ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Sk32 · 1998-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:65 Reformerat förhandsbesked i skattefrågor, m.m. Regeringen föreslår att ges rätt att hos söka förhandsbesked i skattefrågor. Därmed skulle det allmänna ges samma möjligheter som enskilda att få förhandsbesked i olika beskattningsfrågor. Syftet sägs vara att påskynda prejudikatsbildningen på skatteområdet. delar helt regeringens uppfattning att handläggningstiderna i skattemål i många fall är orimligt långa och inte svarar mot det berättigade kravet på snabb prejudikatsbildning. För den enskildes rättssäkerhet är det av stor vikt att skattemål kan handläggas snabbare och att prejudikatsbildningen påskyndas. har emellertid flera invändningar mot förslaget, som tycks utformat från det allmännas rent fiskala intressen snarare än de skattskyldigas rättssäkerhet och intresse av tydliga besked om vilka regler som gäller. Det finns avgörande skillnader mellan den enskildes och det allmännas behov av förhandsbesked. För en enskild kan det gälla att snabbt få klarhet i de skattemässiga konsekvenserna av olika ekonomiska beslut. Om inget sådant besked kan ges i rimlig tid kan han eller hon tvingas avstå från en handling som annars hade varit ekonomiskt gynnsam. Otvivelaktigt är det framförallt de skattskyldiga som drabbas mest av nuvarande ordning med alltför långa och ökande handläggningstider. Det allmänna riskerar inga sådana vitala ekonomiska intressen. För det allmänna skulle en initiativrätt däremot skapa möjligheter att utnyttja enskildas skatteärenden för att bringa klarhet i en otydlig eller ogenomtänkt lagstiftning. Det innebär att en rättslig prövning kan komma till stånd utan att det föreligger någon tvist och utan att den skattskyldige begärt en prövning. Denne förutsätts dock ha tid och intresse, vara aktiv och medverka, trots att han eller hon kan ha legitima skäl att undvika en prövning. kan inte se att regeringens förslag leder till några förbättringar för de skattskyldiga. Det finns också en uppenbar risk att förslaget leder till att prejudikatsbildningen på det skatterättsliga området i fortsättningen sker på annat sätt än genom den ordinarie processordningen och att får ett större inflytande. Det vore djupt olyckligt om prejudikatsbildningen förskjuts till och att de allmänna förvaltningsdomstolarna länsrätt och kammarrätt förlorar inflytande över rättsutvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1997/98:65.
mot · GL02T8 · 1998-02-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:63 En reformerad yrkestrafiklagstiftning Enligt de nuvarande reglerna i körkortslagen skall innehavare av körkort med behörighet C, CE, D eller DE och som har uppnått , för att kunna förnya sitt körkort, visa att de medicinska kraven för innehavet är uppfyllda. Detta innebär med andra ord att ett läkarintyg skall ges in vid det förnyande av körkortet som skall ske . Reglerna har införts som en anpassning till EG-regler om körkort. Detta har vi ingenting emot. Däremot är det orimligt att till exempel taxichaufförer, som transporterar människor, inte omfattas av samma obligatorium beträffande hälsokontroll och läkarintyg. Det borde anses som i högsta grad självklart att persontransporter är minst lika viktiga som till exempel transport av kartonger och paket. Kravet på den som kör persontransporter måste därför i hälsohänseende vara minst lika högt som kravet på den chaufför som ombesörjer godshantering. För att likställa kraven kan det vara lämpligt, att till taxilegitimationen knyta hälsokontroll i likhet med de krav som ställs på chaufförer med C, CE, D eller DE-behörighet. Det har emellertid framkommit att EG framfört förslag på en tidigareläggning av hälsokontroller från nämnda till . Vid en eventuell sådan tidigareläggning är det viktigt att likställa kraven så att en eventuell 45-årsgräns omfattar såväl C, CE, D och DE-behörighet som chaufförer med taxilegitimation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att krav på hälsokontroll för taxiförare likställs med körkortsbehörighet C, CE, D eller DE.
