mot · GM02Sk310 · 1998-10-28 00:00:00 — Det är därför välkommet att regeringen till slut uppmärksammat sam-bandet mellan sysselsättning och grunden för vårt välstånd, och kompletterardet befintliga arbetslöshetsmålet med ett mål för sysselsättning och socialaersättningar. är det djupt oroande att förslag för hur sysselsätt-ningsmålet skall uppnås, med nya riktiga jobb i privat sektor, lyser med sinfrånvaro i regeringens budgetproposition.En halv miljon nya jobb i företagenSverige har för få företag och för få små företag som växersig stora. Att bryta mönstret av ett stagnerat företagande ären viktig uppgift framöver. Lyckas inte dettablir inte jobben fler. Välståndet kan inte höjas.Alla nya arbeten netto måste komma i privata företag, tillverkande ochtjänsteproducerande. Det innebär en stor förändring jämfört med tillståndetunder 1900-talets andra hälft.Skall arbetslösheten kunna avvecklas som samhällsproblem handlar detom ett tillskott av arbeten på åtminstone en halv miljon. Att klara detta är enutmaning väl i klass med det som åstadkoms under det industriellagenombrottet vid förra sekelskiftet.Mycket talar för att det stora tillskottet av jobb kan komma i det som, litegeneraliserande, kallas för tjänstesektorn. Denna sektor rymmer hela skalanav arbeten, från de allra mest avancerade till enklare, men inte desto mindreviktiga, uppgifter.Det behövs en politik som uppmuntrar människor att göra mera, som serindividerna i företagen och som stärker deras drivkrafter. Ur detta värdeväxer det företagande som ånyo kan göra starkt.Skatter som stryper företagandetEn nyckelfråga i analysen av tillväxtproblem är dehöga skatterna. Det gäller skattetrycket i dess helhet men isynnerhet de skatter som belastar arbete och företagande.Sverige har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. IEU uppgår det genomsnittliga uttaget av skatter och sociala avgifter till 42,6procent av BNP enligt . I är motsvarande siffra 54,1 procent.Det höga totala skattetrycket får rent absurda konsekvenser. Sådrabbas t.ex. de allra lägsta inkomsttagarna av en beskattning på mer än 60procent av den totala lönekostnaden. Moralen i en sådan beskattning ärnaturligtvis tveksam. Det gäller desto mer som skatten slår ut många s.k.enklare jobb därför att de blir så dyra att ingen har råd att betala dem.Människor tvingas att övergå från produktiv verksamhet till bidragsberoende.Missriktade politiska beslut skapar därmed ekonomiska och sociala problem.Skatterna höjer kostnaden för arbete och anställning på ett sätt sommotverkar ambitionen att dra nytta av alla människors arbetsvilja. Skattermed direkta effekter på företagandet förstärker problemen. Hit hör dubbel-beskattningen, förmögenhetsskatten, fastighetsskatten, energibeskattningenoch vissa punktskatter.Dessa företagsrelaterade skatter har olika bakgrund. Somliga har till-kommit därför att andra skatteobjekt inte ansetts stå till buds, andra främst avs.k. fördelningspolitiska skäl.Det första motivet kan bara mötas om beskattningsambitionerna i stortskruvas ner. Det andra motivet pekar på behovet av en mer insiktsfull syn påvad företagande egentligen är. Det går t.ex. inte att hävda att bara därför attlöntagarna tvingas spara måste företagen drabbas av skattehöjningar. Ensådan politik leder till slut till att löntagarna tvingas spara ännu mer. Någraav de skatter som särskilt berör företagandet finns det skäl att särskiltkommentera.Den höga beskattningen av arbete förorsakar särskilt stora problem när detgäller tjänster som efterfrågas av hushållen. Dessa tjänster är oftast av sådankaraktär att det finns alternativ till att anställa någon eller att anlita ettföretagför att utföra arbetet. Resultatet blir att man endera utför arbetet själv,låternågon göra det "svart" eller avstår.Många svenskar, som byggt upp företag som givit tusentals arbetstillfällen,har bl.a. till följd av den höga förmögenhetsskatten emigrerat med sin kom-petens, sitt entreprenörskap och sin inspirationsförmåga. Förmögenhets-skatten