ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Jo36 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:45 Miljöbalk I regeringens förslag till miljöbalk regleras regeringenstillåtlighetsprövning i 17 kapitlet. I den lista som finns i 1 §upptas större vägar, järnvägar och flygplatser samt allmännafarleder. Däremot saknas hamnar.Det behövs ett sätt att få en samlad prövning av hamnars lokalisering ochmiljöpåverkan. Var hamnar lokaliseras har i många fall mycket storbetydelse för miljön, kanske främst i form av den miljöbelastning somorsakas av vägtrafiken till och från anläggningarna. Situationen iStockholmsområdet är en tydlig illustration av dessa problem. Det finnsstarka skäl att i och dess tillämpningsregler, bl.a. kommandemiljöförordning, föra in särskilda tillståndsregler för störrehamnanläggningar. Med större hamn skulle kunna avses en anläggning somkan ta emot tonnage över eller fartyg över 100 meters längd. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsregler för hamnar i tillämpningsreglerna till ,2. att beslutar om sådan ändring av lagförslaget att 17 kap. 1 § iden föreslagna får tillägget "22. Hamnar, lastnings- ochlossningskajer som medger trafik med fartyg på eller meden längd på .
mot · GL02Jo39 · 1998-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:48 Ändringar i livsmedelslagen m. fl. Regeringen föreslår i propositionen att ändringar ska göras ilagen (1994:1710) om EG:s förordningar omjordbruksprodukter. I sak kommer detta att innebära attbemyndigandet i lagen att ta ut avgifter för tillsyn vidgas tillatt gälla även avgifter för en myndighets kostnader förmärkning och registrering enligt lagen.Från sida har vi tidigare motsatt oss att en djurdatabasupprättas som ett inslag i arbetsmarknadspolitiken och vars kostnader skabäras av enskilda lantbrukare. Vi kvarstår vid denna ståndpunkt och avvisardärför en övervältring av kostnader på lantbruksnäringen.Vi har tidigare också haft ett liknande ärende där frågan gällde avgifter förkartor. Även då var regeringen snabb i att föreslå att det var näringen, detvillsäga de enskilda lantbrukarna, som skulle belastas av kostnaden, något somvi motsatte oss.Det är inte rimligt att utökade kontrollformer som genomförs på ett urnäringens synvinkel ineffektivt sätt ska finansieras av lantbruket. Kostnads-ansvaret för detta måste istället läggas på den centrala myndighetsnivån, detvill säga . Det bör åläggas att inom administrationen genomsedvanlig effektivisering och rationalisering skapa ekonomiskt utrymme förden kontrollorganisation som lantbrukarna ej bett om. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i den del som berörkostnadsansvaret för tillsyn i lagen om EG:s förordningar omjordbruksprodukter.
mot · GL02Jo40 · 1998-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:48 Ändringar i livsmedelslagen m. fl. Förslaget innebär bl.a. att regeringen får ökade möjligheteratt ta ut avgifter från jordbruksföretagen för att täckamyndigheternas kostnader.Moderata samlingspartiet anser att utvecklingen mot allt högre skatter ochavgifter för näringsverksamhet i måste stoppas. En nyligenpresenterad statlig utredning (SOU 1997:167) har klart visat att den svenskalivsmedelsproduktionen har stora kostnadsnackdelar gentemot grannländernapå grund av höga skatter. Att i detta läge ge regeringen vidgade möjligheteratt ta ut avgifter av jordbruksföretagen är att gå fel väg.Att avgiftsbemyndigandet avses utnyttjas för att finansiera en för verksam-heten onödig administrativ överbyggnad med arbetsmarknadspolitiskainslag, gör förslaget ännu svårare att motivera. Propositionen bör såledesavslås vad gäller förslagen till ändring av 9 § lagen om provtagning på djursamt 11 § lagen om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring av 9 § lagen omprovtagning på djur samt 11 § lagen om EG:s förordningar omjordbruksprodukter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Jo41 · 1998-02-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:48 Ändringar i livsmedelslagen m.fl. lagar I propositionen föreslås bland annat att djurhållare skall varaskyldig att föra register över behandling medveterinärmedicinska läkemedel, samt även tillse att dessabehandlingsjournaler bevaras. Dessa förslag ligger i linjemed det kvalitetssäkringsarbete som skerinom jordbruksnäringen.Centerpartiet har tidigare i hårt kritiserat kostnadsnivån ochfinansieringen av det nya djurregistret. belastas det svenskajordbruket i större omfattning av pålagor i form av skatter och avgifter, änvad som är fallet i våra konkurrentländer. Detta har bekräftats i utredningenEn livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Det ursprungligaförslaget har förbättrats i den överenskommelse som finns mellanregeringen och jordbruksnäringen vad gäller djurregistrets finansiering ochutformning. vill betona vikten av att denna överenskommelsefullföljs.De övriga förslagen i den aktuella propositionen får under ingaomständigheter medföra att ytterligare avgifter drabbar den redan hårtträngda jordbruksnäringen. bör uppdra åt regeringen att finna enfinansiering som inte medför att ytterligare kostnader drabbar näringen.När det gäller att omsätta EU-beslut till svenska regler och anvisningarvisar erfarenheten att de svenska myndigheterna inom jordbruksområdet harförmågan att åstadkomma synnerligen krångliga och resurskrävande system.Detta har medfört ett omfattande och tidskrävande pappersarbete, både förden enskilde företagaren och för myndigheterna. För att i möjligaste månundvika ökad byråkrati, samt krångliga och kostsamma system bör detfortsatta arbetet med att utforma systemet med registrering av läkemedel skei nära samarbete med jordbruksnäringen. Detta bör ges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslag om avgifter för kontroll och regi- strering inte fårinnebära ökade kostnader för jordbruksnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utforma regelsystem i samarbete med näringen.
mot · GL02Ju19 · 1998-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:64 Lag om allmän kameraövervakning Enligt gällande lagstiftning krävs med några få undantag alltid tillstånd för brukaren att få sätta upp en övervakningskamera som kan riktas mot platser dit allmänheten har tillträde. I propositionen föreslås det att tillståndskravet skall tas bort för vissa grupper av användare. Bland dessa finns banklokaler, postkontor och butiker. skall också i vissa fall undantas från detta. de gröna anser i likhet med vissa remissinstanser att regeringens förslag kan utgöra ett hot mot den personliga integriteten. Varken utredningen eller regeringen har redovisat tillräckliga argument för en så kraftig utvidgning av kameraövervakningen och så svag kontroll av den som föreslås. Någon analys av vilka effekter, som kan förväntas av de utökade möjligheterna till övervakningen har inte presenterats. För att överhuvudtaget kunna ta ställning till förslaget krävs en analys av om de förväntade effekterna står i rimlig proportion till bl.a. kostnaderna för övervakningen i ekonomiska termer. Som framhålls i utredningens betänkande så är frågan om kameraövervakning har haft en positiv effekt när det gäller att få ned brottsligheten mycket svår att besvara. Företrädare, t.ex. Crime Prevenetion Unit vid Home Office i , uppger visserligen att sådan övervakning kan ha en positiv effekt om den används tillsammans med andra brottsförebyggande åtgärder. framhålls dock att kameraövervakning inte är den mirakelkur mot brottslighet den ofta framställs som. delar denna uppfattning. Trots detta godtar vi regeringens proposition. Vi avstyrker dock regeringens förslag att butikslokaler skall undantas från kravet på tillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att butikslokaler skall undantas från kravet på tillstånd.
