mot · GM02L421 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L421av m.fl. (kd)En värdekommissionTilliten som fundamentInget samhälle kan fungera utan tillit. Det goda samhälletbyggs på förtroende.På senare tid har nationalekonomerna allt oftare understrukit att deekonomiska strukturerna inte fungerar utan tillit. När vi sluter ett avtal, gören affärsuppgörelse, vill vi kunna tro att vår motpart är beredd att uppfylladet som ställts i utsikt. Om utgångspunkten vore att bryta eller attförfuska ett ingånget avtal så upphör affärslivet att fungera. Vi strävar efterett samhälle där förtroende och tillförsikt finns med i alla mänskligarelationer; i familjen, i skolan, i arbetslivet, i vänkretsen, i kontakterna medde offentliga myndigheterna.Tillit uppstår inte av sig själv. Den grundas i värden. Sociala relationerbygger på ömsesidighet. Denna ömsesidighet fungerar inte utan att vi redansom små fått inplanterat de goda värdena. Allt flera kriminologer påpekar attuppfostran faktiskt har betydelse. Värdeöverföringen och träningen i attkontrollera sina impulser är helt centrala för att kunna leva ett bra liv irelation med andra människor.Varje dialog, varje diskussion blir till en meningslöshet, om det inte hos desom för samtalet finns ett gemensamt etiskt minimum, en gemensamuppsättning värden och värderingar; ett fundament för dialogen. Om vi intebryr oss om att utkristallisera och diskutera och förklara detta minimum ärrisken uppenbar att det faller i glömska och ersätts av ett moraliskt gungfly. "Det sätt på vilket vi upplever och tolkar världen beror i mycket hög gradpå det slags idéer som fyller våra sinnen", skrev filosofen ett tjugotal år sedan. Att föra en debatt om dessa idéer borde därför varacentralt i allt samhällsengagemang.De politiska partierna är inte och bör inte vara de mest centralasignalgivarna när det gäller överförande av värden och värderingar. Familjenär givetvis den viktigaste. Förskolan, skolan, medierna, vänner och kamraterkompletterar familjemiljöerna i denna uppgift. Lagstiftaren deltar också -eftersom lagstiftning är normerande, åtminstone i viss utsträckning.Men även i politiken finns det behov av samtal och debatt kring degrundläggande mänskliga värdena. Och självfallet är det av central betydelseatt de politiska beslut som fattas av riksdag, landsting/regioner ochkommuner är grundade i ett accepterat värdemönster. Politiska beslut måstebygga på en realistisk bild av människan. Människosynen är avgörande. Ochpolitiska beslut och politisk opinionsbildning kan auktorisera både familjensoch skolans möjligheter och ansvar för att värden och värderingar överförs.För oss kristdemokrater har frågan om människosynen alltid varit dencentrala i det politiska arbetet. Kulturtraditionen påverkar självfallet värde-och normsystemet i ett samhälle. finns inom vad man kallar denvästerländska kulturkretsen, som präglats starkt av kristet och humanistiskttänkande. Den värdebas som skapats inom denna tradition utgör en godgrund för uppbyggandet av en människovärdig miljö; det vi kallar ett gottsamhälle.Mycket av vår samtid karaktäriseras av osäkerhet, ibland förvirring, ettsökande efter vad som är meningen. Vi anser att det är viktigt att ävenpolitikerna möter dessa behov på ett naturligt sätt.Tidigare har vi kristdemokrater pekat på det norska exemplet med envärdekommission. Till det politiska ledarskapet hör möjligheten att starta endiskussion och att försöka leda den in på meningsfulla områden även ompolitiker i dessa sammanhang skall akta sig för att komma med facit. Härbeskrivs i korthet det norska exemplet.Den norskavärdekommissionenOrganisation: Består av en styrgrupp på 12 ledamöter och ettråd på 37 ledamöter samt ett sekretariat. Budget 5 miljonerNRK.Rådet skall samlas åtminstone . Styrgruppen kan utseegna referensgrupper.Kommissionen skall bl a arbeta med utfrågningar, seminarier,institutionsbesök och möten med människor (folkmöten).Slutrapporten skall var klar före mandattidens utgång . En delrapportbör tas fram . Fortlöpande rapporter och andra papper börkomma. Materialet är offentligt.Kommissionens uppdrag:Huvudmålet är att bidra till en bred värdemässig ochsamhällsetisk mobilisering för att stärka positivagemenskapsvärden och ansvar för miljön ochsamhällsgemenskapen. Det är viktigt att motverkalikgiltighet och främja personligt ansvar, deltagande ochdemokrati.Den skall bidra till att skapa större insikt om värdefrågor och etiskaproblemställningar på ett sådant sätt att våra