får i en internationaliserad värld alltmer negativa effekter. Denundergräver också möjligheterna att upparbeta ett nödvändigt riskkapital iföretagen och försvårar riskkapitalförsörjningen för i synnerhet små företag.En viktig grupp företag är de små växande aktiebolagen som ägs av eneller ett fåtal personer. I syfte att undvika att aktiebolagsformen utnyttjasföratt omvandla arbetsinkomster till kapitalinkomster har omfattande spärreglerinförts för fåmansbolag. Utgångspunkten är att man för varje bolag definieraren "normal" avkastning, vilken får betraktas som utdelning. All vinst påinvesterat kapital som överstiger denna av staten accepterade avkastningbeskattas som arbetsinkomst med skattesatser på uppemot 70 procent.Denna ordning innebär en beskattning av särskilt snabbväxande, vinstrikamindre företag, som skulle ha stora förutsättningar att expandera också vadgäller antalet arbetstillfällen.Lägre skatt på människor och företagFöretagandet kan inte expandera på det sätt som behövs föratt trygga välståndet utan betydande förändringar avbeskattningen. Det måste kosta mindre att utveckla företagoch att anställa fler medarbetare.Kostnaderna för arbete är alltså inte först och främst en lönefråga, även omsjälva lönebildningen är betydelsefull för att främja en angelägen variations-rikedom. Svenska löner är inte exceptionellt höga i ett internationelltperspektiv. Det är de skatter som belastar arbetet som utgör en effektiv spärrmot en ordentlig tillväxt.De viktigaste skatteförändringar som behöver genomföras för att främjatillkomsten av fler arbeten är följande:? Det totala skattetrycket i måste sänkas. tillväxtproblemkan inte lösas enbart genom att skattebördan omfördelas mellanskattebaserna. behöver således både ett sänkt skattetryck totaltsett och en förändrad skattestruktur. Det offentliga måste göra anspråkpå en mindre del av medborgarnas pengar och därmed överlämna mertill det enskilda initiativet.?? Skatten på arbetsinkomster är oacceptabelt hög. Beskattningen av låg-och medelinkomsttagare är särskilt hård jämförd med andra länder. Detleder till färre arbeten och sämre möjligheter att leva på sin lön.?? Tjänstebeskattningen är för hög. En generell sänkning av skatten påarbete ökar de enskilda hushållens möjligheter att också efterfrågatjänster. kvarstår emellertid så stora skattekilar att någonnämnvärd effekt sannolikt inte uppkommer i detta avseende. Det ärdärför motiverat att genomföra speciella åtgärder så att skatten på arbetesänks kraftigt för tjänster med stort arbetsinnehåll och som efterfrågasav enskilda hushåll. , fram ett gemensamt förslag om skattereduktion förersättning av tjänster som utförs i hemmet. Förslaget innebär enskattereduktion för rena hushållstjänster av betaldarbetskostnad. För underhåll och reparation av egna bostäder () börett permanent avdrag mot inkomst av kapital, alternativt en motsvarandeskattereduktion, införas.?? Skatten på kunskap och kompetens måste vara internationellt kon-kurrenskraftig. Det är lika viktigt som att sänka skatten för låg- ochmedelinkomsttagare. Den gamla värnskatten har visserligen avskaffatsmen ersatts av en ny extraskatt för medel- och höginkomsttagare.Denna nya skatt på kunskap och kompetens skall avskaffas.?? Den dubbla beskattningen av riskkapital måste slopas. Detta är nöd-vändigt för att öka drivkraften bland företagarna och skapa tillväxt iekonomin. Företagens lånade kapital drabbas av en skattekostnadpå , medan skattekostnaden för att skaffa eget kapital föraktiebolag är . är det egna, riskbärande kapi-talet i bolagen grunden för att överhuvudtaget kunna få tillgång tillkomplettering i form av lånat kapital. Dessutom skulle en slopaddubbelbeskattning innebära att missgynnandet av svenskt ägande upphöroch att ägandet av företag i högre grad kan stanna i .?? Förmögenhetsskatten motverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Denbelastar skilda tillgångar olika hårt, vilket bidrar till snedvridningarmellan konkurrerande