ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fi50 · 1998-04-29 00:00:00 — Regler br infras som gr attuppfinnare och innovatrer kan beskatta inkomster avroyalty som utgr frn patent i inkomstslaget kapital.Uppfinnare och innovatrer br ges rtt att ta upp inkomsterav royalty som grundas p patent som kapitalinkomst, vilketf.n. innebr 30 procents skatteuttag.Slopad lneskatt p vinstandelarDen srskilda lneskatten p vinstandelsmedel bravvecklas. Det finns goda skl som talar frvinstandelsstiftelser i fretagen. Det r viktigt att mjlighetkan ges fr alla anstllda att p detta vis f ett ekonomisktutbyte som r relaterat till graden av framgng i fretaget.Det finns flera goda exempel p vinstandelsstiftelser isvenskt nringsliv.Frslag till skattesnkningarSkattetrycket mste snkas s att mnniskor kan frsrja sigp sin ln och s att vi fr fler och vxande fretag somgenererar sysselsttning.Vi freslr drfr fljande skattesnkningar:? ett srskilt frvrvsavdrag fr pensionsgrundande inkomster upp till 7,5basbelopp i den kommunala beskattningen p 1999, 9 procent2000 och 2001.?? en statligt finansierad skning av kommunalskatten med 2000och 2001?? ett grundavdrag per barn p i den kommunala beskattningen?? ett avdrag fr styrkta kostnader fr barnomsorg som inte rsubventionerad?? en hjning av det allmnna grundavdraget till ?? en successiv snkning av fastighetsskatten till och ingeninfasning av de s.k. krisrgngarna i fastighetsskatten 1999?? en snkning av bensinskatten med 20 re plus moms?? en hjning av reseavdraget till per mil?? en snkning av beloppet fr vilket inget reseavdrag fr gras till ?? en hjning av avdraget till pensionsfrskringar till ett basbelopp per r?? en 50-procentig skattereduktion fr tjnster, inklusive ROT-arbeten, somutfrs i hemmet p per hushll och r?? en mjlighet fr fmansfretagare att - efter att ha tagit utmarknadsmssig ln - ta ut resterande verskott i fretaget somaktieutdelning?? ett slopande av dubbelbeskattningen p aktier?? ett slopande av frmgenhetsskatten?? en snkning av brnsleskatten p arbetsredskap?? en snkning av elskatten fr livsmedelsnringen?? en frlngd skatteinbetalningsperiod fr fretagen?? beskattning av royaltyinkomster som kapital?? ett slopande av skatten p vinstandelar?? ett avskaffande av reklamskatten som finansieras med en hjning avtidningsmomsen?? P?HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den statliga inkomstskatten skall vara maximalt ,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om frdelning av beloppsavdrag,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om omrkningstalen i fastighetstaxeringen och behovet avfastighetstaxering,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om reklamskatten,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om skattesnkningar fr att mnniskor skall kunna leva p sin ln ochfr att skall f fler och vxande fretag som genererarsysselsttning.
mot · GL02Fi51 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Det stundande skapar särskilda problem. Myndigheter, företag och privatpersoner runt om i världen har dataprogram som är kodade med två i stället för fyra siffror i årtalet. Om dessa inte kodas om eller byts ut till modernare program, kommer kaos att uppstå i datasystemen vid inträdandet . Allt fler inser att 2000-problematiken inte får underskattas och att det är nödvändigt att vidta åtgärder . Vi moderater har länge försökt skapa uppmärksamhet kring problemet, bland annat via interpellation och partimotion, men regeringen har länge förringat svårigheterna och nöjt sig med sedvanlig utredning och segdragning av frågan. Vi har tidigare föreslagit att en så kallad 2000-general man eller kvinna skall tillsättas för att ge arbetet profil och prioritet. Regeringen svarade efter några veckors tänkande med en delegation under ledning av kommunikationsministern. Några officiella uttalanden från denna delegation eller några tecken på att den skyndsamt tagit sig an sitt svåra uppdrag har inte synts. Detta är mycket oroande. För att påskynda och intensifiera arbetet med 2000-problematiken anvisar vi på tilläggsbudget ett reservationsanslag på till utgiftsområdet 1 anslag m.m. Anslaget skall användas för tillsättandet av en nationell kommission med deltagande från hela samhället. Kommissionen skall ta ett samlat grepp om frågan, samla in redan befintlig kunskap på nationell nivå, samarbeta med motsvarande kommissioner i andra länder samt leda och prioritera det nationella arbetet, varvid vissa mönsterbildande punktinsatser kan behöva finansieras. Skapandet av det nya anslaget förutsätter att beslutar genomföra besparingar motsvarande åtminstone netto på övriga utgiftsområden i tilläggsbudgeten. Förslag på besparingar på 4 mdr kr netto jämfört med regeringens förslag finns i de olika kommittémotioner har väckt med anledning av tilläggsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att på tilläggsbudget till statsbudgeten för hos regeringen begär förslag om höjt anslag med till en kommission med uppgift att underlätta och samordna dataomställningen i enlighet med vad som anförts i motionen. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av anslaget.