mot · GL02Ju21 · 1998-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:64 Lag om allmän kameraövervakning I propositionen föreslås en ny lag om allmän kameraövervakning som skall ersätta lagen (1990:484) om övervakningskameror m.m. Genom förslaget utvidgas rätten att i brottsförebyggande syfte bedriva allmän kameraövervakning efter tillstånd. Postkontor, banklokaler och butiker föreslås undantas från nuvarande tillståndskrav. För butiker kvarstår dock tillståndskravet för kameraövervakning vad gäller områden utanför in- och utgångar till butikslokalen. Moderata samlingspartiet ställer sig i princip positivt till regeringens förslag. Ett villkor för en utvidgad möjlighet att använda allmän kameraövervakning i brotttsförebyggande syfte är dock att ett tillfredsställande skydd mot integritetskränkningar kan upprätthållas. Enligt vår uppfattning är det därför särskilt angeläget att regeringen i enlighet med vad som aviseras i propositionen uppmärksamt följer vilka eventuella effekter en ökad användning av övervakningskameror får från integritetssynpunkt. Vad gäller kravet på tillståndsplikt för butiker vid kameraövervakning av områden utanför in- och utgångarna anser vi dock att regeringen missbedömt butikernas övervakningsbehov. En ökad medvetenhet om behovet av höjd säkerhet vid har lett till att rånen mot dessa inrättningar påtagligt minskat medan butiksrånen i stället ökar. Mot bakgrund av att rånbrottsligheten i ökad utsträckning riktas mot butiker och då butiksanställda ofta arbetar ensamma är det enligt vår mening angeläget från säkerhets- och brottsförebyggande synpunkt att undanta även butikerna från kravet på tillstånd för kameraövervakning av området utanför in- och utgångarna. I sammanhanget bör också nedläggningen av antalet postkontor beaktas som bankernas behov av egna kontor kan förväntas minska i takt med att bankkunderna i ökad utsträckning börjar anlita banktjänster via Internet. Vi kan således förutse en utveckling med färre och fler butiker som upplåter en del av butikslokalen för tillhandahållandet av post- och banktjänster som förutsätter direkt kundkontakt. Vad gäller utvecklingen inom posten är detta verklighet på flera platser . Av skäl som framgått ovan föreslår vi att regeringens förslag till ny lagstiftning om kameraövervakning ändras så att även butiker omfattas av undantaget från tillståndskravet för kameraövervakning av områden utanför in- och utgångar. Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen uppmärksamt bör följa vilka eventuella effekter en ökad användning av övervakningskameror får från integritetssynpunkt, att beslutar att butiker undantas från tillståndsplikten för kameraövervakning av områden utanför in- och utgångar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02K12 · 1998-02-04 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:RR7 revisorers förslag angående resultatinformation som underlag för styrning av statlig verksamhet Syftet med resultatstyrning och myndigheternas återrapportering av resultatinformation är att tillförsäkra och regeringen en bättre bild av hur uppställda mål uppfylls och därmed skapa ett bättre underlag för kommande beslut. Detta är bra förutsatt att verksamhetsuppföljningarna läggs upp så att de tar rimliga resurser i anspråk och att de läggs upp med hänsyn tagen bl a till när det tidsmässigt är meningsfullt att göra dem. Somliga riksdags- och regeringsbeslut kan verkställas inom kort tidrymd, andra kan ta avsevärd tid. Det är därför viktigt att man inte schablonmässigt lägger in återrapporteringstidpunkter som inte är meningsfulla med tanke på verksamhetens natur. Som exempel kan nämnas att de delårsrapporter som avkrävs av statliga myndigheter över budgetläget vilka skall godkännas av myndigheternas styrelser kräver omfattande tidsinsatser och skall ske . Avrapporteringen är dessutom förlagd till tidpunkter då det av olika skäl är svårt att nå styrelseledamöterna. Kostnadseffektiviteten i denna redovisning borde därför utvärderas och ställning tas till om de kan genomföras på ett enklare sätt än vad som är fallet. Om riksdagsrevisorernas förslag om resultatinformation som underlag för styrning av statlig verksamhet antas av anser jag att det är viktigt att såväl revisorer som utvärderar vad denna resultatinformation ger och hur den kan utformas så att nyttan med uppföljningarna kan motivera de personella och ekonomiska insatser som uppföljningarna kräver. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av myndigheternas delårsredovisningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering av systemet med resultatinformation som underlag för styrning av statlig verksamhet. Gotab, 1998.