företag som försämrar ekonomins funktionssätt.Förmögenhetsskatten skall därför avvecklas med början 1999.?? Skattereglerna för fåmansbolag måste förändras. Den delägare somredovisar en rimlig arbetsinkomst skall få rätt att betrakta övrigavkastning som utdelning. Det finns få sakliga skäl för de stoppreglersom gäller för fåmansföretagen. Det är en slutsats somSpärregelutredningen till största delen kom fram till. Spärreglerna i sinnuvarande form bör därför avskaffas.?? De nya bestämmelserna om skattekonto och momsuppbörd bör ändras.För att reglerna skall vara enkla och överskådliga, samt för att inteförsämra likviditeten i näringslivet, bör alla företag betala skatter tillskattekontot den 12 i andra månaden efter uppbördsmånaden. För attöka rättssäkerheten bör förfallodagsbegreppet ändras. Det skall räcka attföretaget har betalat skatterna på förfallodagen. Nuvarande regler sominnebär att betalningen skall vara myndigheterna tillhanda påförfallodagen bör därför ändras.?? Regeringens våldsamma energiskattehöjningar har kraftigt försämratsvensk industris konkurrenskraft. Avgörande för konkurrenskraften ärinte produktionskostnaden, utan användarens slutpris. Bara under 1996införde Socialdemokraterna nya produktionsskatter på el som för fleraav de elintensiva företagen motsvarade en merkostnad på 70 000 kronoreller mer räknat per anställd. ?Sverige behöver också ta ett samlat grepp för att säkratillförseln av riskkapital till nya och växande företag. Statligaåtgärder för kapitalförsörjning genom lån och bidrag kanaldrig kompensera bristen på en väl fungeranderiskkapitalmarknad. Förändringar i skattesystemet somavskaffande av såväl dubbelbeskattningen på riskkapital somförmögenhetsskatten är en nödvändig förutsättning för att enbättre fungerande riskkapitalmarknad skall kunna uppstå.Sverige behöver också ta till sig nya erfarenheter för hur riskkapitaleffektivt skall kunna distribueras till nya och växande företag. Detkaliforniska CONNECT-programmet är ett exempel på hur detta kan gå till.Förutom en allmänt sett lägre skattenivå har man i skapat extra godaförutsättningar för riskkapitalförsörjning genom särskilda skattevillkor försatsningar i vissa typer av företag. Det bör därför också utredas hur särskildaskattelättnader för riskkapitalsatsningar i nya, teknikintensiva företag iSverige skall kunna ordnas.Regler som kväver företagandetDen angelägna företagsexpansionen motverkas inte bara avskatter utan också av dåliga villkor för företagande i övrigt.Hit hör bl.a. det omfattande krångel som framför allt mångasmå företag drabbas av. har totalt 10.000 lagar,förordningar och myndighetsregler. klarar sig med knappt 5.000 lagar, regleroch förordningar. Regelinflationen uppgår i till fyraprocent per år.Krånglet är av många slag. En omfattande arbetsrättslagstiftning utgör enbetydande del. Åtskilligt krångel har emellertid sina rötter i det sätt påvilketdet svenska samhället är organiserat och - faktiskt - i åtgärder till företagensförmån som nödvändiggjorts av att de allmänna företagsvillkoren blivit fördåliga. Kompensatoriska insatser blir lätt krångelinsatser.De flesta orsakerna till krångel kan sedda var för sig förefallavälmotiverade, men blir sammantagna ett praktiskt och psykologiskt hinderför företagsetablering och företagsexpansion. Det har blivit för svårt att bliföretagare och för tungt att klara företagandets påfrestningar.Ett lands välstånd hänger intimt samman med graden av ekonomisk frihet.I det internationella s.k. frihetsindexet - figur 10 - syns det också tydligtvadsom hänt med vårt land. Frihetsindex mäter en lång rad faktorer förutvecklingsförmåga. ligger långt ner internationellt.Ser man till Frasers ranking finns det en rad länder som kommer föreSverige och som dels är betydligt fattigare, dels av andra skäl måste sägas hatvivelaktiga inslag i sina samhällssystem. Det finns inget omedelbartsamband mellan ekonomisk frihet och brist på mänskliga rättigheter.Långsiktigt finns dock ett klart samband