mot · GM02So7 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So7av m.fl. (v)med anledning av prop. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i SverigeSammanfattning avregeringens propositionPropositionen beskriver en strategi för det fortsatta arbetetmed att förverkliga och genomföra iSverige. skall vara ett verktyg i arbetetmed att gradvis förbättra barns villkor och barnperspektivetskall utvecklas så att barnens bästa verkligen sätts i centrum.Barnkonsekvensanalyser skall göras för statliga beslut somberör barn. verksamhet ochorganisation skall ses över i syfte att stärka dess roll igenomförandet av . Arbetet med attförankra synsätt är långsiktigt ochförverkligandet av konventionen i är en ständigtpågående process. Målsättningen är att konventionen ochdess intentioner skall finnas med i allt beslutsfattande somrör barn inom stat, kommuner och landsting samt allamyndigheter och andra offentliga organ.InledningVänsterpartiet har arbetat med frågor somrör . Vi ser därför med tillfredsställelse påatt regeringen nu vill genomföra många av de förslag som vihar framfört. Vi ser detta som en början till ett ännu merutvecklat arbete och vi vill ta tillfället i akt att framföra hurVänsterpartiet anser hur det fortsatta arbetet skall fortsätta. Istort sett sammanfaller det med Rädda Barnens syn påarbetet med att få genomslag för i helalandet.Inledningsvis har vi också en anmärkning beträffande regeringens resone-mang när det gäller barnperspektivet. I propositionen sägs att "barnperspek-tivet skall i lämplig omfattning beaktas". önskar ett förtydli-gande från regeringen på denna punkt och en analys av vad som kan vara enolämplig omfattning. Vi kan inte se i vilket sammanhang det skulle kunnavara till nackdel att ta fram ett barnperspektiv. Även byggandet för äldre kanha ett barnperspektiv om en kommun exempelvis offrar en lekpark för ettseniorboende.Inkorporering avbarnkonventionenBarnkommittén tog i sitt huvudbetänkande (SOU 1997:116)upp frågan om inkorporering av barnkonventionen.Majoriteten ansåg inte att konventionen borde inkorporeras.Tre reservanter intog en motsatt ståndpunkt och föreslog attkonventionen skulle inkorporeras. delarreservanternas inställning och anser att det är viktigt attinkorporera konventionen för att göra implementeringeneffektivare än vad som är fallet om transformeringsteknikenanvänds.Olämpligt medinkorporering?En fördel med inkorporering är att dåautomatiskt blir direkt tillämplig hos svenska domstolar ochmyndigheter. Den enskilde får på så sätt möjlighet att görakonventionens rättigheter gällande och domstolen ellermyndigheten har att besluta i enlighet med konventionensbestämmelser. majoritet anför somargument mot en inkorporering att barnkonventioneninnehåller många bestämmelser av generell karaktär och ettinte obetydligt inslag av målsättningsartiklar, som siktar tillett gradvist genomförande. Men som reservanterna anförfinns det bestämmelser som är svepande och som anger åtvilket håll utvecklingen bör gå, men det finns ocksåbestämmelser som är tekniskt och rättsligt detaljerade. Ettexempel är artikel 21 om internationella adoptioner och dekrav som uppställs för att adoptionen skall anses ha gått rätttill.Barnkonventionen innehåller inga för svensk rätt främmande principer.Riksdagsmajoriteten har tidigare , med liknande motiveringarsom barnkommitténs majoritet nu anför, avslagit motionsyrkanden ominkorporering av . har emellertid den konventionenvarit inkorporerad och således utgjort en del av svensk rätt sedan snart tre årutan att några särskilda problem uppkommit i rättstillämpningen. Detförhåller sig också så att inkorporerats i bl.a. ochBelgien och där haft stor betydelse vid avgörandet av enskilda fall.EG-rättens förhållande tillsvensk rättNär det gäller EG-rätten förefaller våra domstolar ochmyndigheter att i huvudsak ha lyckats väl att hantera de nyarättskällor vi fått som en följd av EU-medlemskapet. EG-direktiv, som innehåller tydliga rättigheter för enskilda, kanvara direkt tillämpliga vid nationella domstolar ochmyndigheter om en stat antingen inte alls eller bristfälligtimplementerat ett direktiv. Här har varken regering ellerriksdagsmajoritet tvekat att låta EG-rätten få direktgenomslag hos svenska domstolar och myndigheter och dettatrots att förarbetena normalt är obefintliga eller ofullständigaoch utan att någon anpassning