mot · GM02Bo237 · 1998-10-28 00:00:00 — Egna arbets-insatser i inomhus- eller utomhusmiljö bör kunna påverka hyressättningen.Hyresgästerna måste också kunna dra nytta av lågräntepolitiken genomsänkta hyror. Det är viktigt att upprätthålla kostnadsneutralitet mellan olikaboendeformer.En viktig fråga är andrahandsuthyrningen. Äldre och sjuka har normaltbeaktansvärda skäl för andrahandsuthyrning. Hyresnämnder måste varagenerösa med sådana tillstånd.En diskussion av förvärvslagen är angelägen. Vid utlandsförvärv avpermanentbostäder för omvandling till fritidsbostäder har angränsande ländersom t ex långtgående begränsningar. saknar sådanabegränsningar.Kommunerna tillsammans med bostadsföretag och i samråd med ung-domarna själva försöker öka utbudet av särskilda ungdomsbostäder/genom-gångsbostäder. Ungdomarna bör ges ökade möjligheter att aktivt kunna deltai planering, byggande och förvaltning. och börfå regeringens uppdrag att utveckla denna idé.Bidragsstöd förbostadsändamålI samband med bostadspropositionen beslutades attberäkningen av bidragsunderlaget för nybyggda bostäderförändrades så att bidragsunderlaget blev mindre för smålägenheter och större för medelstora lägenheter. Regeringenredovisade emellertid inte bakgrunden till förändringen utanhänvisade till att "bidragsunderlaget för smålägenheter hadevisat sig vara allt för höga" och att "tröskeleffekten i stödetvid 35 kvm skulle undvikas". Det framgick inte omförändringen var avsedd att minska andelen små lägenhetereller om den var avsedd som en besparing. Detta framgickinte heller i utredningens förslag. Beslutsunderlaget varsåledes i det närmaste obefintligt och Kristdemokraternaavstyrkte regeringens förslag.Statens utgifter för räntebidrag minskar medan utgifterna förkreditgarantier har ökat dramatiskt . Krisårgångarna kallas detbostadsbestånd som byggdes runt 1990. Då dessa fastigheterbyggdes var byggmarknaden överhettad. Byggkostnaderna blev höga ochdärmed boendekostnaderna. Räntorna har ofta låsts på höga nivåer. Enkostnadspuckel uppstår när dessa bostäder går in i fastighetsskattesystemet.Regeringen föreslog att räntebidraget för de så kallade krisårgångarna skulleavvecklas långsammare än planerat. Förändringen gällde dock baraunder det bidragsår som i det enskilda ärendet påbörjats närmast efter den 31augusti 1998. Därefter fortsätter upptrappningen av räntesatsen och därmedminskningen av räntebidraget enligt nu gällande regler. Regeringensförslag var ovanligt kortsiktigt. Perspektivet kan inte längre vara att skjutaproblemet för krisårgångarna framåt i tiden.Kristdemokraterna avvisade regeringens förslag och ansåg att inriktningeni stället måste vara att skapa långsiktiga förutsättningar för hela fastighets-beståndet. Ett viktigt första steg var att sänka fastighetsskatten från 1,7 till1,av taxeringsvärdet. Vidare borde inte krisårgångarna (värdeårmellan 1989 och 1992) betala halv fastighetsskatt , utan helt befriasfrån den. Därefter är inriktningen att successivt fasa ut fastighetsskatten ochpå sikt ersätta den med en avgift som är kopplad till kommunenskostnader för gatuunderhåll, VVS, brandförsvar m.m. för fastighetsbeståndet.Ekonomiska problem i bostadsrättsföreningar har underskattats. År 1997gick mer än 100 bostadsrättsföreningar i konkurs. har kostnaderpå närmare tre miljarder. Skattebetalarna får tillföra miljardbelopp. Värst ärdet för enskilda familjer som förlorat sitt sparande och får en allt dyrarebostad som inte kan säljas vidare. SBC, HSB, , , och är missnöjda med regeringens bostadspolitik. Vid en reformeradoch sänkt bostadsbeskattning kan inte villaägarna undantas.Kristdemokraterna anser att anslaget A 2 under utgiftsområde 18 Ränte-bidrag m m kan minskas med 490 miljoner vad gäller delen för nedtrappningav räntebidrag och samma anslag kan minskas med 1.100 miljoner vad gällerräntebidrag i det äldre bostadsbeståndet. anser att dessminskningar kompenseras av den sänkta fastighetsskatten och uppskjutandetav inträdet för krisårgångarna.FastighetsskattenFastighetsskattens utformning och