mot · GL02K16 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:44 Personuppgiftslag har antalet datorer och användare ökat explosionsartat och dessutom har datorernas användningsområde väsentligt expanderat. En sådan utveckling ställer krav på en modern lagstiftning. Det EG-direktiv som utgör grund för regeringens förslag till ny personuppgiftslag är dock inte tillräckligt tidsenligt. EG-direktivet utgår från en hanteringsmodell, d.v.s. allt som är tillåtet ska räknas upp, i stället för en missbruksmodell som anger endast det otillåtna. Den valda modellen innebär att regelmassan blir mycket omfattande och detaljerad. Det nu aktuella lagförslaget är onödigt omfattande och utomordentligt svårtillgängligt. Dessutom tas inte hänsyn till de företag som i sin verksamhet kommer att beröras av en eventuell ny lagstiftning. Företagen åläggs en informationsskyldighet som förutom att vara svårtillämpad blir orimligt kostnadskrävande. För övrigt har för Regelgranskning, (NNR) till redan med anledning av betänkande SOU 1997:39 framfört kritik för att kommittén inte genomfört en problem- och konsekvensanalys med sikte på bland annat berörda företag. Samma kritik kan med kraft nu framföras mot regeringens lagförslag som inte heller har föregåtts av några åtgärder för att analysera vilka effekter reglerna får för berörda företag. Mot bakgrund av det anförda bör lagförslaget avslås. Vidare bör regeringen kraftfullt söka utnyttja inflytande i Europeiska unionen för att påverka intresset för och möjligheten till att skapa ett nytt modernt datadirektiv. Därvid bör den otidsenliga hanteringsmodellen ersättas av missbruksmodellen och utrymmet för nationella lösningar i direktivets anda vidgas. Dessutom bör såväl ett nytt EU-direktiv som en nationell lagstiftning föregås av en problem- och konsekvensanalys för inte bara myndigheter utan även berörda företag innan någon ny reglering införs. För övrigt pågår inom såväl EU som ett arbete för avreglering inom särskilt näringslivet. Nuvarande direktiv och lagförslag går helt i motsatt riktning och riskerar att försvåra i stället för att underlätta för företagen. Detta är naturligtvis oacceptabelt och är ytterligare ett skäl att kräva ett omarbetat förslag inför en i och för sig nödvändig modernisering av dataregleringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen om personuppgiftslagen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt EU-direktiv, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av problem- och kostnadsanalys för berörda företag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklingar av nödvändig datalagstiftning.
mot · GL02K19 · 1998-02-05 00:00:00 — Med barn avses en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller, som när det framgår av bilden och omständigheterna kring den, är . 3. att beslutar att 2 kap. 13 § första stycket regeringsformen skall ges följande lydelse: Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggande och beivrande av brott. Innehav av yttranden som innefattar verklighetstrogen skildring av barn i pornografisk bild får begränsas. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 4. att med avslag på regeringens förslag beslutar att 16 kap. 10 a § skall ha följande lydelse: 1. skildrar barn i pornografisk bild, 2. sprider, överlåter, upplåter, förevisar eller på annat sätt gör en sådan bild av barn tillgänglig för någon annan, 3. förvärvar eller bjuder ut en sådan bild av barn, 4. förmedlar kontakter mellan köpare och säljare av sådana bilder av barn eller vidtar någon annan liknande åtgärd som syftar till att främja handel med sådana bilder, eller 5. innehar en sådan bild av barn av verklighetstrogen karaktär döms för barnpornografibrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Förbuden mot skildring gäller inte den som tecknar, målar eller på något annat liknande sätt framställer en sådan bild som avses i första stycket, om bilden inte är avsedd att spridas, överlåtas, upplåtas, förevisas eller på annat sätt göras tillgänglig för andra och om bilden inte är av verklighetstrogen karaktär. Den som i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte av oaktsamhet sprider en sådan bild som avses i första stycket, döms som sägs där. Är ett brott som avses i första stycket att anse som grovt skall dömas för grovt barnpornografibrott till fängelse lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om det har begåtts yrkesmässigt eller i vinstsyfte, utgjort ett led i brottslig verksamhet som utövats systematiskt eller i större omfattning, avsett en särskilt stor mängd bilder eller avsett bilder där barn utsätts för särskilt hänsynslös behandling. Om en gärning som avses i första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna är försvarlig skall den inte medföra ansvar. Med barn avses en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som, när det framgår av bilden och omständigheterna kring den, är .
