mot · GM02U604 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U604av m.fl. (v)KubaBlockadenKuba är ett land som är utsatt förkrigföring från stormakten . blockad mot Kubahar varit mycket negativ för landet, dess ekonomi ochförsörjning med livsmedel och läkemedel. Det handlar omutpressning för att uppnå underkastelse. När Sovjetunionenföll samman tappade av sinexportmarknad. Hela ekonomi var p.g.a.blockadenuppbyggd på handeln med och ochproduktionen sjönk katastrofalt. upptrappning avblockaden - med Helms-Burtonlagen 1996 och dess mer äntrettio tillägg - försämrar situationen ytterligare. Framför alltdrabbas sjukvården. kan bara med oerhördauppoffringar upprätthålla sin unikt höga standard inom sjuk-och hälsovård.Blockaden kostar nästan , vilket är mycketför ett land som har mindre än en tiondel av resurser. Genomblockaden fördyras import av livsmedel, läkemedel och industriprodukter.Den innebär att aidssjuka inte kan få den medicin de behöver och atthjärtsjuka inte kan få pacemaker, antibiotika och andra avgörande läkemedel.Blockaden leder till att cancersjuka inte kan få adekvat behandling, att detsaknas respiratorer, att vaccin inte kan tillverkas för att råvaror inte fårköpas. Blockaden har inneburit att Bayer, , Ninc, Telectronics,Vitalmec, , , och andra läkemedelsföretag ellerföretag som säljer medicinsk utrustning har tvingats upphöra med sinförsäljning till Kuba.Blockadens konsekvenser är stora och mycket negativa för kubanerna. Detnaturliga för många kubaner skulle vara att ha goda förbindelser med detnärmaste grannlandet, där också många kubanska invånare har släktingar ochvänner.Blockaden bryter mot internationella avtal och folkrätten. försök atttvinga till underkastelse på villkor upplevs som ett direktintrång i ett självständigt lands politik. har en historia av direkta ochindirekta militära interventioner i och övriga världen. De flestakubaner är beredda att försvara sitt lands oberoende mot krav på över-höghet. agerande försvårar införlivande i den internationellaekonomin och blockaden hindrar den demokratiska utvecklingen i landet.Kubas utbildningssystem,sjuk- och hälsovårdKuba har efter revolutionen utvecklat en högutbildningsnivå. Alla kubaner har rätt till gratis utbildning.Analfabetism är utrotad och andelen universitetsutbildade ärhög. Hälso- och sjukvården är väl utvecklad.Spädbarnsdödligheten ligger på samma låga nivå som ieuropeiska länder och väsentligt lägre än i jämförbara länderi tredje världen.Demokrati och mänskligarättigheterMänskliga rättigheter omfattar mer än yttrande- ochtryckfrihet. Det handlar också om att leva upp till FN:sdeklaration om mänskliga rättigheter och konventionerna ombarns och kvinnors rättigheter samt om rätten till socialutveckling. Med beaktande av detta är respekt för demänskliga rättigheterna på en helt annan nivå än vad som ärfallet i de flesta andra länder i tredje världen.Kuba har enpartisystem inskrivet i konstitutionen. Inom dess ram har ettomfattande deltagande i den politiska processen skapats, där medborgarnaväljer sina företrädare. För att bli vald till Nationalförsamlingen, AsambleaNacional Poder Popular, krävs inte medlemskap i det ,men en majoritet är de facto medlemmar. Valförfarandet påminner om ettlångtgående personvalssystem. Föreningsfriheten är emellertid starkt be-gränsad.Det finns en uttalad kritik mot bristen på demokratiska rättigheter frånmånga enskilda och grupper av oppositionella. Yttrandefriheten är begränsadoch personer som offentligt kritiserar regimen riskerar förföljelse ocharresteringar. De fyra ledande oppositionella inom gruppen "Internopposition" greps och sitter ännu fängslade utan rättegång.Amnesty International och Röda korset äger inte tillträde till fängelser ochfår inte bedriva verksamhet där. Den officiella kubanska hållningen är att deoppositionella grupperna misskrediterar internationellt och försämrarekonomin. De kubanska myndigheterna anser också att de oppositionella ståri nära förbindelse med terroristgrupper - understödda av exilkubaner i Miami- som inte ens drar sig för bombattentat. ägde elvasprängattentat rum på turistanläggningar i . Vid ett av