nivå spelar en stor roll förmånga människor. Det är cirka 2,3 miljoner människor somäger småhus i . Det innebär att avbefolkningen och av barnfamiljerna bor ismåhus.Under 1995 genomfördes tre förändringar angående fastighetsskattensamtidigt. För det första höjdes taxeringsvärdena kraftigt efter att ha varitoförändrade . Taxeringsvärdena höjdes i genomsnitt med 26 procent.För det andra började den så kallade rullande fastighetstaxeringen att gällavilket innebär att taxeringsvärdena kan förändras . Den tredjeförändringen var den mest oväntade. Den socialdemokratiska regeringendrev igenom en höjd fastighetsskatt från av taxerings-värdet. har fastighetsskatten ökat med cirka 40procent. Genomsnittligt räknat är en tredjedel av boendekostnaderna skatt.Det är en stor del av förklaringen till att andelen av inkomsten som går tillboende ökat från till år 1995.Regeringen har gjort bedömningen att en allmän översyn av fastighets-skatten bör göras. Fastighetsskatten har emellertid utretts ett flertal gånger.Vad som behövs är inte ytterligare en utredning. Det som behövs är sänktfastighetsskatt. har länge drivit detta krav. I ett förstasteghar fastighetsskatten sänkts från 1,7 till av taxeringsvärdet. För attmildra de värsta effekterna bör den vidare endast beräknas på en tredjedel avmarkvärdet överstigande . På detta sätt minskar lägesfaktornsorimliga effekter.Höjda skatter på boende och fastigheter är inte bra för samhällsekonomin.Det gynnar inte ambitionen att medborgare skall kunna leva på sin lön. Detmåste vara en klok och långsiktig planering att skaffa sig ett eget boende. Ensund bostadsmarknad är positiv för en sund samhällsekonomi.I nu föreliggande budgetproposition föreslår regeringen en nivåsänkningav fastighetsskatten från till endast för hyreshus ochbostadsrätter. Därmed ökar regeringen den redan stora snedfördelningen avbeskattning mellan boendeformerna hyreshus och småhus/egna hem.Kristdemokraterna anser att samhället skall förhålla sig skattemässigtneutralt till olika boendeformer. Det är medborgarna som skall väljaboendeform utan att bli styrda av att skatterna läggs högre på den enaboendeformen än den andra.Kristdemokraterna vill helt slopa systemet med statlig fastighets-skatt. Istället ska kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckandeav kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan servicekopplad till fastighetsbeståndet.Som ett första steg föreslår att skatten sänks från 1,5 %till av taxeringsvärdet för alla boende, och avvisar därmed regeringensförslag som leder till en ökad orättvisa mellan boendeformer.Underlaget för statlig fastighetsskatt är såväl värdet på byggnad som påmark. utgår fastighetsskatt även på tomträttsmark som tomträtts-innehavaren inte äger utan hyr till exempel av en kommun. Det är en orimligprincip att betala skatt för fast egendom man inte äger. Det är inteacceptabelt att jämföra tomträttsinstitutet med äganderätt i detta avseende.Kristdemokraterna anser att fastighetsskatt på tomträttsmark skall avskaffas.BostadsbidragBostadsbidragens primära uppgift är att ge möjlighet förresurssvaga hushåll att efterfråga goda och tillräckligtrymliga bostäder. Ur fördelningspolitisk synpunkt ärinkomstprövade bostadsbidrag det effektivaste sättet att göradet möjligt med en rimlig bostadsstandard även förlågavlönade, barnfamiljer, studerande och pensionärer.Sedan 1930-talet då stödet i form av s k familjebidragintroducerades har bidraget utvecklats för att 1986 antamålsättningen att hushåll med barn skall kunna nyttja enbostad där varje barn har ett eget rum. Den målsättningenfinns i princip fortfarande kvar. Ett trendbrott i stödet tillbarnfamiljer skedde med de besparingar som gjordes under1995 och 1996 från en totalkostnad på cirka 9 miljarderkronor till 1998. Kombinerat medövriga besparingar som drabbat barnfamiljer har dessa fåttkatastrofala följder för många barnfamiljer. Totalt drabbasvissa hushåll med per månad.Samtidigt som regeringen i målen uttalar att särskilt främja en god uppväxtför barn och ungdomar har