gjorts till svenskaförhållanden, svenskt språkbruk etc.DomstolarnastolkningsansvarBarnkommitténs majoritet fruktar att en inkorporering skullelägga ett alltför stort tolkningsansvar på domstolarna. Ensnäv juridisk tolkning skulle kunna bidra till att snarareförsvaga än förstärka barnets rätt. Men om detta verkligenskulle inträffa och domstolarna skulle tolkabarnkonventionen i inskränkande riktning kan problemetenkelt lösas genom att regering och riksdag utnyttjar rättenenligt konventionens artikel 41 att införa eller behållanationella bestämmelser som går längre än konventionen närdet gäller att förverkliga barnets rättigheter.Transformering ellerinkorporering?Barnkommitténs majoritet anser att det är bättre att göra enordentlig genomgång av våra lagar för att se huruvida destämmer överens med än att görabarnkonventionen till lag. Problemet är bara att metoden attefter hand genomföra lagändringar aldrig kan bli heltäckandeeftersom nya situationer och problem ständigt kommer attuppstå. har gjort en genomgång av densvenska lagstiftningen i förhållande till de kravbarnkonventionen ställer. Kommittén ansåg attbarnkonventionen i huvudsak väl återspeglades i densvenska lagstiftningen och föreslog förbättringar på depunkter där man konstaterat brister. Men att barnkommitténden ansåg att svensk lagstiftning efter någradetaljförändringar skulle överensstämma medbarnkonventionen innebär inga garantier för framtiden.Riksdagen ansåg , när den godkändebarnkonventionen, att den svenska lagstiftningen fullt utuppfyllde de krav som ställde. Dettavisade sig senare ha varit en i hög grad förhastad slutsats. Påsamma sätt kommer barnkommitténs antagande om densvenska lagstiftningen relativt snart visa sig ha varitförhastat. kommer nya diskrepanser mellan dennationella lagstiftningen och att dyka upp.Den enda möjligheten att få ett fullt genomslag i svensk rättför är enligt mening attinkorporera den.I har vi kommunalt självstyre, vilket innebär att många beslutfattas på en lokal nivå nära de berörda. tillämpning ärdärför väsentlig på den kommunala nivån. Men det övergripande politiskaansvaret för genomförande ligger hos staten. Barnkom-mittén, som utrett frågan om hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sigtill bestämmelserna i konvention om barnens rättigheter, uttrycker detpå följande sätt i sitt betänkande Barnets bästa i främsta rummet:Genomförandet av rättigheterna i är ett politiskt ansvar förlandet. Inte bara för riksdag och regering utan för alla myndigheter ochoffentliga organ. Att genomföra barnens rättigheter handlar om politisk vilja.En avgörande faktor för hur bestämmelser genomförs ialla delar av landet och på alla nivåer är vilka styr- och kontrollsystem somutvecklas. Staten kan aldrig frånhända sig ansvaret för genomförandet avBarnkonventionen genom att t.ex. hänvisa till att ett visst område är ettkommunalt ansvar. Staten måste ha styrinstrument och uppföljningssystemsom säkerställer att alla barn i landet verkligen tillförsäkras sina rättigheter ienlighet med . Och statens ansvar sträcker sig längre än så. (SOU 1997:116)Regeringen skriver i sin rapport till FN på följande sätt:"Staten ansvarar för nationell uppföljning och utvärdering avverksamhetens kvalitet." Det finns alltså en del av ansvaretsom inte kan delegeras till kommunerna. Vi anser att statensroll i arbetet med är för svag ochbehöver förstärkas.Kommunerna ochbarnkonventionenBarnombudsmannen har ansvaret för att på ett generellt planbevaka frågor som gäller barns och ungdomars rättigheteroch intressen med utgångspunkt i . Pådet mer praktiska planet, om kommunerna lever upp tillbarnkonventionens regler eller inte, finns ingen enskildmyndighet som har ansvaret. Det behövs redskap för attkommunerna själva i sitt dagliga arbete skall lyckas uppnådet stadgar. Flera frivilligorganisationersom arbetar med barnfrågor ser kommunala handlingsplanerför barn och ungdomar som ett redskap för att komma tillrätta med problemen att uppfylla barnkonventionensbestämmelser på den kommunala nivån. Vi anser att arbetetmed kommunala handlingsplaner är väsentligt och att arbetetbör intensifieras. Vi föreslår därför att regeringen får iuppdrag att till lämna förslag om hur kommunalahandlingsplaner kan användas i arbetet medbarnkonventionen i kommunerna.Konsekvensanalyser av hurbeslut påverkar barnDet finns många indikationer på