mot · GL02K25 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:49 Staten och trossamfunden - grundlagsfrågor I propositionen föreslås att regeringsformen ändras så att särskilda regler för och andra trossamfund skall kunna stiftas i vanlig lag. Det är ett väl avvägt förslag att lyfta ut och andra trossamfund ur grundlagen på detta sätt. Regeringen avser att senare lämna förslag till regler för en ny associationsform: trossamfund (i enlighet med det principbeslut som tagits i ). Många samfund organiserar sig som stiftelser eller ideella föreningar, vilket sällan är en associationsform som passar dem. Det är därför befogat med förnyade regler. Dessutom avser regeringen att senare lägga fram förslag till vissa andra regleringar som rör och andra registrerade trossamfund. Det är positivt att alla samfund ges samma rättsliga status och skydd. Det är en naturlig konsekvens av religionsfriheten. Staten skall inte favorisera något trossamfund, även om särskilda regler, av historiska skäl, kan accepteras för . Vi avvaktar de kommande lagförslagen. Propositionen behandlar också frågan om statschefens religionsfrihet. Regeringen överväger borttagande av övergångsbestämmelserna till regeringsformen, om att statschefen skall bekänna sig till den rena evangeliska läran sådan den uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen samt mötes beslut av antagen och förklarad är, men anser att frågan inte är förankrad i det svenska samhället. Vi anser att detta bekännelsekrav är förlegat och att den religionsfrihet som andra medborgare har, bör omfatta även statschefen. I annat fall kvarstår ett obefogat inslag av statskyrka i . Detsamma gäller successionsordningens föreskrivning om att prinsessor och prinsar utesluts från successionsrätt om de inte fostras enligt nämnda lära. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att såväl statschef som prinsessor och prinsar ges rätt till fri religiös tillhörighet eller att avstå från detta. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av bekännelsekravet för statschefen och hans/hennes avkomlingar.
mot · GL02Sk30 · 1998-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:65 Reformerat förhandsbesked i skattefrågor, m.m. I syfte att påskynda prejudikatbildningen på skatteområdet föreslår regeringen att ska få möjlighet att ansöka om förhandsbesked. Den prejudikatbildning som sker , som går via länsrätten och kammarrätten upp till Regeringsrätten, är enligt regeringen för långsam. Mot detta kan man ha en del invändningar. För det första bör prejudikatbildningen ske i de allmänna förvaltningsdomstolarna. För det andra är det stor skillnad mellan den enskildes och det allmännas behov av förhandsbeskedsinstitutet. För den enskilde kan det gälla att få underlag för tilltänkta ekonomiska beslut, och det finns därför ett berättigat intresse av att begränsa osäkerheten även vad gäller de skattemässiga konsekvenserna av det tilltänkta beslutet. Trots dessa invändningar kan man inte helt bortse från behovet av att, även från det allmänna, i ett begränsat antal fall kunna påskynda prejudikatbildningen. motsätter sig därför inte att en sådan möjlighet införs men vill understryka att denna möjlighet måste användas restriktivt. Ersättning till den enskilde Enligt regeringens förslag skall den enskilde i normalfallet tillerkännas ersättning för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövs för att ta till vara den enskildes rätt. Eftersom den enskilde blir motpart vid förhandsbeskedsförfarande efter ansökan från , är det enligt uppfattning ett krav att den enskilde garanteras ersättning. Detta är ett rimligt rättssäkerhetskrav. Vi föreslår således att den enskilde alltid skall ha rätt till sådan ersättning som nämns ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den enskilde garanteras ersättning för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövs för att ta till vara den enskildes rätt då ansökt om förhandsbesked.