mot · GM02T9 · 1998-12-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T9av m.fl. (m)med anledning av skr. 1998/99:40 Lägesrapport om IT-omställningen i samhället inför år 2000Regeringen har inte tagitY2K (Year 2000) på allvarI skrivelsen redogör regeringen för vidtagna och planeradeåtgärder inför samt hur arbetet med IT-omställningen i samhället fortskrider. Regeringen redovisaratt arbetet på flera håll har kommit en god bit på väg och attdet inte finns någon större anledning att anta att störreproblem kommer att uppstå. redovisar man ocksåde brister i hanteringen av 2000-frågan som finns i en delsamhällsfunktioner och uttrycker oro när det gäller bl.a.kommunerna och landstingen. Moderata samlingspartietvälkomnar regeringens skrivelse och delar regeringensinställning att frågan angående IT-omställningen inför år2000 måste ha högsta prioritet. är vi tvungna attkonstatera att den oro regeringen nu känner hade kunnatundvikas om denna insikt hade vunnits i ett tidigare skede.Det är nu hög tid att orden omsätts i verklig handling.Ett avgörande problem har varit bristen på ledning av Y2K-frågan. Trotsupprepade försök från Moderata samlingspartiet att få regeringen att tillsättaen 2000-general med sakkunskap i frågan för att leda och samordna arbetetmed IT-omställningen i samhällets olika delar saknas fortfarande enövergripande organisation för hur samhällsnyttiga funktioner skall säkrasöver . Regeringens 2000-delegation, som kom till eftermoderata krav på tillsättande av en 2000-general, har blott haft till uppdragatt följa, analysera och utvärdera arbetet med anpassningen inför tusenårs-skiftet. En avgörande brist har varit att delegationen ej haft resurser för attsamordna nödvändiga insatser i samhället. Som en konsekvens har då följtatt den tekniska kompetensen ej sprids i statsförvaltningen på ett fullgottsätt.Regeringens ovilja att tilldela nödvändiga resurser för omställningen harinneburit att tillfredsställande lösningar försenats. Riksförsäkringsverketpåtalade tidigt att Y2K skulle innebära stora omställningskostnader. Orsakentill detta är bl.a. att det programspråk som används i RFV:s mjukvara äröverspelat av ny teknik. Svårigheten att få tag på teknisk kompetens för attgenomföra de programjusteringar som krävs leder därmed till att kostnadernablir jämförelsevis höga. Efterfrågan på nödvändig teknisk kompetensöverstiger utbudet, och i en sådan situation stiger priset. Någon kompensa-tion för detta har regeringen dock inte ansett vara nödvändig att lämna. Enkonsekvens är att de uppgifter anslagit medel för, och regeringenuppdragit åt RFV att utföra, ej kan fullföljas på ett tillfredsställande sätt.Handlingsmönstret går igen även på andra ställen. Trots att majoriteten avde statliga myndigheterna i drift har säkrat av sinasystem, och nästan hälften av myndigheterna ännu inte har gjort några full-ständiga uppskattningar av kostnaderna för IT-omställningen, gör regeringennär endast ett drygt år återstår bedömningen att dennakostnad kan finansieras inom myndigheternas befintliga kostnadsramar.Till detta kommer det informationsarbete som kommer att krävas frånmyndigheternas sida för att kommuner, landsting och allmänhet skall taproblemet på allvar utan att onödig oro uppstår.Som jämförelse kan nämnas att insatsgrupp Action 2000har en budget på för att se till att landets små ochmedelstora företag tar problemet på allvar. Även och harsärskilda arbetsgrupper som tilldelats budgetmedel för att övergripande lösade problem som kan komma att uppstå.Riksdagen avslog Moderata samlingspartiets yrkande under behandlingenav tilläggsbudget att utgiftsområde 1 , C 1Regeringskansliet skulle tillföras som ett reservations-anslag för att bekosta de utgifter som våra förslag innebär.Senfärdigheten kan fåallvarliga konsekvenserModerata samlingspartiet konstaterar att många myndigheter- trots begränsade resurser - har utfört ett föredömligt arbetemed IT-omställningen inom sina ansvarsområden ochsannolikt kommer att bli klara . I skrivelsen konstaterast.ex. att bedömer att samtligaflygtrafiklednings- och flygplatssystem och erforderligastödsystem som kan påverkas av omställningen kommer attvara klara . Att luftfarten kommit sålångt beror på dess långa tradition att arbeta med säkerhet påhög nivå, vilket gör att man har tagit frågan på största allvar.Mot detta kan ställas den brist på handlingskraft som präglar arbetet ute ikommuner och landsting. Av regeringens skrivelse framgår att kommunernasoch landstingens arbete med IT-omställningen inför på sinahåll är alarmerande. Cirka en fjärdedel av kommunerna hade undersommaren 1998 ännu inte påbörjat inventeringen av de tekniska