att barnens situationhar försämrats kraftigt . Det behövs resurseroch politisk vilja för att barnen inte skall bli de storaförlorarna i vårt samhälle. För att politikerna i riksdagenskall kunna se till att barnen inte blir förlorarna måste detfinnas underlag som beskriver vilka konsekvenser ett beslutkan väntas få för barn. Här är ett exempel. Om regeringen tillriksdagen lägger förslag om en minskning av anslagen tillteaterverksamhet så bör det framgå hur hårt det kan slå motbarnteater. Utan analyser av vilka konsekvenser ett beslut fårför barnen kan vi inte leva upp till barnkonventionen.Konsekvensanalyser behöver göras i större utsträckning.Kriminalisera innehav avbarnpornografiÄnda har varitstarkt engagerat i kampen mot sexuella övergrepp, blandannat via kampanjer mot sexturism och barnpornografi.Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering avbarn antog en handlingsplan som ävenSverige ställt sig bakom. Enligt den skall regeringen blandannat utarbeta lagar som fastställer straffrättsligt ansvar förhandel med barnpornografi, inklusive innehav av sådanabilder. Vi betraktar innehav av barnpornografi som enpågående kränkning av det avbildade barnet. Vidare är detvår uppfattning att produktion, handel och samlande avbarnpornografi kontinuerligt pågår, och att det också är enverksamhet som ökar. Varje barn har rätt att leva i ettsamhälle där kränkningar av barn inte accepteras i någonform. Vi vill att innehav av barnpornografi kriminaliserasgenom att fattar det andra beslut som behövsför en grundlagsändring.Förhindra att barn utnyttjaspå sexklubbarBarn skall inte utsättas för sexuell exploatering eller riskeraatt utnyttjas sexuellt. Det är en självklarhet för de flesta, mentyvärr inte för alla. I utnyttjas unga flickor förstriptease och liknande aktiviteter på sexklubbar. Lagentillåter att ungdomar mellan "frivilligt"medverkar. Vi anser att reglerna i 6 kap. 7 § Brottsbalkenändras så att dessa barn får samma skydd som yngre barnmot att utnyttjas för posering och framställning avpornografiskt material.Ta fram riktlinjer förundersökningar avbarnmisshandelFör en del barn är inte hemmet den trygga plats det bordevara. dog 82 barn mellan 0 och 14 årpå grund av yttre våld. Statistiken visar att antaletanmälningar av barnmisshandel i tredubblats sedan1985. anmäls över 5 000 fall av barnmisshandel varjeår! Även om delar av denna ökning beror på att fler anmälermisshandel än tidigare är ökningen stor. harvåldet mot barn ignorerats i den politiska debatten. Därförhar återigen satt våldet mot barn i fokus.Regeringen har beslutat att tillsätta en parlamentariskutredning angående barnmisshandel. Vi anser att regeringenbör ge i uppdrag att skyndsamt utarbetariktlinjer för dödsfallsundersökningar i alla fall där ett barndött och där barnmisshandel misstänkts. Syftet är attundersökningarna skall ge mer kunskap och att upprepadbarnmisshandel i familjen därigenom skall kunna förhindras.Bygg barnanpassadebesöksrum påkriminalvårdsanstalternaBarn till föräldrar som sitter i fängelse är en stor, osynlig ochbortglömd grupp. Få insatser är direkt riktade till deintagnas barn, trots att forskning visar att de löper ökad riskatt själva hamna i kriminalitet. Barn behöver båda sinaföräldrar. Det är viktigt att komma ihåg att en människa sombegår brott inte behöver vara diskvalificerad som förälder.Bland annat har vi verkat för förbättrade besöksförhållandenpå landets fängelser. Vi vill att samtligakriminalvårdsanstalter inrättar besöksavdelningar som ärutformade för barnbesök.Ta hänsyn till romska barnsförutsättningarI bor omkring 20 000 romer, dvs. Dehar högre barnadödlighet än många andra minoritets- ochinvandrargrupper, kortare livslängd, högre siffror iolycksfallsstatistiken, lägre levnadsstandard och lägreutbildningsnivå. Den svenska skolan erbjuder ingentrygg studiemiljö för romska barn. De känner sig förnedradeoch diskriminerade och har ofta svårt att följa med iskolarbetet, bland annat på grund av att den romska kulturenbygger på en muntlig tradition och den svenska skolanfrämst är inriktad på skriftliga prestationer. Många eleverhoppar av skolan eller går ut med ofullständiga betyg.Den kartläggning som gjorts av romska barns situation i och iNorden visar att det finns flera åtgärder som kan bidra till att trygga derasuppväxt och förbättra deras levnadsvillkor. Det är viktigt att stödja