mot · GM02MJ517 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ517av m.fl. (mp)Aktionsplan för avveckling av hönsburarInledningRiksdagen beslöt om nya regler för värphönshållning.Beslutet innebar bl a att fick i uppdrag att utarbeta enaktionsplan för hur utbyte av traditionella burar mot alternativa systemför hönshållning successivt ska ske. Målsättningen är att inga sådanaburar ska finnas kvar. Regeringen har gett i uppdrag atttill redovisa en lägesrapport över utvecklingen. Enaktionsplan ska utgöra en del av rapporten.4 § - naturligt beteendeVid utarbetande av aktionsplanen måste djurens behov stå i centrum.Djurskyddslagen är inte relativ. I de avvägningar som gjorts sedanriksdagen 1988 beslöt att förbjuda burhönshållning, harproducentintressen tillåtits styra besluten i alltför hög grad. Djurskydds-och konsumentintressen (de senare kan vara diametralt motsattaproducentintresset) har kommit i skymundan och inte spelat lika stor rolli beslutsprocessen. I djurskyddslagens 4 § stadgas att bl a lantbruketsdjur ska hållas och skötas på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa ochger dem möjlighet att bete sig naturligt. En naturlig hönsflock består avtupp, höna och kycklingar. Ett antal hönor kan leva i flocken.Flockstorleken är avhängig av att om de blir fler har hönsen svårare attkänna igen varandra. Man anser att en höna känner igen upp emot 100individer.Hönshållning blev äggproduktionHönshållning övergick till att bli äggproduktion . Det är en viktig distinktion mellan begreppen, eftersom det förrafokuserar på djurhållningen, det senare på äggproduktionen. Burarnabörjade ersätta de gamla hönshusen där hönorna rörde sig fritt och levdeihop med tuppar omkring 1960. Allt större enheter startades under 1960-och 1970-talen. Den största buranläggningen i (Aniagra) har sommest haft närmare 200 000 hönor i bur. Aveln för att få fram enhögvärpande hybrid tog ordentlig fart . Internationellaavelsföretag säljer de nya hybriderna över hela världen. Påbara har industrihönan (det är så man bör kalla uppfödningsformen)ökat sin värpfrekvens till det dubbla. har gamla lantraserförsvunnit och finns bara kvar i små besättningar och i genbanksprojekt.Äggpriset har sjunkit . Enligt en undersökning somredovisades hade livsmedelspriserna sjunkit överlagunder en räknat i penningvärdestermer. Ägg var ett av delivsmedel som sjunkit mest i pris, . Detta har skett påbekostnad av hönornas välfärd.Nya mål och måste märkas i hönshållningen? Den nya djurskyddslagen utformades utifrån huvudtanken attdjurens intressen ska stå i centrum för produktionen, inte tvärtom. När nuavvecklingen av buräggsproduktionen ska ske, försenat men dock igång,är det viktigt att utveckla system för djurhållning som lever upp till destolta stadgandena i 4 §. Med hönan i centrum för utvecklingen framstårsmåskalighet som den riktning som man måste prioritera och satsa på.?? Regeringen har i återkommande regeringsdeklarationer som målsättningangett att samhället ska ställas om till ekologisk hållbarhet och uthållig-het. I höstens regeringsdeklaration sades att djurskyddet ska stärkas.Även målet att av växtodlingen skall vara ekologisk bordepåverka hönsen.?? För att kunna uppnå fastställda miljömål, som även bör betraktas somhälsomål eftersom miljögifter ger effekter på folkhälsan, krävs bl akortare transportvägar , mindre koncentrerad produktion för att minskajordbrukets utsläpp av miljöförstörande ämnen, och användning avgiftfritt odlat foder, allra helst ett kretslopp på den egna gården.?? Arbetslösheten, inte minst bland kvinnor på landsbygden som sagts uppfrån vårdjobb av olika slag, kräver initiativ för att hitta nya försörj-ningsvägar, som också i preventivt syfte bör leda till ökad självförsörj-ningsgrad.?? Konsumenterna håller på att ändra sina prioriteringar vid val av föda.God djurhållning, obesprutade livsmedel, närproducerat, hälsosamt börjarbli nya honnörsord. Handeln har anammat trenden och arbetar medvetetför att utöka sortimentet med varor som uppfyller miljö-, hälso- ellerdjurskyddskrav.?? En satsning på småskalig hönshållning skulle alltså inte endast uppfyllastadgandet om naturligt beteende i djurskyddslagen utan också ligga ilinje med de mål som ställs på miljö- och hälsoområdena samt kunnaleda till ökade arbetstillfällen. ?AktionsplanenMot bakgrund av det anförda bör i arbetet medaktionsplanen utarbeta ett förslag till hur småskalig, både ekologisk ochkonventionell, hönshållning