mellan ekonomisk frihet och tillväxtoch välstånd.Det viktiga är att kan visa på ett mycket tydligt sambandmellan ekonomisk frihet och ekonomiska framsteg - figur 9 -. Det är ocksåviktigt att konstatera att civiliserade västländer som , ochSchweiz kan upprätthålla en hög grad av ekonomisk frihet.Figur 9(Anmärkningar: Poängtabellen i de fem grupperna var följande: toppgruppen (1)6,5 och högre; grupp (2) 5,9-6,4; grupp (3) 4,7-5,8; grupp (4) 3,9-4,6, grupp(5)3,8 och lägre. )Figur 10FrihetsindexKälla: : Economic Freedom of the World,1997 Annual reportHård och rättvis konkurrens främjar effektivitet och dynamik. harstora konkurrensproblem, i synnerhet inom den tjänstesektor som skullekunna stå för en viktig del av tillväxten.En stor del av den svenska ekonomin är direkt avskärmad från konkurrens.Här återfinns inte minst den offentliga sektorn. Dåligt fungerande konkurrenskostar det svenska folkhushållet omkring 180 miljarder kronor.Drygt hälften av alla anmälningar till riktar sig motkommuner, landsting och statliga organ. En del handlar om hur framföralltkommuner och landsting gynnar sina egna förvaltningar och bolag vid upp-handlingar. Men en allt större del gäller den offentliga sektorns expansion påden öppna marknaden. De riktar sig mot skattesubventionerade kommunalabolag med dumpade priser som konkurrerar ut privata företag.Konkurrensverkets möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagenmåste förbättras. Lagen gäller företag och är därför inte fullt tillämplig påden offentliga sektorns konkurrenssnedvridande agerande.Enligt mening är det en icke utvecklad kostnads-redovisning, i kombination med att offentlig verksamhet ytterst garanteras avskattemedel, som utgör de främsta skälen till klagomål mot offentligaaktörers prissättning.Ofta kan konkurrenslagen över huvud taget inte användas eftersom myn-dighetens ifrågasatta beslut eller agerande inte varit ett led i enföretagarroll,vilket är en förutsättning för att tillämpa lagen. Det gäller t.ex. vidmyndigheters stödgivning eller vid myndigheters upphandling. Detsammagäller när myndigheter eller deras bolag konkurrensutsätter egen verksamhetgenom anbudstävlan och där en egenregienhet deltar med eget anbud.Egenregienhetens anbud kan anses likställt med interna inköp varföreventuell underprissättning faller utanför konkurrenslagen. Myndighetersinköp från egenregiverksamhet kan heller inte prövas enligt lagen omoffentlig upphandling.Vidare begränsas möjligheten att överklaga driften av näringsverksamhet ioffentlig regi då verksamheten inte grundar sig på formella beslut, utanstartats genom informella beslut med hjälp av resurser som står denoffentliga sektorn till förfogande.Stimulerande konkurrensEn vital konkurrens skärper effektiviteten och ökarvälståndet. Insatser för att främja konkurrensen är därmed ettviktigt inslag i en politik som gör merutvecklingskraftigt.Framför allt inom områden av monopoliserad tjänsteverksam-het skulle mycket kunna vinnas genom en målmedveten konkurrensut-sättning. Skolan och vården skulle kunna göras bättre om fler fick delta medsitt kunnande. Skattebetalarna skulle få mer valuta för pengarna i stället föratt drabbas av skattehöjningar, orsakade av politisk oförmåga att driva skola,vård och omsorg på ett rationellt sätt. En undersökning av visar dessutom att de anställda trivs bättre medsitt jobb i privata vårdföretag än hos kommuner och landsting. Till fördelarnahör större ansvar och utrymme för egna initiativ samt en öppnare relation tillcheferna.I princip all verksamhet som inte är myndighetsutövning bör utsättas förkonkurrens.Riktlinjerna för en god konkurrenspolitik kan anges på följande sätt:? Kommunerna skall koncentrera sig på kärnuppgifterna, inte ägna sig åtaffärsverksamhet, vare sig i bolagsform eller på annat sätt. Dekommunala bolagen bör därför säljas eller avvecklas. Kommunerna fårdå möjlighet att prioritera det som inte kan utföras av andra.?? förvaltningsverksamhet som inte är myndighetsutövningskall