system somtillhandahåller vatten, avlopp och energi, dvs. sådana samhällsviktigafunktioner som ofta handhas av kommunala bolag.När det gäller landstingen uppger en tredjedel att de inte kommer att klaraövergången utan problem. Endast fyra landsting anser att en stor del avåtgärdsarbetet är genomfört. Trots detta är regeringens bedömning attingenting talar för att allvarligare störningar kommer att inträffa i sambandmed övergången . Även mindre störningar liksom störningar idelar av verksamheten kan enligt Moderata samlingspartiet få allvarligakonsekvenser för de individer som för sin hälsa är beroende av enfungerande hälso- och sjukvård. Det är därför oroväckande när det visar sigatt 7 av 24 landsting (motsvarande) och 2 av 9 universitets- och region-sjukhus bedömer risken för verksamhetsstörningar som medför sämre vårdoch service till patienterna som ganska stor. Två landsting uppger att deraskartläggning ännu inte är klar och att de därför inte kan göra någonbedömning av beredskapen.Moderata samlingspartiet vill därför understryka vikten av att staten intehelt överlämnar ansvaret till kommuner och landsting. Det krävs ett tydligtledarskap från regeringens sida för att de kommuner och landsting som i daginte har kommit tillräckligt långt i sin omställning inför skallkunna slutföra arbetet i tid.Problem i telekommunikationssystemen kan medföra allvarliga konse-kvenser i övriga samhällsfunktioner, som t.ex. 112-numret och i de finan-siella systemen. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att arbetet medatt anpassa telekommunikationssystemen inte kommit så långt att det ärmöjligt att bedöma risken för störningar.Post- och bör därför ges i uppdrag att ta fram detunderlag som krävs för att göra en säker bedömning av riskerna förstörningar i telekommunikationerna.Vikten av att omställningsproblemen i dessa samhällsfunktioner åtgärdasunderstryks av de konsekvenser som störningar i viktiga samhällsfunktionerkan få för den allmänna ordningen och säkerheten.Omedelbara åtgärder för attsäkra samhällsviktigafunktioner krävsEtt exempel som kan visa på vidden av problemet är attEricsson - ett företag som knappast kan beskyllas sakna dentekniska kompetensen på området - överväger att stänga allproduktion i samband med tusenårsskiftet.Risken för datorhaveri bedöms nämligen vara för stor. Frånföretagets sida är det en affärsmässig bedömning somdessvärre inte kan göras av statliga verk, kommuner ochlandsting vars verksamhet är av fundamental vikt för mångaenskilda och därutöver är reglerad i lag.Statskontorets uppdrag att följa myndigheternas arbete med IT-omställningen och sammanställa denna information i kvartalsvisa rapportertill regeringen betyder att grundläggande kunskap finns om var problemen ärsom störst. Statskontoret har i allt väsentligt haft att förlita sig på deninformation man får från respektive myndighet. Även om det inte finnsnågon anledning anta att den information Statskontoret får är felaktig, är detinte ägnat att underlätta Statskontorets uppdrag att kontrollera berördamyndigheter eller att utkräva informationen direkt från berörd part. Likasåkan det leda till särskilda problem i de fall en fråga överlappar fleramyndigheters ansvarsområden. Att regeringen på vissa håll i skrivelsenkonstaterar att man inte har tillräcklig information för att bedöma risken förstörningar i vissa samhällsfunktioner är säkerligen delvis en följd av detta.Enligt Moderata samlingspartiet understryker detta behovet av en centralledningsfunktion av det slag vi har påkallat. Det bör ankomma på att objektivt värdera den information som myndigheternalämnat. bör också få i uppdrag att kontrollera och övervakaY2K i kommuner och landsting.Statsministern måste enligt Moderata samlingspartiets bestämda upp-fattning på ett mera kraftfullt sätt verka för att en person i regeringen får iuppdrag att leda statens, landstingens och kommunernas arbete att anpassaalla sina system för att klara . Det är ytterst viktigt att encentraltplacerad person kan leda och samordna hela det civila samhällets anpassningoch tillse att kommunikationen mellan samhällets olika delar fungerar.Regeringen bör dessutom skyndsamt återkomma med ett förslag till ochfinansiering av de förslag som vi lämnar i denna motion. I det sammanhangetbör också ställning förstärkas i enlighet med vad vi anförti motion 1998/99:T818 av m.fl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad som anförts i motionen som sin meningger regeringen till känna att den bör lägga fram förslag till IT-omställningen isamhället inför år 2000.Stockholm den 18 december 1998Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()