ska kunna utvecklas. Ett program för aktivtstöd till en sådan utveckling måste läggas fram. I regeringens skrivelse1996/97:64 konstaterades att småskalig äggproduktion inte skulle fånågon större omfattning utan betraktas som en nischproduktion. Dettaanser vi vara fel inställning, och utan hänsyn tagen till djurskyddslagensstadganden och den omfattande kunskap som finns om hönor och tupparsnaturliga beteende och medfödda behov. Det finns ingen säker statistiköver antalet hushåll med småskalig hönshållning, men SCB:s statistik geren fingervisning. Antalet hönsbesättningar med 1-49 höns i företag medminst 2 ha åker är 7 266 (1997). Utöver dessa finns ett okänt antal ejstatistikförda hönsbesättningar, där äggen säljs vidare i någonomfattning. Uppskattningsvis finns det några hundra tusen höns i riktigtsmåskaliga anläggningar (upp till 100 höns).I aktionsplanen anser vi att ett förslag bör utformas om hur en aktivsatsning för att nå ut över hela landet till personer som är intresserade av attsatsa på hönshållning i liten skala ska kunna organiseras. Förslaget bör inne-hålla en utbildningsdel omfattande grundläggande etologisk hönskunskap,marknadsföring för att nå ut på den lokala marknaden, hur man gör hållbaraekonomiska kalkyler samt andra moment som kan ligga till grund för enrealistisk satsning på småskalig hönshållning med äggproduktion för avsalu inärområdet. Projektet bör organiseras med hjälp av berörda regionala ochberörda myndigheter. Både forskningskompetens och naturbruksgymnasierbör involveras. Väsentligt är att utreda vilka möjligheter som finns att erhållaekonomiskt eller annat stöd för utveckling av småskalig produktion.Dagens hönshybrid har avlats med maximal produktion som mål.Forskningssatsningar bör ske för att ta fram ekohöna som inte behäftas medde problem som sönderavlade hybrider lider av. har en sådan "åter-ställande" avel inte kunnat ske på grund av brist på medel.SmåskalighetDet finns ingen vedertagen definition på småskalighet. Med hänsyn tagentill den naturliga flockstorleken och att det är känt att höns möjligen kankänna igen upp till 80-100 andra individer, bör flockarna inte överstigadetta antal. På en gård skulle höns fördelade på skilda avdelningar kunnauppgå till några hundra, högst ettusen. I begreppet småskaligäggproduktion ligger att hönorna ska kunna vistas ute. att hönorna har rätt att vistas ute under den varma årstiden.KRAV har dock ingen begränsning på antalet höns i en anläggning.Det är svårt att säga hur omfattande en satsning på småskalighet så somskissas ovan kan bli, men en förutsättning för att en utveckling ska kommatill stånd är att en aktiv satsning görs. Det kommer att visa sig ,förutsatt att en landsomfattande utbildnings- och informationssatsning görs,som genomförs på regional och lokal nivå. I projektet bör ligga enuppföljning och utvärdering av resultatet.Mer rådgivning behövsRegeringen har efter beslut anslagit medel för rådgivning omalternativa system och en deltidstjänst finns på Jordbruksverket.Eftersom det är synnerligen angeläget att nya producenter får rådgivningbaserad på aktuell kunskap när de ska satsa på någon typ av frigåendesystem för hönshållning, bör formulera mål förrådgivningsarbetet samt löpande följa utvecklingen och redovisaskriftligt hur många anläggningar som finns, hur många som tillkommer,vilken typ av system det rör sig om, och hur djurskyddet upprätthålls.Jordbruksverket bör tilldelas erforderliga medel för rådgivningsverksam-heten, som även kan fördelas på regionala eller lokala rådgivningsinsatser, såatt en fullgod rådgivning sker till dem som är intresserade av att satsa på godhönshållning i frigående system. Rådgivaren bör också ha ett övergripandeutbildningsansvar och utarbeta utbildningsplaner för frigående hönshållning.TidsplanAktionsplanen måste också innehålla en tidsplan. hargett generösa dispenser till buräggsproducenter, som dock upphör 2002-2003 (beroende på när de tre dispensomgångarna sätts in). föreskrifter får dispens från traditionella burar ges förhögst tre omgångar. ska höns inte få hållas i traditionellaburar i . Det är viktigt att fastslå att burhållningen ska varaavvecklad då samt att aktionsplanen utformas med detta mål i sikte.Jordbruksverket tvingas då att arbeta fram konkreta förslag om huravvecklingen ska gå till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktionsplanens innehåll.Stockholm den 26 oktober 1998Gudrun ()()()()()()