mot · GM02Fi608 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi608av m.fl. (kd)Allmänna bidrag till kommunerKommunsektorn inför 2000-taletKommunsektorns samlade resurser har under senare årskurits ner kraftigt med den socialdemokratiska regeringenspolitik. Till följd av successivt ökade allmänna egenavgiftersedan 1995 har kommunernas skatteintäkter utvecklatsmycket ogynnsamt. drar egenavgifterna undan drygt18 miljarder kronor i kommunala skatteintäkter till följd avatt egenavgifterna är avdragsgilla.Kommunsektorns skatteintäkter påverkas också i hög grad av sysselsätt-ningsutvecklingen i den privata sektorn. På grund av att regeringens politikså ensidigt inriktats på budgetsanering och så lite på att förbättra företagar-klimatet och långsiktiga tillväxtförutsättningar är sysselsättningenhittills lägre än . Sysselsättningen ärocksålägre än under lågkonjunkturens bottenår 1993 . Detta faktumavspeglar sig naturligtvis i sämre utvecklingsmöjligheter för kommun-sektorn. Regeringen konstaterade i vårpropositionen för att "trotsökade statsbidrag för har antalet sysselsatta inom kommunsektornfortsatt att minska jämfört med föregående år". har an-talet sysselsatta inom kommunsektorn minskat med 43000 personer.Vidare ökade kommunernas kostnader för socialbidrag under i stort setthela den förra mandatperioden. Regeringens politik har på olika områdeninneburit att minskade statliga kostnader i transfereringssystemen har vältratsöver på kommunerna i form av ökade socialbidragskostnader. Det är förstunder som en viss minskning av de totala kostnadernaför socialbidrag skett.Tabell 6.1 Kommunernas socialbidragskostnaderMiljoner kronorÅrSocialbidrag,löpande priserÖkning från föregående år1994102851995107865011996118841098199712444560Summa ökning 1994-19972159Källa: SocialdepartementetMot denna bakgrund är det enligt bra attregeringen genom höjda statsbidrag återställer en del av denreala resursindragning som skett. innebär detta att personalminskningarnakan hejdas. konstaterar att med deekonomiska förutsättningar som gällt skulle allalandsting utom tre behövt minska hälso- och sjukvårdensresurser fram . Enligt Landstingsförbundetssenaste prognos över den ekonomiska utvecklingen (25september 1998) kommer landstingen att gå med störreunderskott än vad som förutsatts i budgetpropositionen.Nya befolkningsprognoser och utvärderingar av de kommande resurs-behoven indikerar att behoven av utbildning, vård och omsorg på denkommunala sidan ökar med 0,7-0,till följd av dendemografiska utvecklingen. Detta kan jämföras med att hela befolkningenväxer med 0,1-0,. Enligt Kommunförbundets bedömningväxer behoven snabbare än resurserna . Skillnaden förhela uppgår till . På landstingssidanfinns områden där kvaliteten behöver förbättras med hjälp av ökade resurserbland annat till nya platser på sjukhus. Nedrustningen av skolan måsteavbrytas. Det krävs fler lärare till och gymnasiet för ennödvändig kvalitetshöjning av undervisningen.Det behövs mer än statsbidrag för atttrygga kommunsektorns framtidDen kommunala sektorns möjligheter att finansieraangelägen och nödvändig service av god kvalitet är docklång ifrån enbart avhängig av statliga bidrag. Statsbidragentill kommunsektorn motsvarar av de totalainkomsterna. Den viktigaste enskilda faktorn som påverkarkommunsektorns finanser är sysselsättningsutvecklingen iövriga sektorer. Fler sysselsatta betyder fler skattebetalareoch därmed ökade skatteinkomster för kommunerna. Menfler sysselsatta betyder också färre arbetslösa och färrepersoner i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somkommunerna till stor del administrerar och finansierar.Med ökad sysselsättning följer därför minskade kostnaderför kommunernas arbetsmarknadsåtaganden.Kristdemokraternas politik tar bland annat därför sikte på att skapalångsiktiga tillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat och lägreskatter för låg- och