Sverige som ordförandelandUnder skall leda EU (till 30juni 2001). Som ordförandeland kommer att ha enunik möjlighet att påverka vilka ämnen som skall prioriteras.Varje ordförandelands mål är att både få genomslag för egnaidéer, uppnå resultat och leda unionen på ett sätt som ingerrespekt. För att så skall bli fallet krävs att man vill drivautvecklingen framåt.En regering som har en avvisande inställning till Europasamarbetet ochsom företräder ett land som ställt sig utanför euron kan inte räkna med att blitagen på riktigt allvar av andra - vare sig inom eller utom EU. Flertalet EU-länder uppfattar som en bromskloss och förväntningarna är därförlågt ställda. Det innebär inte att allt hopp är ute om en lyckad ordförande-period.Utvidgningsprocessen bör kunna ta ett stort steg framåt våren 2001.Förhandlingarna med ansökarländerna kommer att ha pågått sedan två årtillbaka. Under tid som ordförandeland bör man kunna fastställa entidsplan för medlemskap för de länder som kommit längst. Utvidgningenkräver institutionella reformer samt reformering av jordbrukspolitiken ochstrukturfonderna. Överenskommelser om röstregler, om ytterligare be-gränsningar av vetorätten och om antalet kommissionärer samt omfördelningav budgeten är bara exempel på några svåra frågor som finns att ta itu med.Utöver det kan egna hjärtefrågor väljas. Miljön är ett viktigt område förSverige. Arbetslösheten är ett alleuropeiskt problem och öppenheten inomEU:s institutioner en central svensk fråga. prioriterar ut-vidgningen och de reformer som måste göras på vägen för att ansökar-länderna skall kunna bli medlemmar så fort som möjligt. Lika viktigt är dockatt markera att är en konstruktiv partner i EU som stödjersamarbetet och som vill att det skall utvecklas.Den gemensamma valutanEtt av EU:s största framsteg är skapandet av den inremarknaden. Mycket återstår ändå för att undanröja hindrenatt sälja varor och tjänster inom andra medlemsländer. Detbehövs en ständig kamp för att motverka mer eller mindreprotektionistiska ambitioner att slå vakt om eller till och medskapa egna regelverk. Ofta finns det mest utbreddamotståndet mot en fungerande inre marknad på lägre nivåerän nationalstaten. kan svenska tillverkare avsäkerhetsdörrar inte sälja sina produkter i hela utanatt deras produkter har godkänts av myndigheter i var och enav de sexton tyska delstaterna.Trots många olösta problem inom den inre marknaden torde frånvaron aven gemensam valuta ändå vara det största hindret för mera handel, inte minstför de små och medelstora företagen. Det starkaste argumentet för engemensam valuta är att en sådan skulle knyta medlemsländerna närmarevarandra. Även om inte alla nuvarande och kommande medlemsländer i EUskulle kunna vara med från början, så skulle beslutet och genomförandet aven gemensam valuta spela en stor roll för det europeiska samarbetet.Vi i liberalerna har uttalat vårt stöd förskapandet av en gemensam valuta och för att bör vara med i detta s ktredje steg av EMU. De s k konvergenskriterierna för deltagande i EMUinnebär sunda offentliga finanser, låg ränta och inflation samt stabilväxelkurs. Det sistnämnda tolkas av det stora flertalet EU-länder somdeltagande i växelkurssamarbetet , medan hävdar att det ärfaktisk stabilitet som krävs, inte formellt deltagande i . Vad gällerstatsskuldskriteriet tycks den tolkningen gälla att det är tillräckligt med ensjunkande skuldkvot även om nivån överstiger . harkontinuerligt stött regeringens tolkning av kriterierna, vilket innebär attSverige uppfyller kraven för deltagande från starten 1 januari 1999.Vi har ansett att bör sträva efter att delta i frånstarten och har medverkat till en flerpartiuppgörelse om Riksbankensställning så att den i sig önskvärda och av EU föreskrivna självständighetenrealiseras.Vi anser att Socialdemokraternas ställningstagande att inte skalldelta i från starten kommer att föranleda både politiska ochekonomiska kostnader för . Politiska, eftersom inflytandeminskar. Ekonomiska, därför att utanförskapet skapar osäkerhet om denframtida inriktningen av den ekonomiska politiken, vilket leder till högreräntor och förmodligen krav på starkare offentliga finanser. Vår uppfattningär att frågan om ett svenskt deltagande i skall avgöras i val ellerfolkomröstning. Eftersom riksdagsvalet inte blev ett val där EMU-frågan debatterades så mycket menar vi att frågan skall avgöras före det