mot · GM02Sk3 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk3av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:15 Omstruktureringar och beskattningOmstruktureringar inom näringslivet blir allt vanligare tillföljd av ökad internationalisering och specialisering. För ettland som med hög utrikeshandelsandel är det avvital betydelse att önskvärda omstruktureringar inte försvåraspå grund av administrativa regelverk eller höga finansiellabarriärer. Inom EG finns det s.k. fusionsdirektivet,(direktiv90/434/EEG), som syftar till att underlätta omstruktureringarav företag. Direktivet föreskriver i princip att enomstrukturering i form av fusion, fission, överföringar avtillgångar eller utbyte av andelar skall kunna ske utanskattekonsekvenser. Syftet är emellertid inte attskattefriheten skall vara definitiv utan det är endast fråga omatt skjuta upp beskattningen till en senare tidpunkt.Propositionen bygger på (FSU) betänkandeSOU 1998:1. I likhet med flertalet remissinstanser delar vi uppfattningen attdet är i allra högsta grad önskvärt att vi får en lagstiftning som underlättarförsvenska företag att delta i en omstrukturering inom och utom . Fleraav remissinstanserna har framhållit att lagstiftningen blivit mycket kompli-cerad, vilket också är fallet. Vanligtvis strävar vi moderater efter att ny lag-stiftning skall bli så klar och entydig att inte bara specialiserade juristerkantolka lagen. De nu aktuella lagarna kommer emellertid endast att utnyttjas isamband med omstruktureringar, vilka trots att de blir allt vanligare ändå intekan betecknas som tillhörande de mest frekventa händelserna i ett företag.a) vinster och förluster pånäringsbetingade andelarEnligt gällande rätt beskattas vinster och förluster pånäringsbetingade aktier som intäkt av näringsverksamhet,vilket innebär skattekostnader vid försäljning av dotter- ellerintressebolag, om aktierna eller andelarna i dessa bolag stigiti värde. Detta förhållande motverkar givetvis önskvärdaomstruktureringar inom näringslivet. FSU delar dennauppfattning och föreslår en halvering avrealisationsvinstbeskattningen i dessa sammanhang.Regeringen har ingen annan uppfattning i sak, men anser attdet f.n. inte finns statsfinansiellt utrymme för en sådanändring, och lägger därför inte fram något förslag rörandehalvering av realisationsvinstbeskattningen.Enligt vår uppfattning är behovet av omstruktureringar inom näringslivetkraftigt stigande till följd av den ökande internationaliseringen, och därförbör beskattning av vinster på näringsbetingade andelar avskaffas. Detta kaneventuellt ske etappvis, som FSU föreslagit, men att inte göranågot alls är, om man anlägger en helhetssyn på problemet, ett klartolämpligt beslut.Om nuvarande beskattningsregler bibehålls kommer sannolikt svenskaföretag att bilda utländska holdingbolag i vilka koncernens utländska dotter-bolag läggs. Framtida strukturaffärer kommer då inte att bli föremål förbehandling av svenska skattemyndigheter.Den 1 januari 1999 införs den gemensamma valutan inom större delen avEU, vilket kommer att medföra en ytterligare ökning av takten i denomstrukturering, som sker av näringsliv. Sverigekommer inte att delta i den monetära unionen och redan av det skälet riskerarstora delar av svenskt näringsliv att hamna utanför strukturdiskussionerna.Vår skattelagstiftning får inte vara ett ytterligare hinder för svenska företagatt delta i omvandlingen av näringslivet i vår omgivning.Ett antal experter knutna till utredningen har ifrågasatt FSU:s beräkning avde statsfinansiella kostnaderna för en halvering av realisationsvinstskatten.Utredningen beräknar kostnaden till 1,51 md kronor och experterna menar attkostnaderna högst kan uppgå till hälften, d.v.s. 750 milj. kronor. Men ävenen sådan beräkning är överdrivet hög.Avskaffandet av realisationsvinstkostnaderna i samband med omstruktu-reringar skulle enligt såväl regeringen som utredningen vara till nytta förlandet. Då bör man också beakta de positiva effekterna, när man gör kost-nadskalkylen. Skattebasen kommer att öka om en halverad realisations-vinstbeskattning införs med åtföljande ökning av strukturaffärer. Dessutomkommer en ny lagstiftning att förhindra de tidigare möjligheterna att genomsubstansöverföringar minska reavinstskatten och att s.k. förpackningsaffärerstoppas. Detta leder också till vidgad skattebas.En valmöjlighet bör införas mellan att erhålla avdrag för halva förlustenvid en avyttring av näringsbetingade aktier och att få helt avdrag kopplat tillett avstående från rätten att utnyttja underskottsavdrag.I en annan motion till det nu pågående har lagt ettförslag om minskad skatt på realisationsvinster på aktier, varför någonspecifik finansiering ej erfordras.b) underprisöverlåtelserEnligt gällande rätt sker uttagsbeskattning av säljaren omdenne avyttrar tillgångar till ett pris som understigermarknadsvärdet. Under vissa speciella förutsättningar kanuttagsbeskattning underlåtas. Utgångspunkten förlagförslaget är att uttagsbeskattning normalt bör underlåtasvid en underprisöverlåtelse så länge som tillgångarnabefinner sig inom inkomstslaget näringsverksamhet.