medelinkomsttagare. Om sysselsättningen ska ta fartmåste det löna sig att arbeta. Skattepolitiken inriktas också på att skapaförutsättningar för att behålla företag och kompetens i landet och på attförbättra möjligheterna till nya företagsetableringar. Sambandet mellanSveriges företagar- och sysselsättningsklimat och kommunsektorns framtidaresursbehov kan inte nog betonas. Om de nuvarande låga sysselsättnings-nivåerna, allt fler människor utanför arbetskraften samt ett ogynnsamtföretagarklimat får fortsätta kommer kommunsektorns resursgap att växakraftigt de kommande 10-15 åren. Inte minst av detta skäl behövs det en nypolitisk inriktning när det gäller attityden till företagande och synen påSveriges långsiktiga tillväxtförutsättningar.Kommunsektorn är emellertid inte en gång för alla "färdig" till sinastrukturer. På många håll finns det potential att effektivisera och samordnaverksamheter så att resurser frigörs och kan användas där de bäst behövs.Den offentliga upphandlingen har i vissa kommuner förbättrats, men kanutvecklas väsentligt. Genom entreprenadupphandling visar det sig ofta att detgår att få likvärdig kvalitet till ett något lägre pris. En intressant modell ärkommuner som anger ett pris på en viss tjänst som är lägre än vad den egnaverksamheten kostar och sedan låter olika entreprenörer konkurrera medkvalitet i stället för med pris. är det viktigt att privataentreprenörertillåts utveckla egna, långsiktiga verksamheter, och inte bara hänvisas till atttillfälligt överta kommunala verksamheter.Med hjälp av den nya informationstekniken och elektronisk handelkommer kommuner och landsting att kunna minska påmycket av den administration som egentligen inte hör till de kommunalakärnuppgifterna. Med en friare användning och lokal samordning avexempelvis arbetsmarknadsmedel kommer sannolikt också vissa vinster attgöras i resurshänseende. Till detta kommer att det på många håll handlar omatt hushålla bättre med de resurser som redan finns.Ytterligare en faktor som i stor utsträckning kan påverka de kommunalafinanserna är kommunernas eget bostadsbestånd. På detta område finns detockså anledning att verka för en strukturförändring som gör att kommunernapåtagligt minskar sina, och därmed skattebetalarnas, risker som följer av förstora åtaganden på bostadsområdet. Kommunala utförsäljningar avbostadsbolag bör inte motverkas från statligt håll, som med den nuvarandesocialdemokratiska politiken. Det utförsäljningsstopp som regeringen införtbör avskaffas.Sammantaget påverkas alltså förutsättningarna för att förbättra ochbibehålla den offentliga servicen på både av en bättrearbetsmarknad och av egna strukturförändringar.Skillnad mellan kort och lång siktPå kort sikt är det dock svårt att hävda attstrukturomvandling eller bättre ledning av verksamheterskulle göra att människor med vård- och omsorgsbehov i dagfår den hjälp de behöver och har rätt till. Den kris som finnspå alltför många håll inom skolan rättas inte heller till för desom är elever , genom en strukturomvandling somkanske tar att genomföra. Därför är det motiveratmed ökade resurser från statligt håll för den närmasteperioden så att de människor som behöver och har rätt fungerande service kan få det. Inte minst för landstingensdel är det angeläget att de resursbrister som vi redan nu kanse till en del täcks av ökade statsbidrag. Pålängre sikt är det emellertid endast en starksysselsättningsutveckling som i kombination med fortsattastrukturreformer kan trygga verksamheterna inomkommunsektorn.Mot ovanstående bakgrund anser att ett nettotillskott påen miljard kronor utöver det regeringen gör för att återställa tidigareindragningar är motiverat. föreslås ett tillskott utöver regeringensnivå med . anser att dettillskott på som regeringen beräknat är ett tillräckligttillskott, förutsatt att det används för en generell förbättring för kommuneroch landsting och inte för att finansiera