hela denromska familjen och arbetet bör göras tillsammans med romer. Både inomförskola och skola bör undervisningsmetoder arbetas fram som tar hänsyn tillden romska kulturens muntliga karaktär. Romska lärare och elevassistenterbör finnas som förebilder. Vi anser att barnomsorg och skola skall ta hänsyntill de romska barnens förutsättningar och att deras särskilda behov uppmärk-sammas och tillgodoses.Stärk funktionshindradebarns ställning i samhälletI har vi kommit långt, men inte tillräckligt långt, närdet gäller funktionshindrades rätt till ett normalt liv.Vänsterpartiet arbetar för att barn med funktionshinder skallkunna delta i samhällslivet på sina villkor. För att nå ditsträvar vi efter att stärka barnens rätt att höras och blidelaktiga i de beslut som berör dem själva. Vi anser dock attdet finns mycket kvar att lära och diskutera när det gällerattityder till barn med funktionshinder och deras möjligheteratt delta. Funktionshinder är ett vitt begrepp som innefattarbåde synliga och osynliga, fysiska och psykiska hinder.Samhället anger tonen och bestämmer graden av etthandikapp och påverkar därmed hur handikappat ett barnkänner sig. Det är viktigt att behålla en helhetssyn där barnet- inte handikappet - sätts i centrum. Annars riskerar barnetsverkliga behov och problem att bli förbisedda. Vi anser attbarn med funktionshinder bör få större uppmärksamhet ochatt deras åsikter skall respekteras.Se till barnets bästa ifamiljeåterföreningsärendenI står att ansökningar rörandefamiljeåterförening i flykting- och invandrarärenden skallbehandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt avkonventionsstaterna. Vi anser att handläggningen avansökningar om familjeåterförening här i inteuppfyller dessa krav. är det mycket svårt för enbarnfamilj som splittrats på grund av krig att återförenas här.Myndigheternas krav på att kunna bevisa släktskap är imånga fall omöjliga att uppfylla. Ett exempel på derestriktiva reglerna var när avsågatt avvisa två föräldralösa barn till krigets . Där hadede inte någon anhörig som kunde ta hand om dem, i Sverigefanns en faster som ville det! Vi vill att reglerna föråterförening av familjer blir mindre restriktiva och merhumana, det vill säga att barnets bästa tillmäts störrebetydelse i bedömningen.Förkorta väntetiderna förasylsökande barnI finns tusentals barn som väntar på besked om deskall få stanna eller inte. Väntetiderna för asylbesked äroacceptabelt långa. För barn som bär med sig svåraupplevelser av krig, våld och förföljelse innebär ovisshetenett mänskligt lidande som inte bör finnas i ett humant ochdemokratiskt samhälle. Vi anser att barnfamiljer som väntatpå besked om uppehållstillstånd skall fåpermanenta uppehållstillstånd i Sverige.Statslösa barnI dag finns ca 4 500 statslösa barn i . De har antingenfötts i som statslösa eller kommit till utanmedborgarskap. Enligt har varje barn rätttill ett medborgarskap, särskilt i det fall barnet annars skullevara statslöst. Vi anser att ett barn som är statslöst och bor iSverige skall ha rätt att få svenskt medborgarskap, oavsettföräldrarnas medborgarskap. Enligt den svenskamedborgarskapslagen kan en utlänning enligt huvudregelnansöka om svenskt medborgarskap hemvist iSverige. En statslös person kan få dispens . Barnkan få svenskt medborgarskap i samband med att föräldrarnafår det. En självständig ansökan från barnet kan inte görasförrän barnet fyllt . Vi vill ha en ändring i lagen så attstatslösa barn kan få svenskt medborgarskap efter detatt de har fått permanent uppehållstillstånd.Skapa en trygg skolmiljöMånga barn känner sig otrygga i skolan. En del vågar inte gåut på rasten eller gå på toaletten, andra är rädda att blimobbade av sina skolkamrater. En fjärdedel av alla barn harhunnit bli mobbade redan innan de gått ut lågstadiet. Detsom saknas är ett tydligt vuxenstöd. Vi anser att barn harsamma rätt som vuxna till en fungerande arbetsmiljö, bådefysiskt, psykosocialt och studiemässigt! Skolan måste bidratill att skapa individer som visar respekt för människovärdeoch tolerans för andras åsikter. Vi anser att ansvarigapolitiker skall ge skolan förutsättningar att skapa enskolmiljö där barnen kan känna sig trygga och få tillgång tillett utökat vuxenstöd, både i undervisningen och på rasterna.