Även om inriktningen på underprislagen är bra, så kan man övervägamindre förändringar för att ytterligare förtydliga lagen och därmed skapa för-utsättningar för en mer likartad tillämpning mellan olika skattemyndigheter.En förutsättning för att godta en underprisöverlåtelse är att rätt till avdragförkoncernbidrag föreligger, när det inte är frågan om att överlåta en helverksamhet eller en hel verksamhetsgren. Detta krav kan medföra att om-struktureringar försvåras. En omstrukturering kan inte ske ettföretag förvärvas eller säljs. Förutom detta så uppstår problem att avgöra omdel av verksamhet föreligger eller inte.Det borde enligt vår uppfattning vara möjligt att förändra lagen så attuttagsbeskattning kunde underlåtas i de fall där koncerngemenskap tillblivitåret efter förvärv.Underprislagen är inte tillämplig på överlåtelser mellan en fysisk personoch ett handelsbolag. Den stora nackdelen med detta är att det inte kommeratt vara möjligt att utan beskattningskonsekvenser ombilda en enskild firmatill handelsbolag. Regeringen har beslutat att inte göra någon annanbedömning än FSU, vilket kommer att innebära att möjligheterna att utanskattekonsekvenser utveckla ett mindre företag allvarligt försvåras. Detta ärtvärtemot vad alla politiska partier säger sig vilja uppnå. Denna del av lagenbör därför ändras.c) andelsbyten1) kontantandelenI nu gällande lag finns två regelsystem enligt vilka uppskovmed beskattningen kan medges när aktier eller andra andelarsäljs till ett företag mot ersättning av andelar i det köpandeföretaget. Det är strukturregeln och reglerna ominternationella andelsbyten.En kontantandel beskattas enligt båda regelsystemen medanuppskov med beskattningen medges för den del av ersättningen som utgörsav andelar. Kontantdelen får inte överstiga . I det av regeringenframlagda lagförslaget slås dessa två regelsystem ihop. FSU konstaterar attdet egentligen inte behövs någon gräns och att det inte heller finns någotfiskalt intresse av en gräns. Trots detta bibehåller man gräns på ,eftersom denna enligt utredningen inte medför några nämnvärda svårigheter.Regeringen har följt utredningens förslag.Om det inte finns något fiskalt intresse, så framstår det som helt onödigt attskattesystemet på detta sätt skall lägga administrativa hinder i vägen för om-struktureringsmöjligheterna för företagen. Eftersom systemet är självregle-rande i och med att kontantdelen tas upp till beskattning, behövsingen gräns alls.2) röstvillkoretI lagförslaget ingår också bestämmelsen att det övertagandeföretaget vid kalenderårets slut skall inneha röstmajoriteten idet överlåtna företaget. Detta är en olycklig formulering,som kan skapa stora svårigheter att genomförastrukturaffärer. Det kan räcka med att kravet på röstmajoritetuppfylls senast under beskattningsåret, vilket skulle ge entidsfrist för att kunna uppnå den erforderliga majoriteten ochmöjliggöra önskvärda köp även i slutet av ett kalenderår.3) kvalificerande andelar ifåmansföretagI propositionen föreslås en särskild bestämmelse föröverlåtelser för fåmansbolagsägare. FöreningenAuktoriserade Revisorer har avstyrkt den föreslagnabestämmelsen, och föreningen anser det vara främmandemed en reglering som enbart träffar aktieägare som ärverksamma i fåmansföretag. Vi ansluter oss till denuppfattningen och anser att bestämmelsen skall utgå.4) lagen om koncerninternaandelsöverlåtelserEnligt 5 § i den föreslagna lagen om koncerninternaandelsöverlåtelser skall uppskovsbeloppet tas upp tillbeskattning när den koncernöverlåtna andelen utslocknareller inte längre innehas av ett företag som tillhör sammakoncern som säljaren. Detta kan t.ex. ske genom att detöverlåtande bolaget avyttrar vederlagsandelarna. Den somblir skattepliktig för uppskovsbeloppet blir den ursprungligesäljaren. På detta sätt säkerställs att uppskovsbeloppet barabeskattas en gång, antingen vid avyttring avvederlagsandelarna eller vid avyttring av det överlåtnabolaget. Men om aktierna säljs med förlust beskattas denursprunglige säljaren