attSverige skall vara ordförandeland - det vill säga senast under år 2000.EMU är en motor inom det europeiska samarbetet. För de partier som haren negativ inställning till att är med i EU och har en politik för attlämna samarbetet går utträdet via ett nej till EMU. När samarbetet kring denekonomiska politiken blir verklighet kommer att ståutanför. I praktiken innebär det att svenskt näringsliv kommer att gå medföre det att går med i . Redan nu pågår långtgåendeförberedelser.När de elva har inlett samarbetet får , ,och endast rätt att delta när man diskuterar frågor utandirekt anknytning till euron. Gränsen är svår att dra och Euro-11 kommersäkert att utforma en stark gemenskap även i sådana frågor.Till skillnad från rivstart med hög aktivitet och entusiasm inomEU och kring europolitiken har den agerat tvärt emot.Den tycks ännu inte ha insett värdet av inflytande inomEU, vilket kan bero på att de svenska socialdemokraterna står splittrade intebara i euro-frågan utan även i sin syn på EU och på vad unionen betyder förframtiden.För oss framstår det tydligt att även ett utanförskap medför konsekvenserför svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Bristen på svensk beslutskraft ieurofrågan inverkar också på det gehör kan få i andra EU-frågor.Det är förödande att den nuvarande saknar strategi ochmål för deltagande i euron. Det som krävs för att återge Sverigetrovärdighet efter den socialdemokratiska regeringens vänta och se-linje ärett svenskt medlemskap i . Beslutet skulle vara en stark signal till att inte tänker vika av från EU:s gemensamma ekonomiskapolitik. Det skulle också vara en markering gentemot marknaden. Sverigemåste visa att det inte har ställt sig utanför euron för att kunna devalvera ochatt den svenska ekonomiska politiken ligger i linje med övriga EU.UtrikespolitikenSäkerhet och fred i var de starkaste drivkrafterna närEU bildades. Frihet och fred är även huvuduppgifterför det europeiska samarbetet. Krigen på påminneross ständigt om att dessa företeelser inte är något som vi kanta för givet. Den europeiska integrationen har bidragit till atttränga ut farlig nationalism och intolerans och istället hjälpttill att knyta starkare band mellan folken. är den storautmaningen att fylla det tomrum som fortfarande finns efterkommunismens kollaps i Öst- och . Med någrafå undantag har dessa länder utvecklats till demokratier somsträvar efter ökat samarbete med EU för att trygga sindemokratiska framtid. Därför är utvidgningen av EU särskiltangelägen.Att öppna dörren för ansökarländerna ställer höga krav på unionen. För atthantera EU med över 20 medlemsstater krävs omfattande institutionellaförändringar, reformering av jordbrukspolitiken och strukturfonderna samtändrade regler för beslutsfattandet. Därför var det en stor besvikelse atttoppmötet i inte resulterade i några beslut av det slaget.Folkpartiet anser att förberedelserna inför utvidgningen måste vara en av demest prioriterade uppgifterna hos EU. Det blir naturligtvis ohanterligt att i enunion med 20-25 medlemmar bibehålla en så pass omfattande vetorätt somden nuvarande. Enligt vår mening bör vetorätten inskränkas till ett fåtal av deområden som EU har att besluta om.Vi har fört fram de demokratiska argumenten för attförstärka befogenheter på ministerrådets bekostnad. Ensådan förstärkning skulle tillsammans med en ökad roll för de nationellaparlamenten i formandet av den nationella EU-politiken öka legitimiteten ide fattade besluten. Vi beklagar att den svenska riksdagsmajoriteten intedelar vår uppfattning om behovet av en ytterligare förstärkning avparlamentets roll - utöver den som Amsterdamfördraget ger - i lagstiftnings-frågor.Situationen i Kosova utgör det allvarligaste hotet mot fred ochsäkerhet i . Konflikten har stegvis trappats upp. Sedan serberna sattein artilleri och flyg mot byar och städer pågår ett regelrätt krig, därcivilbefolkningen blivit offer för brutaliteten. har omvärldensfördömanden inte på något sätt lindrat den spända situationen. Tragedin iKosova har än en gång visat att misslyckats med att hanteraeuropeiska säkerhetsproblem. motsatte sig EU flygattacker motserbiska artilleriställningar runt . Bosnierna lämnades försvarslösa.Inte förrän ingrep 1995 och bombade de serbiska ställniningarna blevfredsuppgörelsen möjlig. I likhet med fallet Bosnien kommer det av allt attdöma att behövas insatser från Nato för att