Öka elevinflytandet i skolanSkolkommitténs slutbetänkande ger en mörk bild avelevernas möjlighet att påverka sin vardag. eleveranser att de varken i eller i gymnasiet har någotegentligt inflytande på vare sig undervisningen ellerskolmiljön. Att de vill ha det står helt klart. I många fall harde dessutom större kunskap än skolpersonalen om tillexempel mobbning, stölder, drogmissbruk och vandalisering.Det ingår i skolans uppgift att ta till vara elevernas kunskapoch idéer och att få med dem i arbetet för att åstadkommaförbättringar i skolan. Vi anser att barn och ungdomar skallha medinflytande i frågor som rör dem själva, och att derasunika kunskap om sin egen arbetsmiljö och egnaförhållanden skall tas till vara.Ge barnen kunskap ombarnkonventionenVid sidan av kunskapsförmedlingen är en av skolansviktigaste uppgifter att låta barn studera och praktisera sinarättigheter redan från tidig ålder. skall desuccessivt lära sig ta ansvar och utveckla solidaritet med sinamedmänniskor. Vi vill att skolan skall ta ansvar för att barnfår kunskap om sina rättigheter och att fåren tydlig plats i läroplanen.Ge alla barn lika rätt tilldagisplatsNästan hälften av landets kommuner tar ifrån barn derasdagisplatser om föräldrarna blir arbetslösa. Vi anser att det ären självklarhet att barn till föräldrar som blir arbetslösa fårha kvar sin plats i barnomsorgen. Det är cyniskt att plötsligt,på grund av en förälders arbetslöshet, rycka ett barn ur dessvardag och dess sociala sammanhang. Dels förlorar barnet enutvecklande miljö, dels försämras förälderns möjligheter attsöka arbete och därmed återvända till arbetsmarknaden. Vianser att alla barn som bor i skall ha rätt till en plats ibarnomsorgen, oavsett om föräldrarna arbetar eller har blivitarbetslösa.Stärk barnet i den rättsligaprocessenBarn som kommer i kontakt med rättsväsendet, för att de tillexempel är i konflikt med lagen, har blivit utsatta förövergrepp eller är med om en vårdnadstvist, har ofta svårt attkomma till tals i detta sammanhang och bli respekterade försina åsikter. Att barn skall kunna säga sin mening och fågehör i frågor som rör dem själva är en viktig del av FN:sbarnkonvention. Vi anser att barnen skall få en starkareställning i den rättsliga processen och att regeringen skallsatsa på att kontinuerligt utbilda all personal inom domstolar,polis och åklagarväsende om vad barnkonventioneninnehåller och vilka krav den ställer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett förtydligande av i vilka ärendendet kan vara olämpligt att ha ett barnperspektiv,2. att hos regeringen begär en förnyad prövning av eninkorporering av i svensk rätt enligt vad i motionenanförts om den direkta tillämpningen i domstolar och hos myndigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala handlingsplaner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvensanalyser av hur beslut påverkar barn,5. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna i 6kap. 7 § enligt vad i motionen anförts om skydd för yngre barnmot att utnyttjas av sexklubbar,6. att hos regeringen begär att får i uppdrag attutarbeta riktlinjer för dödsfallsundersökningar enligt vad i motionen anförtsom ökade kunskaper om barnmisshandel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnanpassade besöksrum på kriminalvårdsanstalterna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om romska barn och deras möjlighet till en trygg uppväxtmiljö,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrade barns möjligheter att delta i samhällslivet ochbli delaktiga i beslut som rör dem själva,10. att hos regeringen begär en översyn av utlänningslagen fören generösare syn på familjeåterföreningsärenden,11. att hos regeringen begär förslag till regler när det gällerasylsökande barn så att de väntan på besked får permanentuppehållstillstånd,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen såatt statslösa barn får svenskt medborgarskap året efter det att de fåttpermanent uppehållstillstånd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en trygg skolmiljö och utökat vuxenstöd,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevinflytande,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge barn kunskaper om ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alla barns rätt till förskola,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka barn rätt att komma till tals i rättsliga processer.Stockholm den 16 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()()()