mot · GM02U405 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U405av m.fl. (mp, m, v, kd, c, fp)MinorMinsituationen i världen"Minan har utformats för att invalidisera personal. Mängdensprängämnen har precis kalkylerats för att nå den effekt - - -som krävs för att skada mannen och göra honom permanentinvalidiserad. "Det kan man läsa i ett försäljningsdokument för Pakistantillverkade minorsom bland annat lagts ut i norra har uppskattat att det finns cirka 110 miljoner minor spridda i 64länder. lades det ut cirka två miljoner nya minor ,20 gånger fler än vad som röjdes.Varje månad dödas 800 och skadas 1.200 människor av minor, enligtuppgifter från Röda korset. Kostnaden för att röja de 110 miljoner minornahar uppskattats till och det skulle, med nuvaranderöjningstakt, ta 1.100 år att utföra arbetet.Utan minorna skulle jordbruksproduktionen kunna öka med upp till 200 %i , i Bosnien och i , enligt FN:s tidskriftLandmines, . "Landmines remain the most deadly and destructive obstacles to our workin post- conflict societies", konstaterade FN:s ett tal vid Oslo- konferensen hösten 1997.Ökad internationell satsningpå minröjningDen tog och president till projekt , där tar på sig ettledaransvar för att utrota alla de landminor somhotar civilbefolkningen.Samtidigt tillkännagav en ökning av stödet till humanitär minröjningfrån 68 till . Det amerikanskautrikesdepartementet konstaterade att detta inte räcker på långa vägar. "Demining 2010" syftar till att öka världens samlade bidrag för humanitärminröjning till en miljard US dollar , vilket enligt det amerikanskautrikesdepartementet, grovt räknat, innebär en ökning med hela 500 %.I december 1997 antogs en konvention i som förbjuderpersonminor. Där uppmanas till hjälp åt de mindrabbade länderna. I artikelsex står det: "party in a position to do so shall provide assistancefor mine clearance and related activities. "Det behövs mer pengar, både för själva arbetet med att röja minor och föratt utveckla nya system för att finna minfälten och röja minorna. hargoda förutsättningar beträffande båda dessa områden.Ökad satsning i SverigeMinröjning som en del av biståndetSverige är bland de stater som satsar mest på humanitärminröjning, . Merparten avpengarna kommer från Sida och biståndsbudgeten, där stödetökat från /94, 40,7 miljonerkr 1994/95, 1995/96, 1997till för 1998.Sida stöder minröjningsprojekt i bland annat , ,, norra , , , , och Nicaragua.Försvarsmaktens satsning påminröjningsverksamhetDen inrättades Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (SWEDEC) i , som samordnarförsvarsmaktens minröjningsinsatser.SWEDEC:s budget för min- och ammunitionsröjning är cirka 10 miljonerkr . Pengarna används till att utbilda personal och ta frammateriel. SWEDEC utbildar också personal från civila organisationer, somSida .Inom SWEDEC förs en diskussion om att bygga en anläggning för att testaoch jämföra olika minröjningssystem, både svenska och utländska. Detskulle gallra fram de mest effektiva systemen och också kunna göraSWEDEC till ett internationellt centrum i detta hänseende. Ett testområdekräver tämligen omfattande investeringar, men behovet är stort så vi önskaratt de nödvändiga resurserna beviljas för detta ändamål.I den svenska snabbinsatsstyrkan för internationella uppdrag, SWERAP,ingår bland annat en ammunitions- och minröjningspluton, vars personal tillstor utsträckning deltog i den svenska minröjningsinsatsen i Västsaharahösten . Denna insats kostade mellan 35 och 40 miljoner kr.Försvarsmakten och regeringen anser att säkerhetspolitiska lägeförbättrats avsevärt, varför det pågår en omprioritering till fördel för svensktdeltagande i fredsbevarande insatser. Och inom ramen för denna verksamhethar minröjningen främsta prioritet, enligt uppgift från Försvarsdepartementet.Den 22 januari 1998 lämnade regeringen uppdrag till försvarsmakten om"förbättrad förmåga till internationella fredsfrämjande och humanitärainsatser". Under "Minröjning", den första av 18 punkter, står det:"Försvarsmakten skall redovisa förslag tillåtgärder för att öka minröjningsförmågan (ej sjöminor) inom fredsfrämjandeoch humanitära insatser. Försvarsmakten skall särskilt redovisa möjlighetenatt i ökad omfattning utbilda minhundar inom landet alternativt utomlands. "Försvarsmakten svarade och föreslog en rad olika åtgärderför att öka den svenska minröjningskapaciteten. Bland annat nämnerförsvarsmakten:? Åtgärder för att utöka de personella resurserna för min- och ammuni-tionsröjning (beräknad kostnad ).?? Fortsatt studie av minröjningssystem som multisensor (10-15 miljonerkr ) och djupminröjningssystem (). Därtillkostnader för mobilt skyddsrum och maskiner som kan finnas påmarknaden, samt personlig utrustning ().?? Åtgärder för att öka minhundverksamheten, med utbildning