stoppa dödandet, terrorn ochövergreppen mot befolkningen.Folkpartiet anser därför att EU bör spela en betydligt större rollinom utrikes- och säkerhetspolitiken. En ökad samordning är helt nödvändigför att lyckas med konfliktförebyggande arbete och hantera nyuppkommandekriser. Visserligen deltar aktivt i det fredsbevarande arbetet iBosnien och medverkar i det Nato-anknutna Partnerskap för fred. Men sålänge EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete har vaga konturer ochSverige står utanför är vårt inflytande begränsat.Det har snart gått sedan föll. Det borde ha letttill en genomgripande diskussion om hur ska utforma sin framtidasäkerhetspolitik. har haft större möjligheter att förankraen ny svensk utrikespolitik, inte minst genom att vi varit med i FN:ssäkerhetsråd. Men regeringen har försuttit dessa möjligheter. Av rädsla föratt blotta bristen på visioner och osäkerhet inför förändringar har regeringengjort allt för att undvika den debatten. Det är i nära samverkan och somfullvärdig deltagare i internationella sammanhang som kan spela enbetydelsefull roll.Det går inte längre att blunda för att den säkerhetspolitiska kartanförändrats. anser därför att ska bidra till en alleuropeiskfredsordning. Nato bör utvecklas till en struktur för gemensam säkerhet somSverige med tiden bör ingå i.En gemensam europeiskflyktingpolitikEuropa får inte stå handfallet när kriser och krig utlöserflyktingtragedier.EU bör utveckla en gemensam asylpolitik så att ansvaret för flykting-strömmarna fördelas mera jämnt mellan . Det förutsätter attflyktingpolitiken blir ett område där majoritetsbeslut kan tillämpas. Inteminst flyktingkatastrofen i det har visat på frånvaron ochnödvändigheten av att få till stånd en gemensam europeisk flyktingpolitik.Denna måste bygga på principen om gemensamt ansvarstagande ochfördelade insatser.Praxis för beviljandet av asyl varierar mellan EU-länderna. I verklighetenhar flyktingpolitiken successivt stramats åt i hela . En samordning avmedlemsstaternas minimiansvar är därför nödvändig, om åtminstone någraländer i praktiken skall kunna bedriva en mer humanitär flyktingpolitik. Detfår inte bli så att de mest restriktiva länderna sätter . Detta måsteprägla tillämpningen också av och den s k , som rör flyktingpolitiken.Asylrätten på grund måste värnas inom ramen fören gemensam europeisk flyktingpolitik. EU:s flyktingpolitik måstekompletteras med en ny konvention för att också ge skydd t ex i mass-flyktsituationer. En samordning av flykting- och asylpolitiken - engemensam praxis - är en förutsättning för en humanisering av politiken inomhela EU.EU och dess medlemsländer måste på plats bekämpa orsakerna till attmänniskor tvingas fly och bege sig till andra länder. Genom vårt medlem-skap i EU kan vi verka för att mobilisera omfattande stöd till de människorsom tvingas på flykt genom ett mer direkt stöd till grannstater som ger demskydd.Mot denna vår grundinställning för en gemensam human flyktingpolitikför hela EU är det förslag till en sådan gemensam politik som föreligger frånEU:s ordförandeland väldigt oroande.Förslaget är oacceptabelt. Utgångspunkten är föga liberal: att begränsamigrationsströmmarna till den europeiska kontinenten. För att uppnå dettatalas det om tre till fyra koncentriska cirklar där varje cirkel innefattar ettantal länder med ett system av regler och åtgärder syftande till att minskamigrationstrycket. För liberaler, vars målsättning är en ökad rörlighet förmänniskor utan hindrande gränser och andra barriärer är detta ett förslag somgår tvärtemot denna vår grundinställning.Men vårt internationella engagemang får inte göra halt vid Europasgränser. Människors lika värde oavsett nationalitet måste alltid hävdas. Urrespekten för den enskilda människan växer internationalismen.SysselsättningArbetslösheten är en utmaning för hela . Regeringenhar också valt att föra upp frågan på Europanivå. Det är bra.Regeringen ville dock mera sälja sina egna idéer omarbetsmarknadspolitiska åtgärder till EU än att lära sig av deandra medlemsländerna. Socialdemokraterna ansåg därför attde uppnått stor framgång när sysselsättningen kom upp påregeringskonferensens agenda, men regeringen lyckades inteta till sig av de lösningar som blev resultatet av toppmötet.Regeringen framstår därför som mer handlingsförlamad ännågonsin tidigare.