liv som enskilda, vår kultur ochsamhällsutveckling och vårt förhållande till naturen i större grad kan präglasav insiktsfulla värdeval".Den skall bidra till kunskap om den värdemässiga utvecklingen isamtidskulturen, bl a de institutionskulturer vi är del av och våra individuellavärdeuppfattningar.Den skall analysera den värdepåverkan som sker genom olika kanaler isamhället. Den, delvis okända, påverkan skall värderas i förhållande till denkända uppfostran som sker.Den skall identifiera aktuella värdemässiga och samhällsetiska utmaningarman står inför och diskutera möjliga svar på dem. Den skall uppmana ochstimulera offentliga myndigheter och relevanta delar av det civila samhällettill debatt och deltagande.Den bör bidra till diskussionen om vad som är de offentliga myndighe-ternas uppgift och vad den enskilde, familjen, det civila samhälletsinstitutioner och näringslivet har ansvaret för.Den skall uppmana och utmana till etisk reflektion och handling, inte baragenom utredningar, utan genom ett brett spektrum av aktiviteter, somexemplifierar, aktualiserar och konkretiserar värdefrågor.Hur använda det norskakonceptet i ?Den norska uppläggningen av värdekommissionen är mycketlik den svenska maktutredningen (kommittédirektiv1985:36).Maktutredningen skulle belysa följande frågeställningar:1. Vilka är de viktigaste maktresurserna i vårt samhälle och hur är defördelade? Vilka resurser har de enskilda medborgarna att påverka samhälls-förändringen? Vilket inflytande har olika grupper och kategorier av individeröver sina livsvillkor?2. Hurudan är fördelningen av maktresurser och inflytande inom fyra cen-trala samhällsområden: Näringslivet, organisationer, den offentliga sektornsamt opinionsbildningen? Vilka möjligheter har de enskilda individerna attdelta i beslutsprocesserna och att påverka vad som händer inom dessa om-råden?3. I vilken riktning förändras fördelningen av maktresurser och inflytande ivårt samhälle? Förändras formerna för olika gruppers maktutövning ochsamverkan mellan olika maktgrupper så att medborgarnas möjligheter tillinsyn och kontroll totalt sett ökar?Ett par goda exempel på de böcker som gav ut är YvonneHirdmans "Att lägga livet tillrätta" och /.Vägen är måletSyftet med både den norska värdekommissionen och densvenska maktutredningen är/var inte att i första hand få framunderlag för politiska beslut av den typ som brukarförutsättas för svenska utredningar. Man skulle kunna sägaatt för dessa båda utredningar är vägen målet, dvs detgrundläggande syftet är att öka förståelsen och insikten kringproblemområdet och att få till stånd en bredsamhällsdiskussion. Eller som det uttrycks i direktiven tillden norska kommissionen: en bred värdemässig ochsamhällsetisk mobilisering för att stärka positivagemenskapsvärden och ansvar för miljön ochsamhällsgemenskapen".En svensk kommissionEn svensk genomlysning av samhällets fundament, dvs denvärdebas som håller ihop samhället, skulle vara mycketbetydelsefull.UppläggDet går utmärkt att använda sig av det grundläggandeupplägg som den norska värdekommissionen har. Där finnsen mängd spännande ansatser som kan användas för attbelysa etikens/värdebasens betydelse för olikasamhällsområden. Det finns t ex anledning att fokusera påföljande frågeställningar:- vilka är de grundläggande värdena för ett gott samhälle och vilka ärinspirationsgivarna för dessa-- hur tillägnar vi oss etiken/värdena-- familjens, skolans, rättssystemets, medias och övriga signalgivaresbetydelse som värde- och normöverförare-- hur rättssystem och rättstänkande byggs upp utifrån den gemensammavärdebasen-- samhällsekonomins beroende av en fungerande etik i form av tillit ochförtroende-- spridningseffekterna på värdebasen utifrån den medicinsk-etiskapraxisen-- familjens betydelse för ett gemenskapstänkande-- värdebasens betydelse för uppbyggande av företags- och organisations-kulturer-- värdebasens utveckling och betydelse i ett informationssamhällejämfört med jordbruks- och industrisamhällena-- värdebasens utveckling och betydelse i ett samhälle med allt störreetnisk mångfald.-OrganisationMycket talar för att själva kommissionen inte bör vara alltförstor (den svenska maktutredningen hade sex ledamöter). sådan mindre styrgrupp bör liksom i det norska falletknytas en bred referensgrupp. Kommissionen bör dessutomvara fri att tillskapa egna referensgrupper inom olikaområden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en svensk värdekommission.Stockholm den 28 oktober 1998Alf ()()()()()()