avdressörer och minhundförare. Detta skulle möjliggöra ytterligare ettminhundcenter av den typ som är under uppbyggnad i , samtatt det togs fram ett tiotal minhundekipage. ?Försvarsmaktens förslag skulle, i de delar de specificeras,kosta mellan . Det är en rejälökning, men motsvarar ändå mindre än en promille avförsvarsanslagen.I Överbefälhavarens rapport från berörs knappastfrågan om minröjning. Men i regeringens budgetproposition avseende år1999 kan man bland annat läsa att "förmågan till minröjning skall utökas"och att "organisationen och utveckling av snabbinsatsstyrkan skall inriktas såatt ytterligare ett mekaniserat kompani, en underhållsenhet samt enammuntions- och minröjningsenhet kan tillföras styrkan". Dessutom bör deteftersträvas "forskning och teknikutveckling som syftar till att stödjaFörsvarsmaktens internationella verksamhet".Det är enligt vår mening av stor vikt att Försvarsmaktens ekonomiskaproblem inte får gå ut över de föreslagna satsningarna på minröjnings-verksamhet, utan att denna satsning bör intensifieras ytterligare.Svenska minröjningssystemHundar och den konstgjordahundnosenFN:s minröjningsarbete fokuseras allt mer på "areareduction", att "befria land". Det betyder att identifieraområden som är fria från minor och att avgränsa deverkliga minfälten. Med hjälp av en sådan utrustning kannämligen minröjarna "ge land tillbaka tilllokalbefolkningen".Bara i finns det flera tusen misstänkta minfält som inte kananvändas. , som är chef på hundtjänst-centrum, bedömer att majoriteten av alla misstänkta minfält i själva verket ärfria från minor.Försvarets hundtjänstcentrum utbildar minhundar, både i och iKambodja. Hunden är en mycket bra hjälp för att identifiera var det finns -och inte finns - minor. Det finns all anledning att fortsätta satsningen pålevande hundar, i enlighet med Försvarsmaktens förslag till regeringen den16 (se ovan).Arbetet med minhundar är inte oproblematiskt. Hundarna ska tränas, dekan ta fel och de orkar bara arbeta . Därför pågår det ocksåarbete med att utveckla tekniker som efterliknar hundens egenskaper.Örebroföretaget Biosensor Applications utvecklar en biosensor, en s.k.konstgjord hundnos. Biosensorn kan enligt flera militära och tekniskaexperter leda till ett stort genombrott för arbetet med att identifiera var detfinns minor. Den svenska tekniken för att suga in luft och identifiera om deninnehåller trotyl, pentyl eller hexogen är unik.Den konstgjorda hundnosen ingår som en ingrediens i FOA:s multisensor(se nedan) och har därigenom tilldelats ett statligt stöd på underen treårsperiod. Pengarna är avsedda att integrera biosensorn i multisensorn.Det har redan kostat att utveckla en första prototyp, endemonstrator, av biosensorn. har Biosensor Applications genom ennyemission fått in till det fortsatta utvecklingsarbetet,som både omfattar den minrelaterade applikationen och andra applikationersom att kunna spåra narkotika och terroristsprängämnen. Men pengarnaräcker inte.Företaget har i ett brev till Försvarsdepartementet den 28 januari 1998anhållit om i statligt stöd för utvecklingsarbetet medminapplikationen. Större delen av kostnaderna motiveras av de högatillförlitlighets-, funktions- och säkerhetskrav som ställs vid mindetektering.Norska myndigheter har visat ett stort intresse för att gemensamt medsvenska myndigheter bidra till finansieringen, så att biosensorn skulle bli ettgemensamt svensk- norskt minsaneringsprojekt.Det svenska försvarsdepartementet har haft en avvaktande inställning ochförst velat utvärdera biosensorn inom ramen för FOA:s multisensor. Det harlett till att företaget nu för samtal med norska försvarsmyndigheter om attNorge ska gå in som ensam offentlig finansiär och att dotterbolagetBiosensor flyttar till Oslo.Det vore enligt vår mening olyckligt om denna svenska teknik för attidentifiera minor av finansieringsskäl flyttar utomlands. Eftersom minröjningska prioriteras inom ramen för Försvarsmaktens internationella verksamhet,vore det rimligt att , tillsammans med , bidrog till finansi-eringen av det fortsatta utvecklingsarbetet och att det i slutändan blir ensvensk-norsk produkt. MultisensorerI dag används ofta metalldetektorer eller hundar för attlokalisera var det finns minor. Båda metoderna gör nytta.Men för att snabbare och med större säkerhet kunnalokalisera minor utvecklas nu multisensorer, som integrerarolika typer av sensorer.Det finns ett stort behov av en effektiv multisensor för minröjningsarbetet,både vid humanitär minröjning och vid minröjning i samband medfredsbevarande , , leder ett projekt med att utveckla enmultisensor bestående av en biosensor från Biosensor Applications (se ovan),en metalldetektor från och en markradar somutvecklas av FOA.Projektet inleddes . Sida bidrar med