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder av socialdemokratisk svensk modell germänniskor sysselsättning men inte jobb. Ett framgångsrikt program motarbetslösheten måste fokusera på att få fram fler arbetstillfällen. Det är ocksåmålet för EU:s gemensamma sysselsättningsstrategi. Tyvärr har det inte varitregeringens mål. Trots att regeringen anser att sysselsättningen är enhögprioriterad EU-fråga visar man inte minsta vilja att leva upp till de beslutsom man själv har varit med att fatta för att minska den europeiskaarbetslösheten. En nödvändig förutsättning för att ökad efterfrågan skallöversättas till fler arbeten är att utbudet på arbetsmarknaden fungerarflexibelt. Det gör den när lönesättningen motsvarar efterfråge- ochutbudsförhållanden på arbetsmarknaden.Kraven på är därför entydiga. recept för fler jobb ärsänkta arbetsgivaravgifter, flexibel lönesättning och enklare regler föranställning. rekommenderar att sänkaskatterna och ändra arbetsmarknadsreglerna. har uppmanatSverige att sänka skatterna för hushåll och företag. I november 1997presenterade kommissionen riktlinjerna för medlemsstaternas politik motarbetslösheten. Sänkt moms på tjänstejobb, sänkt arbetsgivaravgift, enklareregler för småföretag och reformerade strukturer på arbetsmarknaden varkraven.Folkpartiet har fört en politik som syftar till att skatten påarbete och tjänster sänks och den europeiska arbetsmarknaden avregleras.Om så inte sker finns det risk för att arbetslösheten i nästa lågkonjunkturkommer att stiga ytterligare.EU världens bästamiljöorganisationSom medlem av EU har inflytande över dengemensamma miljöpolitiken.Folkpartiet vill utarbeta en strategi för hur den möjligheten bäst skalltillvaratas.Oavsett om är med i EU eller ej påverkas miljön av våragrannländers miljösituation. Föroreningar i luften och utsläpp i vatten bryrsig inte om nationsgränser. Vi äter mat som producerats eller förädlats iandra länder. För att minska miljöförstöringen krävs att vi arbetar framgemensamma miljöregler för EU:s inre marknad. För att garantera en höglivsmedelskvalitet är det nödvändigt att arbeta på europeisk nivå.Styrkan med EU:s miljöarbete är särskilt viktig i det globala miljöarbetet.För att minska växthuseffekten är det viktigt att varje land tar ansvar för attminska sina koldioxidutsläpp. Ett skäl till att länder inte vill skärpakoldioxidskatterna på enbart nationell nivå är att det riskerar att försämrakonkurrenskraften för den inhemska industrin. vill verka för av ekonomiska styrmedel används för att främja miljöanpassadkonsumtion och produktion samt hindra miljöskadliga utsläpp.Koldioxidutsläppen måste begränsas för att minska riskerna för enväxthuseffekt. Det kan ske till exempel genom miljöavgift på koldioxid. Menom ett enskilt land inför eller höjer en befintlig koldioxidskatt kan effektenbli att produktionen flyttar. För den globala miljön är inget vunnet med detta.Det är angeläget att EU inför en koldioxidavgift. Eftersom den betraktassom en skattefråga kan den inte införas genom ett majoritetsbeslut inomEU. Miljöavgifter bör istället betraktas som just miljöfrågor och kunnabeslutas i den ordningen i EU. Trots att fem partier i (inklusiveMiljöpartiet) kräver ökad överstatlighet och effektivare beslut när det gällermiljöskatter har regeringen visat sig helt ointresserad av att driva frågan. Vidtoppmötet i försatte regeringen chansen att få gehör för en sådanförändring. måste anstränga sig för att få fram en gemensamkoldioxidavgift och höja ambitionen för miljöns skull. Detta bör gesregeringen till känna.Narkotika, tobak ochalkoholEU bestämmer inte vår narkotikapolitik. Den beslutar vi omsjälva och så bör det förbli. Varje land bestämmer självt medvilka lagar och metoder det vill föra kampen mot narkotikan.Men politik utformas inte i lufttomma rum. Vi påverkas avsynsätt i vår omvärld och reagerar både på vad våra grannargör och vad de inte gör.Narkotikapolitiken är en stridsfråga i , och är ettslagfält i den kampen. Den striden får inte förlora och det finnsheller ingen anledning att vi skulle göra det. För att vinna krävs dock attpolitiker, media, polis, tjänstemän, folkbildningsorganisationer m fl ärberedda att samla krafterna till gemensamma insatser. För trovärdighetensskull är det också viktigt att de svenska Europaparlamentarikernas enighet idrogpolitiken bevaras - även efter valet till 1999.Regeringens profil på narkotikaområdet har varit oroväckande