mot · GL02T9 · 1998-02-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:63 En reformerad yrkestrafiklagstiftning Propositionen innehåller förslag till en ny yrkestrafiklagstiftning, och det huvudsakliga syftet är att skapa en sammanhållen författningsstruktur för yrkestrafiken. Vi instämmer i huvudsak med de flesta av propositionens förslag, men har några synpunkter som tas upp i denna motion. Regeringen föreslår att de ekonomiska kapitalkraven höjs väsentligt och tas in i lagen, och att tillståndshavaren skall vara skyldig att styrka att kravet på ekonomiska resurser fortlöpande är uppfyllt (kap 2, § § 910). Det är bra att man ställer krav på åkarnas ekonomiska situation då detta innebär att de har möjlighet att ta det ekonomiska ansvaret om något oförutsett inträffar, och detta är en säkerhet för bl.a. uppdragsgivaren. De stora företagen har troligtvis inga problem att inneha ett visst kapital som säkerhet. Problemet uppstår snarare för de s.k. smååkarna, för vilka det kan vara svårt att i alla lägen inneha en viss kapitalbas. Dessa utgör en stor andel av det totala antalet åkare; enligt är av åkarna enbilsföretag. Kravet på att en tillståndshavare skall kunna understryka att denne fortlöpande uppfyller kapitalkraven innebär att de reserver som är tänkta för att kunna klara en oförutsedd utgift i företaget inte kan användas utan att tillståndet ifrågasätts. Ett nystartat taxiföretag har reserver på sammanlagt , dvs exakt det belopp som krävs för att få tillståndet. Den begagnade bilen, som är leasad och därför inte är en reserv, drabbas av motorhaveri. Reparationen går på vilket betyder att halva reserven förbrukas. Enligt förslaget är då inte längre kapitalkraven uppfyllda, och tillståndet kan återkallas. En åkare har haft trafiktillstånd och har alltid gjort rätt för sig. Denne få nu på sig att uppfylla kapitalkraven. Är inte kraven uppfyllda efter kan trafiktillståndet återkallas. Vi anser att detta är orimligt. De ekonomiska kraven måste kunna underlåtas i särskilda fall, och man bör infoga en skrivelse om detta i bestämmelserna. Detta skulle ge främst smååkarna rimligare förutsättningar. Enligt regeringens förslag skall giltighetstiden för trafiktillstånden inte tidsbegränsas. Vi ställer oss frågande till detta. Förutsättningar ändras med tiden vilket gör att trafiktillstånden riskerar att bli inaktuella. Detta är inte att ta onödiga resurser i anspråk, vilket regeringen skriver i sin motivering till förslaget. Det är att försäkra sig om att oseriösa yrkestrafikanter inte skall kunna slinka igenom byråkratin och därigenom behålla sitt tillstånd år . Vi anser därför att tillstånden skall tidsbegränsas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de ekonomiska kraven måste kunna underlåtas i särskilda fall, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att trafiktillstånden skall vara tidsbegränsade.
mot · GL02A10 · 1998-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:82 sociala stadga Förutom de av regeringen föreslagna artiklarna bör även punkterna 2:1 och 2:4 kunna godtas av . Punkt 2:1 om arbetstid Regeringen avvisar en ratificering med motiveringen att ansvaret för de frågor som regleras i denna punkt skälig arbetstid och arbetstidsförkortning främst är parternas och inte statens. uppfattning är att arbetstiden bör bestämmas i ett samspel mellan staten, parterna och de enskilda arbetstagarna. Rollfördelningen är att staten sätter en allmän norm för arbetstiden genom en dispositiv lagstiftning om normalarbetstid. Med denna som grund kan parterna i förhandlingar avtala om arbetstider och arbetstidsförkortningar, också sådana som avviker från normalarbetstiden. Den enskilde arbetstagaren skall slutligen ha stor möjlighet att själv, inom ramen för lag och avtal, ha möjlighet att anpassa sin arbetstid till vad som passar honom/henne. Genom ett kontrakt mellan staten och arbetsmarknadens parter bör strävan vara att sänka de normala arbetstiderna till i första hand . Detta stämmer väl med inriktningen i punkt 2:1 om att arbetsveckan förkortas efter hand som produktionsökning och andra omständigheter av betydelse medger det. Punkt 2:1 bör därför godtas av . Punkt 2:4 om riskfyllda arbeten Regeringen anför att punktens formulering visserligen förbättrats, då den i första hand har inriktningen att eliminera risker. Regeringen vill dock inte ratificera punkten med hänvisning till att kravet på reducerad arbetstid och utökad semester för särskilda grupper kvarstår. Detta krav kvarstår dock, enligt stadgeförslaget, endast där det ännu inte varit möjligt att eliminera eller i tillräcklig mån minska dessa risker. Vi anser det inte orimligt att i sådana fall ställa krav på reducerad arbetstid eller utökad semester som kompensation för de större riskerna i arbetet. Punkt 2:4 bör därför godtas av . Punkt 3:4 om företagshälsovård Det är, enligt vår mening, angeläget att, som det sägs i punkten, främja fortgående utveckling av företagshälsovård med huvudsakligen förebyggande och rådgivande funktion till alla arbetstagare. Med hänvisning till pågående utredningsarbete kan vi acceptera att inte punkten ratificeras . bör dock som sin mening ge regeringen till känna att utredningsarbetet bedrivs i snabb takt så att en snar ratificering av punkt 3:4 blir möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att även godta punkt 2:1 i den reviderade europeiska sociala stadgan i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att även godta punkt 2:4 i den reviderade europeiska sociala stadgan i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabbt utredningsarbete med sikte på godkännande av punkt 3:4 i den reviderade europeiska sociala stadgan.