dessa dödadesen italiensk turist.Den kubanska rädslan för terroristangrepp är förståelig. Men den ursäktarinte faktiska övergrepp mot organisations- och yttrandefriheten, förföljelseav oppositionella eller fängslanden utan rättegång. Behovet av en demo-kratisering - innebärande en yttrandefrihet, tryckfrihet och organisations-frihet värd namnet - är därför stort. viktigaste bidrag till en sådandemokratisering är att uppmuntra dialog i stället för konfrontation med detkubanska samhället, att bekämpa blockad och att utveckla för-bindelser med det kubanska samhällets alla delar.USA, FN och KubaVarje år röstar om att fördömaUSA:s blockad. blir stödet för motionmed krav på ett upphörande av blockaden allt starkare. Vidden senaste omröstningen var det endast två stater somröstade för blockaden: och . 12 stater lade nerrösterna medan 157 röstade mot blockaden, däriblandSverige. Trots att världens länder har krävt attUSA skall häva blockaden mot , har trappat uppsitt agerande. I finns dock senatorer ochkongressledamöter, kyrkoledare och andra företrädare förfrivilligorganisationer samt en lång rad företrädare förnäringslivet som aktivt motsatt sig blockaden. måstebåde inom FN och i direkt kontakt med agera för att fåslut på långvariga brott mot internationell lag ochinternationella avtal.EU och KubaKuba har omfattande kontakter med EU och det finns enpolitisk dialog. EU har tidigare kraftfullt motsatt sig att diktera världshandeln genom införandet av Helms-Burtonlagen och har även föreslagit motåtgärder. Förra åretbehandlade den svenska den "förslag till lag om EG:s förordning om skydd motextraterritoriell lagstiftning som antas av tredje land". Dennaskyddsförordning kom till som ett direkt svar på denamerikanska lagstiftningen, där sanktioner mot investeringaroch handel med antagits. Enligt uppgifter från utrikesminister i "InsideU.S Trade" , har gått med på attmotarbeta europeiska investeringar eller handel med kubanska företag somtillhört USA-bolag eller exilkubanska . hänvisartill "Överenskommelse med avseende på regler för att stärka investerings-skyddet" som slöts mellan och iLondon. Avtalet slöts med hänvisning till , Multilateralt Avtal omInvesteringar, som om det redan vore ett faktum, vilket i sig är uppseende-väckande.De flesta EU-länder röstar mot blockaden i . EUhar också gjort starkt motstånd mot anspråk på att genomdriva sinnationella lagstiftning över hela världen genom den så kallade Helms-Burtonlagen. "Överenskommelsen" innebär dock att EU lovar att motarbetaeuropeiska företags investeringar och handel med om de berör"olagligt exproprierad USA-egendom".I en bilagd förklaring säger att "detverkar som exproprieringar bröt motinternationell lag". Detta påstående är häpnadsväckande eftersom EU dågodtar påstående om "olaglighet" utan internationell rättslig prövning.Allt talar för att nationaliseringar skett i enlighet med internationelllag och att det ligger inom varje lands suveränitet att nationalisera egendommot rimlig ersättning. har dock aldrig varit berett att förhandla omersättning, till skillnad från , , , ,, m.fl., som har avtal med om ersättning. Detta är etterkännande av nationaliseringarnas laglighet. Som motprestation för EU:saccepterande i praktiken av Helms-Burtonlagen kommer president attförhandla med kongressen om att ytterligare skjuta upp ikraftträdandet av 4 §i samma lag, den paragraf som utsträcker lagen till utländska företag.Madeleine skriver följande:EU har förenat sig med oss för att förmå investerare att hålla händernaborta. under långa regim har EU officiellt erkäntatt hans expropriering av USA-egendom var olaglig. Detta är ettutomordentligt genomslag för de principer som styr "" (Helms-Burtonlagen). Överenskommelsen med EU kommer att främja Helms-Burtonlagens mål mer än kan göra självt. tolkar detta, heltkorrekt, som en internationalisering av "". Européerna har lovatatt främja vår gemensamma politik genom offentliga uttalanden ochdemarcher till exproprierande stater.Det är folkrättsligt en skandal att ett land försöker pressa påandra stater sin egen lagstiftning. Sådana extraterritoriellakrav från sida måste bestämt avvisas.För