låg.Folkpartiet menar att det krävs ett betydligt mer intensivt arbete för att föraut narkotikastrategi i Europa.Om misslyckas med det finns det risk för att den holländskamodellen istället kommer att prövas. måste därför visa upp sig inomEU, föra ut korrekt information om sin narkotikapolitik och om de resultatden gett. Det svenska budskapet måste vara klart och konsekvent, visa ochövertyga om att all icke-medicinsk användning av narkotika är och förblirförkastlig.Med den svenska, mycket restriktiva politiken har vi i uppnåttgoda resultat. Statistik över ungdomars användning av narkotika visar ocksåpå framgång. uppgav av elever iårskurs nio att de testat narkotika. har siffran legatmellan 3 och 5 procent.Undersökningar visar att om samhället har en slapp attityd till droger ochnarkotika är lättillgängligt är fler redo att pröva på droger. Om det iställetkrävs en ansträngning för att få tag i narkotika så kommer en betydligt lägreandel att pröva.Statistik visar att skillnaden mellan svenska och holländska tonåringarsanvändning av cannabis är stor. hade av svenskaungdomar i åldern 15-19 använt cannabisprodukter medansiffror visar att av holländska tonåringar någon gångsäger sig ha provat cannabis. Denna markanta skillnad kan tolkas att vara ettresultat av samhällets inställning till narkotikan och av den politik som förts.Det är viktigt att gör sin röst hörd på den politiska arenan. Svenskdrogpolitik är effektiv och det finns ingen anledning för oss att överge vårpolitik som präglas av "nolltolerans". Vi måste också kräva en internationellstatistik där utgångspunkterna är gemensamma och som ger möjlighet tillrättvisande jämförelser mellan bland annat och Sverige.För att minska alkoholskadorna räcker det inte med åtgärder som enbart ärinriktade på det öppna alkoholmissbruket. Även den totala alkohol-konsumtionen måste minska. Det finns övertygande belägg för att en politiksom minskar tillgängligheten av alkohol också minskar alkoholkonsumtionoch alkoholskador. Huvuddragen i den svenska alkoholpolitiken bör därförligga fast. EU måste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga, inte som ettjordbruksproblem. Offentlig representation med alkohol skall ske undermycket restriktiva former.I många västländer intensifieras nu arbetet med åtgärder mot tobaksbruketoch rökningen minskar nu långsamt i dessa länder. ökar denkraftigt i och i tredje världen.Den nya regeringen i har visat en skärpt hållning i tobaks-frågor vilken kan förväntas bidra till en skärpt tobakspolitik inom EU. Detdirektivförslag om reklamförbud vilket blockerats av en minoritet avmedlemsländerna kan nu komma att genomdrivas.Svensk tobaksindustri verkar aktivt i , och bör där liksomi Öst- och och i tredje världen aktivt stödja dessa länder iarbetet mot tobaksbruk.Likaså bör stödja arbete med attutforma en internationell konvention om arbetet mot tobaken. Den syftar tillatt få världens regeringar att samarbeta bättre i det internationellatobaksarbetet och undanröja de problem med frihandelsprinciper o.dyl. somför närvarande ställer till problem när det till exempel gäller att stoppa deninternationella smugglingen och de transnationella tobaksföretagens globalamarknadsföring. Vi menar vidare att inom EU skall arbeta för attsubventionerna till tobaksodlare avskaffas.Den gemensammajordbrukspolitikenEn reformering av CAP (Common Agricultural Policy), dengemensamma jordbrukspolitiken, måste inledas så attEU kan ge tydliga signaler till de kommandemedlemsländerna och undvika obalans och snedvridandeeffekter av konkurrensen på deras marknader. Många länderi Öst- och är viktiga jordbruksproducentermed ett jordbruk som är eller kan bli konkurrenskraftigt.Men som allt företagande kräver även jordbruket tydlighetnär det gäller regelsystem och en viss långsiktighet. Kvoter,regleringar och omständlig administration underlättar ingetföretagande.Länderna måste ges tid och förutsättningar att planera för en kraftigtreformerad CAP så att de inte använder CAP som referens när de nugenomför stora förändringar i sina respektive jordbrukssektorer. Dennatydlighet är lika viktig för de nuvarande medlemsländerna som för depresumtiva medlemmarna.En del menar att man under en övergångstid, eller till och med permanent,skulle ha förmånligare regler för relativt rika jordbrukare än förÖsteuropas fattigare jordbrukare. Detta är en lösning som vi inte kanförsvara.