mot · GL02A12 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd E4 mellan och Mehedeby är en del av det nationella vägsystemet och av stor betydelse för förbindelserna mellan norra och UppsalaStockholms-området. Den nuvarande E4 är hårt olycksbelastad och har en standard som på intet sätt svarar mot den trafik som finns på sträckan. Vägen passerar genom flera samhällen med nedsatt framkomlighet och stora trafiksäkerhetsproblem som följd. Sträckan genom län kan betecknas som en flaskhals i förbindelserna mellan norra och UppsalaStockholms-området, ett förhållande som ytterligare har förstärkts sedan motorvägsutbyggnaden mellan och Mehedeby blev klar. Företrädare för näringslivet, myndigheter och högskolor i Norduppland och har i gemensam skrivelse till regeringen framfört behovet av att snabbt satsa på utbyggnaden av mellan och . E4 är en mycket viktig kommunikationsled för regionen och har stor betydelse för näringslivsutvecklingen även i de norra delarna av landet. Området behöver få ett minskat tidsavstånd till och framför allt , och för att vara en attraktiv arbetsmarknadsregion. En ny väg kommer också att väsentligt öka trafiksäkerheten och innebära påtagliga förbättringar i boendemiljöer för de människor som är bosatta längs den nuvarande sträckningen. Risken för föroreningar av grundvattnet kommer att minska. En arbetsplan för en ny E4, UppsalaMehedeby har upprättats och ligger hos för fastställelse. När nu flaskhalsproblemen på StockholmHaparanda särskilt uppmärksammas i propositionen, ser vi det som angeläget att alla hinder undanröjs, och att byggande av mellan och Mehedeby kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en ny sträckning av genom län.
mot · GL02A13 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd I propositionen på sidan 167 anser regeringen att glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter skall utredas ytterligare. Enligt vår mening bör strandskyddet utredas eftersom frågan är mycket angelägen för befolkningen i glesbygden och på landsbygden. Strandskyddet måste anpassas så att det lokala näringslivet och de fastboende, som för sin verksamhet är beroende av strandnära lägen, kan uppföra anläggningar, lokaler och bostäder. Strandskyddet, som kom till för att garantera alla invånare i tätbefolkade områden tillgång till stränder, bör kunna luckras upp vid glesbygdens vidsträckta stränder för att kunna bidra till utveckling och överlevnadsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om strandskyddet.
mot · GL02A18 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd I propositionen 1997/98:62 Regional tillväxt behandlas vissa åtgärder i väg- och järnvägssystem. E4 är landets viktigaste vägtrafikled. Från och söderut har denna väg mycket hög standard motorväg eller motortrafikled. Sträckan UppsalaÄlvkarleby är däremot närmast undermålig för att vara en . En helt ny sträckning har varit aktuell för att få trafiken att passera utanför de samhällen där råder /h. Enligt propositionen och nationella planer beräknas ombyggnaden komma igång tidigast . Detta är inte acceptabelt. Vägbygget bör starta . Ombyggnationen på sträckan SöderhamnEnånger pågår och beräknas vara klar . Resterande del fram till () föreslås bli framflyttad två till . Hela sträckan SöderhamnHudiksvall skall naturligtvis genomföras i ett sammanhang, varför delen EnångerHudiksvall skall påbörjas . bör som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts om tidigareläggning av E4-projekten . I propositionen sägs det att sträckan GävleÖstersund skall snabbtågsanpassas så att trafik kan starta . Detta är positivt. har dock SJ framfört andra förslag innebärande att snabbtågen skall gå via till . Detta kommer att få svåra regionalpolitiska konsekvenser för inlandet. Orter som , , och hamnar helt på sidan om och får på så vis försämrade kommunikationer i stället för en förbättring. bör i ett uttalande klargöra att snabbtågsförbindelsen ÖstersundGävle skall gå på stambanan/Atlantbanan. Huvuddelen av sträckan UppsalaGävle har dubbelspår, utom på delen ÄlvkarlebyBomansberget söder om station. Planerna är att bygga denna del först åren 20022004. Denna planering stämmer dåligt med löftena om snabbtåg från till , liksom en kraftig ökning av antalet snabbtåg StockholmSundsvall. Även en planerad regional tågtrafik UppsalaGävle försenas om inte projektet dubbelspår ÄvkarlebyBomansberget tidigareläggs. Allt talar för att denna ombyggnad skall starta . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av ombyggnationen av E 4-sträckorna UppsalaÄlvkarleby och EnångerHudiksvall, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av dubbelspåret ÄlvkarlebyBomansberget, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att snabbtågsförbindelsen StockholmÖstersund skall gå över stambanan/Atlantbanan på sträckan GävleÖstersund.