två år sedan förde EU upp Helms-Burtonlagen inför , , som stridande mot internationell lag om frihandeleftersom tar på sig rätten att bestraffa utländska företag och regeringarsom handlar med . påstår att EU accepterat Helms-Burtonlagen. Detta strider såväl mot EU:s tidigare ställningstaganden sommot vad den svenska tidigare uttalat och likaledes mot Sverigeseget agerande i FN. måste nu agera för att bestrida krav och arbeta för en återgång till EU:s tidigare tydligaavståndstagande till Helms-Burtonlagen och om så behövs föra upp frågan iWTO igen.Det finns inget handelsavtal mellan och EU. Ett sådant handelsavtalmed EU existerar för övriga länder i och skulle vara av stortvärde för . Den kritik som finns inom EU gentemot avseende bristpå yttrandefrihet och flerpartisystem måste framföras, men bör inte stoppa ettsådant avtal. En jämförelse kan göras med och , som båda harsådana avtal med EU, eller med , som har en gynnad ställning till EU.I dessa länder finns ett formellt demokratiskt styrelseskick, men i praktikenråder en mycket urholkad demokrati där politiska mord, försvinnande ochstraffrihet för grova brott råder. Handelsavtal och utvecklad kontakt mellanEU och samtliga dessa länder kan ha en positiv effekt vad gällerutvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter.Kontakter med ochsvenska företagSverige har sedan gammalt relationer med på olikaplan, även om de inte på långt när återhämtat sig frånavbrottet 1991. Därför behöver de utökas för att inteskall hamna på efterkälken i förhållande till andra europeiskaländer som har betydligt mer utvecklade mellanstatliga ochkommersiella förbindelser med . Det finns drygt250 företag med utländskt kapital på . P.g.a. risken attbli svartlistad i är många företag tveksamma till att gesig in i affärer med . Några svenska företag, såsomSandvik, , finns dock representerade påKuba. Svenska resebyråer säljer charterresor till . har tillsammans med en italienskvinproducent startat vintillverkning på . Svenskaföretag är välkomna och kan spela en positiv roll i Kubasutveckling.BiståndsbudgetenDet skulle vara mycket bra om enskilda organisationer, mederfarenheter från andra länder i , också kom tillKuba. skulle kunna spela en positiv roll i attförhindra att gatubarn - i spåren av den fattigdom som följermed blockaden - åter blir en verklighet i , påsamma sätt som i t.ex. och . Svenskakvinnoorganisationer har en uppgift att tillsammans medkubanska kvinnoorganisationer och myndigheter stoppaprostitutionen som återigen existerar på gator.Men det finns även exempel på samarbete inom andra områden, såsomforskning och arbete inom hälsosektorn, där svenska insatser bör öka.Upprustning av bostadshus är ett annat eftersatt område. Gamla delar avcentrala behöver restaureras i snabbare takt än vad självtorkar med och där kan svenska bidrag komma väl till pass. Arbetet medAgenda 21, fungerande system för återvinning av avfall och andra initiativinom miljöområdet bör också komma i fråga för svenska insatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall arbeta för en återgång till EU:s tidigareinställning till Helms-Burtonlagen och för ett klargörande av att EU:smedlemsländer inte avser förhindra europeiska företags handel med ellerinvesteringar i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den i EU skall agera för att ett handelsavtalupprättas mellan och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i EU skall agera för att underlätta för krediter viaExportkreditnämnden (EKN) för företag som vill handla med ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt skall arbeta för att underlätta och utökakontakterna mellan olika delar av det kubanska samhällslivet och ,5. att begära att regeringen utövar sin möjlighet att somaktieägare i arbeta för ett återupptagande av försäljningen avlivsviktig medicinsk utrustning och läkemedel till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall agera för att öka respekten för yttrandefrihet ochmänskliga rättigheter på , bl.a. genom att underlätta folkrörelsers ochandra frivilligorganisationers tidningsutgivning.Stockholm den 23 oktober 1998Lars ()()()()()()()