mot · GL02Fi52 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Socialdemokraterna har regeringsansvaret i landet och innehar dessutom makten i cirka 200 av landets 288 kommuner. Landstingen styrs med ett undantag av Socialdemokraterna. Det innebär att ansvaret för de brister som uppmärksammats inom kommunala kärnverksamheter ligger hos Socialdemokraterna. De svenska medborgarna betalar världens högsta skatter men får inte världens bästa välfärd. Trots att regeringen konstaterat att en höjning av det kommunala skatteuttaget bör undvikas, eftersom det innebär negativa effekter både för enskilda hushåll och för samhällsekonomin fortsätter den att bedriva samma politik. Höjningen av statsbidragen motsvarar, vilket regeringen också poängterar, i utdebitering. Men regeringen glömmer att påpeka att även statsbidrag finansieras med skatteinkomster. Här tillåts alltså skattetrycket i praktiken stiga ytterligare, och ändå kan ingen gärna säga att har världens bästa välfärd. Basen för den bland annat kommunla ekonomin är skatteintäkterna. Ungefär tre fjärdedelar av kommunernas inkomster utgörs av skatteintäkter. Löneinkomsterna svarar för huvuddelen även om olika lönerelaterade ersättningar, t.ex. sjukpenning, också är skattepliktiga vid den kommunala beskattningen. När det går bättre för svensk ekonomi och när fler får nya riktiga jobb, ökar kommunens skatteintäkter utan att skattesatsen behöver höjas. Om den ekonomiska tillväxten är god, skapas automatiskt ett utrymme för skattesänkningar. Den ekonomiska politik Moderata samlingspartiet förordar skapar förutsättningar för ett växande skatteunderlag. Genom en avreglering av arbetsmarknaden, en bättre fungerande och mer flexibel lönebildning och lägre skatt på investeringar och arbete skapas betydligt fler arbetstillfällen i företagen runt om i . Det leder bl.a. till att kommunernas kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder kan sjunka. Regeringens återkommande höjningar av statsbidragen till kommunsektorn bevisar att Socialdemokraternas kommunalpolitik misslyckats. Den politik vi vill driva syftar till att stärka kommunerna genom att förbättra basen, dvs. Regeringens förslag att skjuta till i generellt statsbidrag till kommunsektorn kan vi inte biträda. Det kommunala budgetarbetet för avslutades för cirka . Således har det ytterligare tillskottet till kommuner och landsting för innevarande budgetår dåliga förutsättningar att användas på ett fullgott sätt, främst eftersom fullmäktigeförsamlingarna gjorde nödvändiga prioriteringar . Risken är därmed uppenbar att dessa extra medel används till mindre angelägna uppgifter i stället för att direkt komma till medborgarnas nytta. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå regeringens förslag till höjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting 1998 i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fi55 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 1 För över pengar från arbetsmarknadspolitiken till kommuner och landsting Behoven i välfärdens kärnverksamheter vård, omsorg och skola är efter en rad år av nedskärningar mycket stora. Vårdköerna växer, vanvård i äldreomsorgen påtalas allt oftare, skolorna har stora problem med ökat våld och utslagning m.m. har människor i dessa verksamheter tvingats ut i arbetslöshet eller så får unga människor inte jobb. Staten gör stora insatser på arbetsmarknadspolitikens område och betalar enorma summor för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och a-kassa. En del av åtgärderna riktas till att skapa tillfällig sysselsättning i kommuner och landsting, men då till arbetsuppgifter som inte normalt ska konkurrera med ordinarie arbete. Det kan ibland få den absurda konsekvensen att en person avskedas för att sedan via AMS ändå utföra nästan samma jobb. Denna rundgång är stötande, ekonomiskt omotiverad och medför kvalitetsförsämringar för såväl verksamheten som för de drabbade. Det kan vara klokt att i stället för arbetsmarknadspolitiska åtgärder skicka pengarna direkt till kommuner och landsting. Det skulle minska kostnaderna för a-kassa, arbetsmarknadspolitiska åtgärder och socialbidrag. Den totala arbetslösheten kan på så vis sänkas och för samhället viktiga tjänster kan utföras inom ordinarie verksamhet. Liknande åtgärder har tidigare skett på utbildningsområdet. Utökningen av komvux har åtminstone delvis finansierats genom neddragning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är enligt vår mening