utsättas för konkurrens. Detta innebär att kommunerna, medundantag för myndighetsutövningen, skall upphandla alla varor ochtjänster. Medborgarna skall också kunna välja direkt mellanverksamheter med hjälp av checksystem, t.ex. ?Kommunal affärsverksamhet snedvrider konkurrensengentemot privata företag eftersom den kommunalaverksamheten ytterst finansieras med skattemedel. Deaffärsverksamheter som kommunerna bedriver ibolagsform eller i annan form skall därför avvecklas.Förändringsprocessen bör ske med stor varsamhet. Konkurrensutsätt-ningarna och privatiseringarna skall leda till fördelar för alla. De kommunaltanställda bör få möjlighet att själva ta över verksamheten när den privati-seras, vilket skapar kontinuitet. Kommunerna och landstingen skall ha ett brapris för de företag som säljs, som dessa stärks genom privatise-ringen.För att underlätta processen bör konkurrensreglerna förbättras.? Kommunerna bör åläggas att upphandla i konkurrens. En lagstadgadrätt för privata entreprenörer att utmana offentlig näringsverksamhetbör införas. Lagen om offentlig upphandling bör också kompletterasmed en regel om att upphandlingar inte får avbrytas utan affärsmässigaskäl.?? Kommunallagen bör ses över så att reglerna för vad som är tillåten ochotillåten verksamhet preciseras och att möjligheterna stärksatt rättsligt pröva om sådan verksamhet är kompetensenlig. Det böromgående införas ett krav på att kommuner inte skall få erbjudakommunala tjänster på den konkurrensutsatta marknaden.?? Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpasgenom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skallredovisas skild från annan verksamhet och att priset skall baseras på ensjälvkostnadskalkyl på likvärdig grund som enskilda företag.?? Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör förbättras.Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om attall offentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut avstat, kommun eller landsting.?? Lagen om offentlig upphandling bör utvidgas till att omfatta kommunalupphandling av verksamhet i egen regi.?? bör ges en starkare ställning. ?Konkurrensen bör också stärkas genom att statligt ägande inäringslivet avvecklas. En privatisering av de statligaföretagen tydliggör statens roll som lagstiftare ochnormgivare, ökar statskassans inkomster, breddarriskkapitalmarknaden till nya grupper och stärker deprivatiserade företagen.Enklare att bli företagareDet måste bli enklare att bli företagare.Småföretagardelegationen har påpekat en rad regler som gördet onödigt krångligt att starta företag i . Vidgrundandet är det viktigt att företagaren kan koncentrera sintid och energi på att utveckla affärsidén - snarare än att sökainformation om vilka tillstånd som behövs, fylla i blanketteroch vänta i månader på besked. Småföretagardelegationenföreslår en procedur enligt kanadensisk modell som innebäratt registreringen av företag förenklas så att bara enmyndighet behöver kontaktas samt att detta kan skötas viaInternet.F-skattsedeln är företagandets skattemässiga grund. Utan denna kan ingetföretag starta i praktiken. F-skattsedel bör tilldelas alla som begär den om detinte framstår som uppenbart att det föregivna företagssyftet är oseriöst. Föratt göra det tydligt för fler - och särskilt ungdomar - att företagarvägenfaktiskt finns, bör en särskild kampanj initieras i syfte att få flerintresseradeav att starta enkla former av företag. I ett något längre perspektiv bordesådana insatser kunna underbyggas med regelrätta utbildningsinsatser igymnasieskolan. Syftet med sådan insatser skulle inte först och främst varaatt lära ut om själva företagandet utan mer att bidra till att alla elever gesinsikt i entreprenörskapets betydelse. Detta utvecklas närmare i parti-motionen En gymnasieskola med kunskap och kvalitet.Mot denna bakgrund är det beklämmande att det utredningsförslag frånRiksskatteverket (RSV Rapport 1998:4) som föreslog relativt begränsadeökade möjligheter att få F-skattsedel