för uppskovsbeloppet och dennabeskattning kan inte kvittas mot köparens förlustförsäljning.I artikel 8 i EG-direktivet föreskrivs uttryckligen att säljarenvid ett andelsbyte inte skall beskattas, men att beskattning fårutlösas vid köparens vidareförsäljning avvederlagsandelarna.Inom svenska multinationella koncerner sker ständigt omflyttningar avbolag som en anpassning till förändrade marknadsförutsättningar. Det är avstörsta vikt att svensk lagstiftning inte förhindrar eller försvårar sådanaomstruktureringar.d) förslag till förändringar i villkoren är i stortvälmotiverade, men det finns fortfarande kvar villkor ochbestämmelser som försvårar för en sund omstrukturering.Nationalitetsvillkoret har ändrats till att omfatta svenskt moderföretag ochsvenskt/utländskt dotterbolag, vilket vi tidigare krävt.Noteringsvillkoret har också förändrats så att moderbolagets aktier intelängre behöver vara noterade på . Det räckermed att aktierna är "marknadsnoterade". Detta är enligt vår uppfattning ettsteg i rätt riktning, men det hade varit bättre om man i lagtexten hade tagit inlämplig definition på vad som avses med marknadsnotering. finns det iSverige ett antal olika listor med noteringar, varav en del är regionala tillsinkaraktär. Det kan även ifrågasättas om kravet på marknadsnotering ärberättigat. Två av mer framgångsrika internationella företag,TetraLaval och , är vare sig börsnoterade eller marknadsnoterade ochlex ASEA således inte relevant. På liknande sätt kan många av desnabbväxande företagen inom IT-branscherna välja att expandera utanmarknadsnotering. bör därför göras tillämplig även för små,växande företag med internationella dotterbolag. Enklast görs detta genomatt noteringsvillkoret slopas.Verksamhetsvillkoret innebär att det utdelande företaget måste bedrivarörelse, d.v.s. annan verksamhet än innehav av kontanter eller värdepappers-förvaltning. FSU utesluter inte att ett slopande av verksamhetsvillkoret skullekunna ha positiva effekter på näringslivets kapitalförsörjning. En bättrekapitalallokering skulle också, enligt utredningen, kunna erhållas om medelsom inte behövs i ett företags rörelse delas ut direkt till aktieägarna, så attvarje enskild aktieägare kan fatta beslut om ny placering av medlen. I annatsammanhang föreslår Moderata samlingspartiet att dubbelbeskattning avaktieutdelningar slopas med liknande motiveringar, varför det faller signaturligt att yrka på att verksamhetsvillkoret slopas.e) stämpelskattI lagrådsremissen som föregått propositionen haderegeringen tagit med en bestämmelse om möjligheter tilleftergift av stämpelskatt. Lagrådet ansåg att den föreslagnaregeln kunde bli föremål för tolkningsproblem. Av denanledningen har regeringen valt att stryka förslaget, mensäger att "skulle det framkomma att det ärangeläget med sådana möjligheter får saken tas upp tillförnyad prövning".Fastighetsmarknaden har genomgått dramatiskaförändringar. Cirka 7000 privata fastighetsägare har gått i konkurs sedanbörjan av decenniet och nya stora aktörer har kommit in på marknaden.Ägarna till dessa bolag var till en början banker, försäkringsbolag, staten ochandra kreditgivare, som fått ta över brokiga bestånd av fastigheter. Seder-mera har en del av bolagen avknoppats och blivit självständiga noteradeföretag. Kvar finns emellertid problematiken med att skapa rationellaförvaltningsenheter. Omstruktureringsbehovet är således mycket stort och enmöjlighet till eftergift av stämpelskatt i vissa fall på det sätt somutredningenföreslog skulle vara av mycket stor betydelse för en framgångsrik omdaningav den svenska fastighetsmarknaden. Regeringen bör därför skyndsamtåterkomma till med ett förslag av denna innebörd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beskattningen av realisationsvinster på näringsbetingadeandelar skall halveras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra underprislagen vad gäller koncerngemenskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra underprislagen vad gäller tillämpligheten för fysiskperson,4. att beslutar att slopa gränsen vid andelsbyten i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av röstvillkoret vid andelsbyten,6. att beslutar slopa den särskilda regeln avseende kvalificerandeandelar i fåmansföretag i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagen om koncerninterna andelsöverlåtelser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om noteringsvillkoret i lex ASEA,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stämpelskatt.Stockholm den 26 oktober 1998Bo Lundgren ()()()de ()()()()()()