en klok politik. Att minska arbetsmarknadspolitiska åtgärder och i stället öka statens bidrag till kommuner och landsting kan emellertid medföra att den öppna arbetslösheten på kort sikt ökar något trots att den totala arbetslösheten minskar. Det beror dels på att en del kommuner och landsting kan komma att använda delar av resurstillskottet till att förbättra sitt finansiella sparande och dels på att arbetsmarknadsåtgärderna kan vara billigare än många ordinarie jobb. Men på lite bör ändå åtgärden kunna medföra positiva effekter på samhällsekonomin, som uppväger dessa kortsiktiga nackdelar. Vi anser därför att åtgärden närmare bör analyseras av regeringen för att sedan kunna ingå i den kommande budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överföra medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder till bidraget till kommunsektorn.
mot · GL02Fi57 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen 1997/98:150 att reklamskatten på reklamtrycksaker skall slopas. Däremot föreslår man inte någon sänkt eller avskaffad reklamskatt i övrigt. Regeringens förslag innebär att dagstidningar och annan press missgynnas i förhållande till direktreklam till hushållen. Konkurrensen på reklammarknaden snedvrids därmed till fördel för direktutdelad reklam, som också i många stycken är ett miljö- och resurshushållningsproblem. Istället borde regeringen, som ett första steg, sänka reklamskatten lika mycket för all tryckt reklam. Detta mot bakgrund av att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen uttalar sin vilja att helt slopa reklamskatten när ekonomiskt utrymme ges. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkt reklamskatt med lika mycket för all tryckt reklam.
mot · GL02Fi59 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition beslöt att införa tillfällig avgångsersättning () för dem som fyllt 60 men ej , och haft arbetslöshetsersättning eller deltagit i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd . Återinför tillfällig avgångsersättning () Regeringen aviserar i propositionen förändringar av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I samband med dessa förändringar bör även återinförande av tillfällig avgångsersättning () vara en angelägen åtgärd. Denna åtgärd som tillfälligt infördes blev mycket uppskattad bland äldre arbetslösa. Närmare 20.000 (18.572) personer utnyttjade åtgärden. Försöket borde förlängas inte minst med tanke på den rekordhöga arbetslösheten i de kontorsadministrativa yrkena. En sådan åtgärd skulle särskilt gynna äldre långtidsarbetslösa kvinnor. Arbetsmarknadspolitiken skall givetvis i första hand arbeta med aktiva åtgärder för att få tillbaka de arbetslösa till arbetsmarknaden. Vi måste dock vara medvetna om att stora grupper äldre trots ansträngningar har stora svårigheter och ibland obefintliga möjligheter att få nytt arbete. Detta gäller framförallt de äldre kvinnliga administratörerna, där ett nytt arbete framstår som något ouppnåeligt, oaktat hur efterfrågan på arbetskraft kommer att utvecklas. Det är en grupp som dessvärre aldrig fått kompetensutveckling i sitt tidigare arbete, varför de är särskilt illa rustade i den strukturomvandling som sker. har arbetsmarknaden för kontorsadministratörer försämrats dramatiskt. Yrkesgruppen har minskat med 100.000 personer ! De jobb som försvunnit på kontoren kommer med stor sannolikhet inte tillbaka. Plattare arbetsorganisationer och datorisering leder till att varje anställd i allt högre utsträckning får sköta sin egen administration. Enligt studier som () genomfört kommer antalet kontorsadministratörer också fortsätta att minska. Alla förändringar som gjorts i arbetslöshetsförsäkringen har skapat stor osäkerhet bland de arbetslösa. Dessa är djupt oroade över vad som händer med bortre parenteser, samhällstjänst, socialbidrag etc. Alternativet pensionering tillfällig avgångsersättning skulle ge större trygghet och åtminstone vetskap om vilken ekonomi som gäller fram till ålderspensionen. En förlängning av skulle således innebära en fördel för den enskilde med större trygghet och en anständig avslutning på ett långt yrkesliv. För samhället finns också fördelar genom att belastningen på de arbetsmarknadspolitiska resurserna minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillfällig avgångsersättning bör återinföras för den som fyllt och erhållit från arbetslöshetsförsäkringen och/eller har genomgått någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd .
mot · GL02Fi60 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Den ekonomiska situationen i vårt land har förbättrats. Vi har balans i statens finanser och detta har vi all anledning att vara nöjda med. Det saknas dock några förslag i vårbudgeten som jag verkligen hade förhoppningar att de skulle vara med. Jag har motionerat i denna fråga; det gäller den orättvisa energibeskattning som jordbruksföretagen drabbas av. Svenskt jordbruk har gjort valet att konkurrera med hög kvalitet på livsmedlen. Bra djurskydd och produktion fri från antibiotika kommer med all säkerhet vara en framgångsrik linje även . Vi vet dock att hög kvalitet ofta innebär högre produktionskostnader. I den Björkska utredningen presenteras kostnadsläget för den svenske bonden i förhållande till den danske och finske bonden. Där framgår mycket tydligt att våra svenska bönder tvingas arbeta med betydligt högre kostnader än våra grannar. Det är inte rimligt att jordbruksföretag belastas med högre skatter och avgifter på bl a elenergi och eldningsolja än andra tillverkningsföretag. Den Björkska utredningen visar tydligt att vi i belastar jordbruksföretagen med betydligt högre skatter och avgifter än vad både och gör. Våra svenska jordbruksföretag måste få förbättrad lönsamhet om vi skall få behålla den höga kvalitet som vi har på svenska livsmedel, annars finns risken att de tvingas överge kvalitetslinjen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skatten på el och eldningsolja för jordbruksföretag bör sänkas till samma nivå som gäller för andra tillverkningsföretag.
mot · GL02Fi61 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Uthyrning av arbetskraft är en snabbt växande bransch. Enligt uppgifter från TT beräknades 14 000 personer vara sysselsatta i uthyrningsbranschen . Detta var en ökning jämfört med året innan. I flera andra europeiska länder är uthyrningsverksamheten reglerad. I är den oreglerad. Detta ökar risken för att oseriösa företag etablerar sig. Många företag har behov av att ta in extra personal vid exempelvis sjukdom eller när särskild kompetens behövs. Men arbete i uthyrningsföretag innebär också en stor otrygghet för många. Det blir svårt att planera för sitt liv eftersom man inte vet när man har arbete eller är arbetslös, vilket också gör den ekonomiska situationen mycket pressad och svårplanerad. Situationen försvåras av att man i praktiken kan bli uppsagd av det företag där man utför arbetet. Det händer att inhyraren ringer till uthyraren och vill byta till en annan person, vilket kan betyda att man inte har något arbete . Dessutom kan det dröja innan man blir bokad för nästa arbete. Man har anställning men inget arbete, om man inte har avtal om lön och garanterad arbetstid. Arbete i uthyrningsföretag innebär många olika arbetsuppgifter, i olika situationer. Därför måste man hålla sin kunskap aktuell när det gäller teknisk utrustning och olika system. Detta förutsätts man ofta göra själv. En del företag ordnar kurser, men utbildningen sker som regel inte på betald arbetstid. De existerande missförhållandena inom personaluthyrningsbranschen drabbar i första hand kvinnor, som utgör majoriteten i dessa företag. För att minska problemen för arbetstagarna behövs någon form av auktorisation. Detta skulle bidra till att de värsta avarterna sorteras bort. En auktorisation kan innebära garanter för att innehavaren har tillräckliga kunskaper och ekonomiska resurser för att klara av sin verksamhet. Exempelvis kan kreditprövning göras, liksom kontroll av att innehavaren inte har varit inblandad i någon konkurs . Det behövs därför en lagreglering av uthyrningsbranschen för att minska risken för social dumping. Dessutom minskar man risken för övervältringskostnader på samhället i form av arbetslöshetsförsäkring. En statlig auktorisation av personaluthyrningsföretag kombinerar inhyrningsföretagens behov av flexibilitet med rimliga villkor för de anställda i uthyrningsföretagen. I slutbetänkandet från Utredningen för utvärdering av avregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet (SOU 1997:58) läggs förslag på en statlig auktorisation. Utredningens förslag var dessutom förankrade hos branschen och de avtalsslutande parterna. Regeringen bör därför lägga fram förslag till lagstiftning i linje med ovan nämnda slutbetänkande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om auktorisation av personaluthyrningsföretag.