flerbarnsfamiljer fått det sämre. Förbättringaraviseras inte i årets budget. Det är inte nöjaktigt att avantalet hushåll med hemmavarande barn kan ge varje barn ett eget rum.Kristdemokraterna har med skärpa markerat att neddragningarna av bostads-bidragen drabbat barnfamiljerna för hårt. ståndpunkter vidhålls närdet gäller reglerna för individuella inkomstgränser och begränsningen av denbidragsgrundande bostadsytan, som gäller . Bådadessa besparingar drabbade barnfamiljer, ensamstående och egnahemsägarealltför hårt. Vi återför 1.050 miljoner till anslag A 10 Bostadsbidrag. Dettainnebär också ett höjt bostadsbidrag för barn med per barn.Samtidigt är vi beredda att slopa bostadsbidraget till ungdomar.Bostadsbidraget är därmed renodlat som ett stöd till barnfamiljer. Detta äravsett att gälla så länge föräldern är försörjningspliktig mot den unge, dvslängst till 21-årsdagen.När det gäller gruppen studerande ungdomar bör ett fortsatt stöd tillboendekostnaderna samordnas med studiemedelssystemet och få sammaåldersgräns som studiemedlen.En uppföljning bör ske av effekten av BTP (Bostadstillägg för pensionä-rer).BosparandeRegeringen gjorde bedömningen att betydelsen av egetkapital i samband med större investeringar hade ökatavsevärt och därmed även betydelsen av ett långsiktigtsparande. delade denna bedömning.Regeringen ansåg dock att några åtgärder inte behövdevidtas för att stimulera till ett ökat sparande.Kristdemokraterna har en annan uppfattning och menar attfrågan om hur sparande i allmänhet och bosparande isynnerhet skall kunna öka måste undersökas ytterligare. Etthögt sparande är av väsentlig betydelse för ett landslångsiktiga tillväxtförutsättningar. Det är därför viktigt attlära ungdomar att bosparande är en förutsättning för att mansenare i livet ska kunna köpa sin egen bostad eller kunnagöra andra investeringar i boendet. Därför kan det också varamotiverat att med statliga regler uppmuntra inte minstungdomar att bospara.Det nuvarande ungdomsbosparandet har begränsad betydelse för ungafamiljers bostadsköp på grund av de restriktiva reglerna. Reglerna innebär attungdomar mellan kan påbörja ett sparande som kan fortgå tilloch med det år spararen fyller . När kontoinnehavaren har sparat och det sparadekapitalet uppgår till , är man berättigad till en årligbonusränta på från den tidpunkt sparandet började. Den som spararhar rätt att låna upp till det sparade beloppet. Det finns inga kravpå att sparandet skall användas till att köpa bostad.Det bör undersökas om ungdomsbosparandet kan utvecklas ytterligare föratt bli mer attraktivt och kanske övergå till ett allmänt bosparande utan densnäva åldersgränsen. Detta bör utredas. Minskningen av antalet ungdomar ibosparande var 6 000 och sparandet minskade med 33miljoner kronor.Ett intressant alternativ som bör studeras är Bofrämjandets förslag tillsparlånesystem byggt på det tyska "bausparkassesystemet", som har ca25 miljoner sparare. Genom ett kontinuerligt sparande mot låg fast räntabygger spararen upp en lånerätt inom ett slutet kollektivt bosparsystem. Dettaleder till rätt att låna medel till låg fast ränta som är känd när sparandetinleds. Sparandet stimuleras av en statlig skattefri sparpremie om sombetalas ut först vid investeringstillfället. har sedan längeförordat någon form av statlig stimulans för bosparande utan att låsa sig fören exakt modell.Regeringen bör således återkomma till med ett förslagtill bosparsystem.StudentbostäderRegeringen avser att avveckla bidragen för studentbostäder.Kristdemokraterna anser att det är angeläget att stimulerautbyggnaden av studentlägenheter under denutbyggnadsperiod som pågår för högskolor och universitet.Anslaget under utgiftsområde 18 A 12 Investeringsbidragför anordnande av bostäder för studenter tillförs 45 miljonerkronor från anslagsområde E 1 under samma utgiftsområde.Kristdemokraterna är inför budgeten beredda attpröva om det då är läge för att avveckla detta bidrag.Skattereduktion för ROTFörlängningen av det nuvarande systemet medskattereduktion för reparation, om- och