ett krav på till exempelkommunernas nivå på daghemstaxor.Förändringar som påverkarkommunsektornKommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringarsom vill göra på olika områden.Införandet av en andra karensdag beräknas minskakommunernas kostnader med . Denföreslagna beräkningen av sjukpenninggrundande inkomstväntas minska kommunsektorns skatteintäkter med 380miljoner kronor . Ett återinförande avvårdnadsbidraget på en högre nivå får en rad konsekvenserför kommunsektorn. För de första väntas skatteintäkternaöka till följd av att vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt.För det andra leder vårdnadsbidraget till en viss ökning avkommunernas intäkter från daghemsavgifterna, eftersomdessa styrs av den sammanlagda inkomsten av tjänst, somökar något för dem som på deltid använder kommunaltdagis. För det tredje väntas kommunernas kostnader förbarnomsorg kunna minska med ca , eller av de totala kostnaderna för barnomsorgen närföräldrarna får möjlighet till fler alternativabarnomsorgsalternativ. För det fjärde väntaskommunsektorns skatteintäkter minska med ca 400 miljonerkronor till följd av avdragsrätten för styrktabarnomsorgskostnader som även föreslås gälla kommunaladaghemsavgifter för barn som fyllt ett men inte tre år.Det höjda garantibeloppet i föräldraförsäkringen i kombination med deslopade garantidagarna väntas medföra ett skattebortfall för kommunsektornmed . Det höjda pensionstillskottet med imånaden väntas öka kommunernas skatteintäkter med 255 miljoner kronor.De samlade effekterna enligt ovan för kommunsektorn till följd avKristdemokraternas politik framgår av tabell 6.2.Tabell 6.2. Effekter för kommunsektorn medkristdemokraternas politikMiljoner kronor199920002001En andra karensdag300300300Ny beräkning av SGI-380-380-380Minsk. kostnader pga infört vårdnadsbidrag100012501250Skatte- och avgiftseffekter pga vårdnadsbidrag (netto)150015001500Höjt pensionstillskott255390390Slopade garantidagar & höjt garantibelopp i föräldraförsäkringen-40-40-40Skatteeffekt pga utökad avdragsrätt för barnomsorgskostnader-400-400-400Summa före neutralisering223526202620Neutralisering enl. finansieringsprincipen-2235-2620-2620Ökade statsbidrag till kommunsektorn10008000SUMMA ramförändring på UO25-1235-1820-2620Av tabellen framgår att trots att ramen för utgiftsområdetminskar är nettotillskottet till kommunsektorn 1 miljardkronor och . Till deovanstående effekterna kommer ytterligare några förslagsom indirekt påverkar kommunsektorns skatteunderlag, somsamtliga regleras för kommunsektorns räkning enligtfinansieringsprincipen. Det viktigaste av dessa förslag är dethöjda grundavdraget. Det skattebortfall som uppstår förkommunsektorn till följd av det höjda grundavdraget föreslåsdock inte regleras som en ramförändring på utgiftsområde25, utan i stället direkt på statsbudgetens inkomstsida som eninkomstminskning för staten under inkomsttitel Fysiskapersoners inkomstskatt. Denna inkomsttitel är en nettotiteldär intäkterna bland annat består av samtliga inbetaladekommunalskatter, och där utgifterna bland annat består avsamtliga till kommunerna utbetalade kommunalainkomstskatter. Kommunsektorn erhåller de skatteintäkter deskulle ha fått enligt gällande regler för grundavdraget ochstaten tar kostnaden genom minskade nettointäkter påinkomsttitel 1111.I skattemotion regleras ytterligare några mindresidoeffekter för kommunsektorn som kostnader eller inkomstminskningardirekt på statsbudgeten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tryggandet av kommunsektorns framtid,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunsektorns behov av ökade statsbidrag på kort sikt,3. att till anslaget A 1 Generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting för anvisar 1 mindre än vadregeringen föreslagit eller således 77 445 000 000 kr.Stockholm den 28 oktober 1998Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()