mot · GL02A26 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Regional tillväxt för arbete och välfärd kommun är en av minsta kommuner. Kommunen har besvärats av en företagskris som drabbat kommunens industrinäring. Eftersom en stor del av kommunens näringsliv varit inriktad mot den byggvaruorienterade industrin, är självklart omställningsarbetet både omfattande och tidskrävande. Med stöd av bland annat vissa statliga insatser har en i många stycken beundransvärd mobilisering startat i kommunen, inom både näringsliv och internt i kommunen. Insatserna är dock på långa vägar inte tillräckliga för att klara ut det rådande krisläget. De sekundära konsekvenserna av nedgången har också fallit ut; vi kan konstatera både en hög arbetslöshet men också en kraftig utflyttning. har kommunen förlorat inte mindre än 300 personer, som då skall ställas i relation till kommunens befolkningstal på 5 000 innevånare. I procent uppgår bortfallet till . En annan direkt konsekvens av befolkningsbortfallet är en ytterst besvärande ekonomi. Från att ha varit en ekonomiskt välmående kommun har på grund av budgetläget drastiskt förändrats. kommun har i olika sammanhang påtalat felaktigheten i att kommunen inte är eller har blivit permanent inplacerad i stödområde 1. Enligt vår uppfattning har det funnits både geografiska, ekonomiska och företagsstrukturella motiv för en sådan klassificering. Stödområdesindelningen har inneburit att företag har flyttat sin verksamhet från kommunen eller att nyetableringar har gått kommunen förbi och skett i andra kommuner med bättre regionalpolitiska stödmöjligheter. har till och med valt att expandera i andra kommuner. Situationen innebär helt klart att hamnat i ett dike mellan kustkommunerna med sina speciella förutsättningar och övriga inlandskommuner inplacerade i stödområde 1. Vid tillskapandet av det s k Mål 6-området i anslutning till EU:s regionindelning av norra har glesbygdskommunerna, dit kommun också hör, hänförts till en och samma region. Enligt vår mening har inlandskommunerna i detta område betraktats som en homogen grupp, vars förutsättningar och problem i princip bedömts som likvärdiga. Vi delar helt denna uppfattning och vill framhålla att vår ståndpunkt är att ett motsvarande synsätt skall tillämpas vid rikets stödområdesindelning. Mot bakgrund av det anförda vill vi hemställa om att kommun permanent inplaceras i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att permanent inplacera kommun i stödom- råde 1.
mot · GL02A28 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Gör till försökslän med ökat regionalt och lokalt självbestämmande inom arbetsmarknadspolitiken I regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd föreslås att ytterligare fyra län blir så kallade försökslän med ökat regionalt och lokalt ansvarstagande inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen anger i propositionen att erfarenheterna från de kommuner som haft liknande lokalt självbestämmande har varit goda. är län försökslän enligt ovan. Vi menar att regeringen med detta har slagit in på helt rätt linje. Det är av största vikt att man genom lokal samverkan mellan stat, region och kommuner kan skapa ett så effektivt utnyttjande av de offentliga medlen som möjligt. Det är oerhört viktigt att den lokala och regionala nivån får ett rejält inflytande över arbetsmarknadspolitiken. Detta utifrån att man just på lokal nivå bäst känner sina egna behov och hur man då bör styra de offentliga insatserna. Detta är en förutsättning för att man snabbt skall kunna ställa om arbetsmarknadspolitiken så att den kan följa den allt snabbare utvecklingen i samhället. Det gör det också lättare att upptäcka så kallade flaskhalsar och att därefter kunna vidta lämpliga åtgärder. Just av ovan nämnda skäl är det också oerhört viktigt hur man utformar de i propositionen föreslagna regionala kompetensråden. Det är av största vikt att man verkligen lyckas knyta till sig de relevanta aktörerna på tillväxtarenan. Regeringen pekar i propositionen ut en lång rad olika aktörer. Vi har ingen annan uppfattning än regeringen kring dessa, men vi ställer oss mer tveksamma till att man lägger ett så stort ansvar hos länsarbetsnämnderna för att sammankalla råden. Vi menar att man i stället bör undersöka möjligheterna att nyttja de kommunala arbetsförmedlingsnämnder som tillsattes efter beslut i . Detta för att få en djupare förankring direkt in i den politiska ledningen på lokal nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra till ett försökslän med ökat regionalt och lokalt självbestämmande inom arbetsmarknadspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionala kompetensråden.