tillbyggnad gällerendast till . har tillsammansmed och föreslagit ett bredaresystem med skattereduktion för alla hushållstjänster.Förslaget innebär en 50-procentig skattereduktion för tjänster, inklusiveROT-arbeten, som utförs i det egna hemmet och på tomten och som inte äroffentligt subventionerade. Ingen åtskillnad görs mellan boendeformerhyresrätt, bostadsrätt, småhus eller fritidshus. Skattereduktionen ska utgåmed av arbetskostnader inklusive moms upp till 50 000 kronorper hushåll och år. Det maximala reduktionsbeloppet blir därmed 25 000kronor. Förslaget bör också till skillnad från regeringens förslag gällapermanent. Vad gäller fastighetsägares reparationer skall regeringens tidigareförslag fortsätta att gälla.De kommunalabostadsföretagenRegeringen har gjort bedömningen att "det kommunalaengagemanget för bostadsförsörjningen bör utvecklas genomatt kommunerna tar en mer aktiv roll i ledningen av sinabostadsföretagde kommunala bostadsföretagenmåste ges förutsättningar att fortsatt konsolidera sig.Utförsäljningar i strid med detta syfte bör även framdelesmotverkas." Kortfattat innebär regeringens förslag att enkommun, även fortsättningsvis, inte får avhända sig mer av inflytandet över bolaget eller stiftelsen. Inteheller får man sälja ut av sittbostadsbestånd. Bryter kommunen/det kommunalabostadsföretaget mot dessa regler, förlorar man deräntebidrag man tidigare haft. Dessa regler inskränker ävenvalfriheten för de boende. De hushåll som själva önskar attäga sin bostad genom att ett kommunalt bostadsbolagomvandlas till bostadsrättsföreningar hindras i sinasträvanden. Kommunerna har ingen skyldighet enligt lag attäga bostadsföretag. Varje förbud eller regel som hindrarkommunerna att sälja bostadsföretag bör ifrågasättas.Kristdemokraterna anser att kommunernas självbestämmande både behö-ver värnas och vidareutvecklas. Mot den bakgrunden framstår regeringenshållning om att fortsätta motverka kommunala önskemål om utförsäljningsom helt felaktig. Regeringens tidigare förslag för att förhindra att kommunersäljer ut sina bostadsbolag innebär i princip att kommunen inte har möjlighetatt minska sitt bostadsinnehav. En sådan politik strider mot principen omkommunalt självbestämmande. Den snedvrider också konkurrensen.När det gäller kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen är det viktigtatt betona att kommunen inte själv behöver äga och förvalta ettbostadsföretag för att till exempel kunna tillgodose sociala behov. En storbrist med kommunala bolag är avsaknaden av demokratisk insyn.BostadsforskningI budgetpropositionen föreslås en neddragning av anslagettill byggforskningen med . För attförebygga och undvika problem med hus betecknande somklass 1 (tidigare benämning "sjuka hus") är det ett drastisktsteg att i en sådan omfattning dra bort byggforskningsstödet.Andra exempel är problematiken med . Mycketav dagens byggforskning rör livslängds- ochkretsloppsfrågor för byggnader och anläggningar,miljöfrågor kring den byggda miljön och system förresurssnålt byggande. Ett stort antal forskare främstdoktorander riskerar att stå utan finansiering och tvingasavbryta sin forskarutbildning.Kristdemokraterna anser liksom regeringen att statens medverkan förplan-, bygg- och bostadsutformning bör koncentreras till långsiktiga FoU-insatser inom områden av samhällsintresse. Det är riktigt att byggbranschen istörre utsträckning själv skall finansiera detta. stöder ettantal projekt med inriktning mot kvinnoperspektivet på översiktlig planering.Kvinnoforskningen är också viktig för bostäders utformning. Därför kan inteforskningsanslaget utsättas för en så stor neddragning som regeringen före-slår. , professor i byggnadsfunktionslära, var som forskare en avde första att ta upp bostäders användbarhet, städbarhet,utrymme för hushållsarbete, förvaringsutrymmen m m. Kollektivhusdebattenoch forskningen var ett viktigt inslag och , en frågasom främst drivits av kvinnor.Byggnormerna för bostadsbyggandet blev, utan förändringar under cirka20 år, efterhand föråldrade. Exempelvis var