avvisats av regeringen.Företagare måste också ges rimliga sociala villkor. Dagens regler är enkvarleva från då anställning var den naturliga formen för arbete. Istället krävs sociala trygghetssystem som klarar variationer och som kan geett adekvat skydd i ett mer rörligt arbetsliv. Det skall inte vara mer socialtutsatt att vara företagare än att vara anställd.Enklare och färre reglerRegelverkets utformning är av mycket stor betydelse förföretagens möjligheter att skapa tillväxt och jobb. ärreglerna utformade för att det skall vara enkelt förstatsmakten att kontrollera företagen. I stället måste reglernautformas så att det är så enkelt som möjligt att driva företag.De företag som drabbas förhållandevis hårdast av regleringar är små-företagen. Enligt alla bedömningar är det dessa företag som skall stå för denstörsta andelen av den framtida sysselsättningsökningen. För de mindreföretagen är kostnaderna för administrationen av regelverket mångdubbeltstörre per anställd än i stora företag.Vidare är samhällets kostnader förtillväxthämmande regler betydande. Regeringen bör tillämpa en s.k.solnedgångsparagraf. Det innebär att alla regler genomgår en rullandeöversyn och de som inte tillämpats tas bort.Som medlem i EU har åtagit sig att genomföra EG-kommissionensrekommendation av om förbättringar och förenklingar avföretagsklimatet för nyetablerade företag. I rekommendationen finns mångaförslag som kan omsättas i praktiken och som för del kan varaeffektiva medel för att underlätta nyföretagandet och tillväxten i nya företag.Under den borgerliga regeringen betonades avregleringens betydelse förden framtida ekonomiska utvecklingen. Att främja konkurrens och förnyelsevar centrala delar i arbetet med att återskapa som en tillväxt- ochföretagarnation.Under de senaste fyra åren med socialdemokratisk regering försämradesförutsättningarna att driva företag i kraftigt. I stället förvärrades situationen för företagen genom att fler nyaregler infördes som regelförenklingar som genomförts av denborgerliga regeingen återställdes.? Arbetet med att slopa, förenkla och förbättra reglerna för företagen måsteåterupptas med full kraft. Avregleringsarbetet bör ledas från högstapolitiska nivå.?? Alla nya regler skall föregås av konsekvensbeskrivningar vad avserreglernas ekonomiska effekter på företagen. Sådana konsekvensbeskriv-ningar skall lämnas av såväl regeringens departement som av myn-digheter som ger ut föreskrifter.?? Som stöd för avregleringsarbetet bör det inrättas en grupp med företagareoch forskare som kan fungera som idégivare. Nya regler skall även kunnaprövas av särskilda småföretagarpaneler.?? Redogörelse för avregleringsarbetet bör presenteras för . ?Moderaterna, avgav iapril 1998 en gemensam avsiktsförklaring omavregleringsarbetet till stöd för ett genomförande avförslagen från Småföretagardelegationens första betänkandeBättre och enklare regler (SOU 1997:186).Regeringens egen småföretagardelegation, vars uppgift varit att identifieraproblem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etableringoch tillväxt i småföretag, har i sju rapporter lämnat sammanlagt 71 förslagtill förbättringar av näringsklimatet. Regeringen bör skyndsamt återkommamed förslag till baserade på Småföretagardelegationens rapporter.Det är högst anmärkningsvärt att regeringen ännu inte lagt ett enda konkretförslag som tar fasta på de problem Småföretagardelegationen uppmärk-sammat. Detta tas upp i en särskild motion.En stelbent arbetsmarknad ochlönebildningI en mer dynamisk världsekonomi blir arbetsmarknadenskaraktär annorlunda än i det gamla industrisamhället.Förutsebarheten och enhetligheten blir mindre ochvariationerna större. Den enskildes trygghet kommer i högregrad än genom skyddslagstiftning att ligga i förmågan att tasig an olikartade utmaningar. Utbildningsmöjligheter är idetta sammanhang ett viktigt medel.Sveriges arbetsmarknad, liksom åtskilliga av de sociala trygghetssystemen,är uppbyggd på det utgående industrisamhällets strukturer.