mot · GL02A34 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Efter inträdet i EU har fått del av de strukturfonder som finns inom gemenskapen. Från flera av fonderna har det varit möjligt att få medel till olika projekt. Det mål som särskilt har riktats till bland annat sydöstra är mål 5b. Stödet är inriktat på utveckling av landsbygden utom jordbruksnäringen. Bidragen från mål 5b har utgjort grunden för ett stort antal utvecklingsprojekt i delar av , och . Stödet har uppmuntrat och bistått företag och organisationer när man velat utveckla nya strukturer för sysselsättningen i regionen. Mål 5b har redan bidragit till en ökad aktivitet i kommuner som , , , , och . Inom området Mål 5b sydöstra finns stora delar av den sydsvenska skogsproduktionen, och flera samarbetsprojekt för att vidareutveckla träteknik och nya utbildningar inom träförädlingsområdet har kunnat startas med stöd från mål 5b. Detta kommer att leda till en positiv utveckling av området i och med att en råvara som produceras i området bättre kan tas till vara. Man kan också få ett högre förädlingsvärde på produkterna innan de går ut på marknaden. Stödet har stimulerat träbranschen till utveckling av nya produkter. I biståndsarbetet i andra länder poängterar ofta svenska SIDA och andra organisationer hur viktigt det är att se till att även landsbygden kommer med i utvecklingsarbetet och att man vill förhindra befolkningsomflyttning i dessa länder. Samma sak gäller även i . Också hos oss uppstår kapitalförstöring om bostäder, industrilokaler och offentliga byggnader ställs tomma. Dessutom ställs stora krav på att inflyttningsorterna skall kunna ta hand om en växande befolkning. Även i kan befolkningsomflyttningen innebära segregation och sociala problem på samma sätt som i utvecklingsländerna även om nivån på problemen inte är lika hög. Regeringen vill i EU diskutera en sammanslagning av flera av de mål som finns. Detta väcker oro hos många medborgare. Man oroar sig redan för att de bidrag man fått på något sätt ska utebli. Man befarar att andra inte kan följa efter och att de satsningar man gjort därmed ska bli värdelösa. De nuvarande målen och strukturbidragen har endast fungerat i tre i . Perioden började , och eftersom inte var särskilt väl förberett vid EU-inträdet gick hela 1995 och en del av 1996 åt till att ta fram goda projekt, skriva bidragsansökningar och vänta på att bidragen skulle betalas ut. har arbetet kommit igång ordentligt och att då redan nu börja tala om att man ska förändra målen och områdena i vilka bidrag kan utgå är alldeles för . Effekterna är ännu inte klart mätbara och att göra människor oroliga medför inte att deras entusiasm och arbetsvilja ökas. Det är alltså viktigt att regeringen ånyo överväger hur målsättningen ska se ut för det fortsatta EU-samarbetet . Därför anser vi att regeringen bör återkomma med ett förslag som inte skapar oro och minskar utvecklingsmöjligheterna i sydöstra mål 5b-område. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt stöd till utvecklingen inom mål 5b-området sydöstra .
mot · GL02A37 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd är viktig när det gäller den tunga industrins transportbehov, främst när det gäller timmer, trä- och stenprodukter men den är naturligtvis också viktig för inlandskommunerna som en framtida gods- och transportjärnväg totalt sett. är den godsjärnväg som behövs för den fortsatta utvecklingen av området mellan och . I södra delen finns nu intressanta projekt bl.a. inom sten och trä, ett annat är ett utvecklingsprojekt vad avser nya brukningsmöjligheter av befintliga järnvägar med låg bärighet där man bl.a. vill utveckla en ny sliper i trä som höjer bärigheten. I övrigt finns stora transportvolymer av timmer från till . Detta tillsammans med torvfrakterna från till gör till en viktig transportled. Inlandsturismen bygger på vildmarks- och kulturupplevelser där kommer att utgöra ett komplement för utvecklingen av turismen i inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om .