utgångspunkten barnfamiljersom bodde trångt, medan de flesta barnfamiljer nu fått avsevärt störrebostadsyta. I och med avregleringen 1994 kom denna typ av handfastbostadsforskning i skymundan. Byggforskare började ägna sig mer åt teore-tiska studier.För närvarande byggs det mindre och den fria marknaden är tongivande.Man bygger efter vad man kan sälja, vad som kan betala sig, vem sombestämmer i hushållet, vilka som kommer och tittar osv. Marknaden planerarhuvudsakligen efter vad som säljs och vad som syns, vad som ser bra ut. Storvikt läggs vid kök och badrum. Efter avregleringen har utformningsfrågorhaft dåligt ekonomiskt stöd. Huvudsakligen forskas på aktuella samhälls-problem, energi, sjuka hus, inomhusklimat m m. Kunskapen om vardagslivethar däremot blivit alltmer fragmentiserad och fördelad mellan olikamarknadsintressenter utan samarbete eller erfarenhetsutbyte sinsemellan.Ett nytt område har blivit intressant inom boendet: IT i boendet igenusperspektiv. Jämställdheten kräver kvinnors inflytande vid planering,byggande, arkitektur, boendeförutsättning med sociala lösningar osv.Boendesektorn är ett manligt dominerat område. Öronmärkta medelbör därför avsättas till kvinnors forskning.Kristdemokraterna föreslår att förs över till anslagetA 7 Byggforskning inom utgiftsområde 18. Hälften av denna summa skatillföras kvinnoforskning om boendemiljöer. Överföringen sker från E 1Lokalt stöd till ekologisk omställning och utveckling inom sammautgiftsområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kristdemokratisk familje- och boendepolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de hemlösas situation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om boendesegregationen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturmiljöer och arkitekturfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad tillgänglighet för personer med funktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av arkitekter i handikappkunskap,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöhänsyn i boendet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ökad satsning på allergisanering,9. att hos regeringen begär förslag till lag om s.k.ägarlägenheter,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för bostadsrätterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om planeringen och genomförandet av projekt för ungdomsbostäder,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om räntebidragen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastighetsskatten,114. att beslutar om sådan ändring i lagen om bostadsbidrag (SFS1993:737) att den samlade familjeinkomsten utgör grund för bostadsbidraget,15. att beslutar att den bidragsgrundande bostadsytan bestämsenligt regeringens ursprungsförslag i proposition 1996/97:186, vilket innebären utökning med per boendekategori jämfört med dagens regler,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en höjning av bostadsbidragen,17. att hos regeringen begär förslag om ett nytt bosparsystem,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studentbostäder,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ROT-program, 220. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de kommunala bostadsföretagen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggforskning,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnoforskning om bostäders utformning,23.att med följande ändringar i förhållande till regeringens förslaganvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA 2 Räntebidrag m.m.7 537 000-1 590 000A 7 Byggforskning64 356+50 000A 10 Bostadsbidrag5 864 600+1 050 000A 12 Investeringbidrag för anord-nande av bostäder för studenterm.fl.30 000+45 000E 1 Stöd till lokala investerings-program för ekologisk hållbarhet1 495 000-320 000Nytt anslag - allergisanering+200 000Nytt anslag - handikappkunskapför arkitekter+25 000Summa för utgiftsområdet20 463 080-540 000Stockholm den 28 oktober 1998Ulla-Britt ()()()()Skånberg (kd)()()()()()()1 Yrkande 13 hänvisat till FiU.2 Yrkande 19 hänvisat till SkU.