mot · GL02Fi62 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:153 Vissa kommunala frågor I propositionen föreslås bl.a. att det genom en ny lag införs vissa möjligheter för landsting och kommunerna i respektive att i utjämningssyfte lämna bidrag till annan kommun. Målsättningen är att möjliggöra en utjämning av de relativt stora skillnader som finns mellan de nuvarande landstingen i respektive län så att indelningsändringarna inte skall föranleda några väsentliga ökningar i det kommunala skatteuttaget eller väsentliga minskningar av verksamheten för innevånarna i dessa län. instämmer i detta behov, men anser att möjligheten att lämna bidrag skall vara klart tidsavgränsat. Det är angeläget för att kommunerna per omgående skall inrikta sig på att anpassa verksamheten till ett läge där bidrag inte längre ges mellan kommuner. Principen att varje kommun bygger och verkar för egna pengar är angelägen och varje undantag måste därför tidsbegränsas. Propositionens förslag innebär inte någon skyldighet för landstingen att lämna bidrag till kommunerna. Regeringens avsikt är att bidrag skall lämnas , och den föreslår därför en utvärdering före utgången av . motsätter sig inte en utvärdering före utgången av men anser till skillnad från regeringen att det är angeläget att kommunerna redan från början är helt klara på att en anpassning skall ske fram till en bestämd tidpunkt. Den tidpunkten bör sättas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rätten till bidrag mellan kommuner avgränsas till att gälla längst till utgången av . Skånberg (kd)
mot · GL02Ju42 · 1998-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:97 Polisens register har tillträtt Europolkonventionen och vi är därmed skyldiga att på begäran lämna uppgifter från svenska polisregister till Europol. Även Schengen innebär ett sådant polissamarbete. I samband med sitt yttrande till justitieutskottet inför behandlingen av propositionen om Europol påpekade att det är likgiltigt om sådana register förs manuellt eller elektroniskt. De måste i båda fallen lämnas ut och kan då föras in i Europols datoriserade informationsregister, som står till alla medlemsstaters förfogande. Särskilt uppmärksammades polisens s k analysregister, som då inte fick datoriseras. Där kan ur integritetssynpunkt känsliga personuppgifter registreras, inte bara för brottslingar och misstänkta utan även för vittnen och brottsoffer. Det blir här tillåtet att ta med uppgifter, som särskilt listas som förbjudna att registrera i andra sammanhang. Det kan röra sig om t ex etniskt ursprung, religion, politisk åsikt, hälsa och sexuell läggning. hänvisade till nu föreliggande proposition, som skulle ge klarhet i vilka regler som gäller bl a för analysregistret. Propositionens förslag till polisdatalag omfattar ett belastningsregister och ett misstankesregister. På sidan 53 uppger regeringen att det även finns andra register, bland dessa beslags- och analysregistret. Det skulle alltså kunna vara ur detta analysregister som Europol kunde hämta de ovan nämnda känsliga personuppgifterna. Jag kan inte finna att villkoren som ska gälla för detta register behandlas i propositionen. Det bör aldrig vara tillåtet för polisen att registrera integritetskänsliga uppgifter för brottsoffer och vittnen på ett sådant sätt att de kan föras över för spridning till andra länder genom Europol eller Schengen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud för polisen att registrera integritetskänsliga personuppgifter rörande brottsoffer och vittnen.