tillutvecklingsarbetet, varav FOA förbrukar , Techcirka och Biosensor Applications 3 miljoner kr.FOA har ansökt hos Sida om att få förlänga projektet till sistadecember 1999. Då ska det finnas en färdig s.k. demonstrator för markradarnoch en demonstrator med integrerad markradar och metalldetektor. Våren2000 beräknar Biosensor Applications att ha en fordonsburen biosensorfärdig, som också ingår i det svenskakonceptet.Det praktiska arbetet kommer, enligt FOA, att gå till så att biosensorn förstundersöker om det överhuvudtaget finns minor i ett visst område. Närbiosensorn "luktar" sprängämnen från minor så använder man markradarnoch metalldetektorn för att exakt lokalisera dessa minorna.Det kommer att krävas ytterligare finansiella resurser för att färdigställamultisensorn. Försvarsmakten föreslog att det kanavsättas ur försvarsbudgeten till utveckling avmultisensor för minröjning, vilket syftade på FOA:s multisensor.Det är enligt vår mening angeläget att Försvarsmakten, i enlighet meddetta förslag, garanterar en fortsättning av FOA:s utveckling av multisensorn.Behovet är stort och det är sannolikt att det i slutändan blir en gemensamnordisk beställning. antog en förundersökningsgrupp inom detnordiska försvarsministersamarbetet en kravspecifikation för en multisensor.Celsius är sammanhållande för ett delvis annat multisensorprojekt som fått30 i bidrag från EU. Modellen är ungefär densamma som iFOA:s projekt, med markradar och metalldetektor, men biosensorn saknas.Biosensor Applications tillfrågades men hade vid ansökningstillfället intefinansiella resurser för att delta (ett EU-projekt finansieras till ).Mekaniska minröjareFör beslöt Sida att satsa förutveckling av en mekanisk minröjare, ett fordon med enjordfräs som spränger minorna. FMV valde mellan att låtakontraktet gå till Mellersta underhållsregementet i Strängnäseller . Det gick till underhållsregementet somutvecklade Glufs- Glufs, med stridsvagn S som chassi.Projektet misslyckades och avvecklades . Nustår maskinen, något omarbetad, på underhållsregementet.Bofors valde att först utveckla sitt system på den tyska Leopardstrids-vagnen. Maskinen användes i Bosnien av Norsk Folkehjälp, men den hadestora problem med reservdelar. har byggt en ny mekaniskminröjare, Mine-Guzzlern, på ett civilt chassi med civila reservdelar.Företaget har satsat flera på utvecklingsarbetet ochminröjaren är färdig för försäljning.Dessutom har företaget i utvecklaten liknande jordfräs, som också ska drivas av ett civilt fordon. Företaget harintroduceras på Innovationsmarknaden, IM, för att få in kapital till detfortsatta utvecklingsarbetet.Bofors har uppvaktat Försvarsmakten och föreslagit attföretagets minröjningsfordon ska testas och utvärderas av minröjningscentreti , SWEDEC.Det är enligt vår mening av stor vikt att SWEDEC ges ekonomiskaresurser att testa och utvärdera och eventuelltandra mekaniska minröjningssystem, så att dessa kan jämföras av en neutralpart. Sådana tester knyter an till förslaget att minröjningscentret ges resurseratt utveckla ett eget testområde för minröjning.Det är också av stor vikt att svenska myndigheter bistår ocheventuellt andra företag vid marknadsföringen av mekaniskt minröjnings-fordon.Samordningsansvar ochskrivelseDet finns ett stort antal myndigheter och organisationer iSverige som direkt eller indirekt deltar i arbete medminröjning. Men det finns ingen centralsamordningsfunktion; enligt vår mening borde en sådanligga inom Regeringskansliet.Det vore enligt vår mening också av stort värde om regeringen varje åröverlämnade en skrivelse till som utförligt skildrade Sverigesengagemang för minröjning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla SWEDEC till ett svenskt och internationellttestområde för minröjningssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den pågående omprioriteringen inom Försvarsmakten tillförmån för minröjningsinsatser bör intensifieras ytterligare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska myndigheter bör ha en beredskap för att tillsammansmed vara med och delfinansiera utvecklingen av den "konstgjordahundnosen",4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det angelägna i Försvarsmaktens förslag om ytterligare resurserför utvecklingen av multisensor, också efter det att pengarna från Sida ärförbrukade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och andra företag skall få sinaminröjningssystem testade och utvärderade av SWEDEC,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myndigheter bör bistå och eventuellt andra företag vidmarknadsföringen av mekaniskt minröjningsfordon,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör överlämna en skrivelse till riksdagensom utförligt skildrar engagemang för minröjning.Stockholm den 27 oktober 1998Lars ()()()()()()