mot · GM02N238 · 1998-10-28 00:00:00 — I det mer kärvaarbetsmarknadsläget kom också arbetsmarknadspolitiska åtgärder att blimindre effektiva redskap för att få människor i ordinarie arbeten.Arbetsmarknadspolitiken är överbelastad, vilket gör attarbetsmarknadsåtgärderna inte kan fungera optimalt. Huvudgreppet föratt åstadkomma ökad sysselsättning måste vara sänkt skatt på arbete.De svenska arbetsmarknadsåtgärderna är omfattande, men håller mångagånger för låg kvalitet. För att åstadkomma en högre kvalitet bör den lokalaoch regionala nivån ges ett större inflytande. De lokala arbetsförmedlings-nämnderna måste ges större frihet och befogenheter. Det lokala näringslivet,lokala förtroendevalda och andra lokala aktörer kan därmed ges ett störreinflytande över arbetsmarknadspolitiken. Dessa har en bättre överblick överproblemen och möjligheterna på den lokala arbetsmarknaden.Kvalitetskraven måste styra arbetsmarknadspolitiken - inte kvantiteten.Volymkraven i arbetsmarknadspolitiken måste minskas till förmån föråtgärder som leder till jobb.Flaskhalsproblem måste motverkas genom att ökade resurser prioriterasför arbetsmarknadsutbildning.Arbetsmarknadspolitiken utgörs av en mängd olika åtgärder. Det äruppenbart att flera av åtgärderna har negativa sidoeffekter, t.ex. att annansysselsättning i ordinarie anställningsform trängs undan. Antalet åtgärderbehöver minska och göras mer flexibla.Starta-eget-bidraget ges till arbetslösa i form av utbildningsbidrag, docklägst per arbetsdag. Även om bidraget utgör en relativt liten delav finansieringsunderlaget för ett företag, kan bidraget leda till attkonkurrensen snedvrids. En annan effekt är att man riskerar att människorger sig in i näringsverksamhet, som inte har förutsättningar att bära sig.Vi anser att hälften av bidraget ska göras om till en lånedel, som betalas avefter att företaget blivit lönsamt. Utöver detta bör staten tillskjuta en likastorlåneandel ytterligare i frivilligt lån enligt samma villkor. Återbetalningen avlånet ska ske , dock inte slutreglerassenare än efter det att företaget blivit lönsamt. Ränta bör betalasmotsvarande den ränta som betalas på studielån.Lönebildningen har varit ett allvarligt problem i svenskekonomi, vilket åsamkat oss nackdelar mot våra främsta konkurrentländer.De upprepade devalveringarna och kan till stor del förklaras av att de svenska löneökningarna blev alldelesför stora, vilket också ledde till att vi fick en hög inflation. Även kronansfall1992 var till viss del en följd av att löneökningarna hade varit för stora underlång tid.Konfliktreglerna måste göras om för att åstadkomma en bättre balansmellan parterna på arbetsmarknaden. Det bör enligt vår uppfattning i ettförsta steg ske genom att medlingsinstitutet förstärks och att varsel omstridsåtgärder förbjuds under medling.Det svenska fackets rätt att ta till stridsåtgärder är internationellt settoöverträffad. Det finns inget krav på att åtgärdernas syfte skastå i proportion till den skada som uppstår för företag och samhälle. Man harockså rätt att vidta stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag, vilket inteborde vara fackets angelägenhet. Ett förbud mot sådana sympati- ochstridsåtgärder bör införas. Vi anser att lagar och regler i övrigt ärtillräckligaför dessa företag.På en allt mer flexibel arbetsmarknad måste arbetstiderna bli mer flexibla.Det krävs för att lönsamheten i företagen ska kunna upprätthållas, vilket påsikt gynnar sysselsättningen. tillåts inte att arbetsgivare ocharbetstagare lokalt gör överenskommelser om avvikelser inom arbetstidslag-stiftningens ram. Det krävs ett kollektivavtal eller att ett avtal har godkäntsav central facklig organisation. Det är angeläget att tillåta överenskommelserlokalt för att små företag ska kunna anpassa arbetstiderna till efterfrågan påföretagets produkter.17 FöretagsstödSverige kännetecknas av att en mängd direkta och indirekta stöd ges tillföretag. Det var framförallt som stödet ökade kraftigtfrån en relativt låg nivå tidigare. har stöden successivtminskats, bortsett från bostadssubventionerna som nådde sin topp imitten av och arbetsmarknadsstöden som ökat somarbetslösheten stigit. Till och från figurerar uppgifter om att det såkallade företagsstödet skulle uppgå till om året.Enligt vår uppfattning saknar sådana belopp relevans, eftersom det inte ärfråga om direkta företagsstöd.Staten fördelar resurser till olika myndigheter och stiftelser, som därifrångår vidare till forskning, småföretagsutveckling och andra typer av stöd.Jordbruksstödet och det regionalpolitiska stödet utgör betydande delar avstatens stöd till företagen. Detta är inte att betrakta som direktaföretagsstöd,utan som en del av EU:s politik samt en politik för regional rättvisa ochutveckling i hela landet.Stödet till företag inom näringspolitiken utgörs i huvudsak avlånemöjligheter för små företag, projektstöd till innovativa idéer ochproduktutveckling samt icke-finansiella stöd till små företag.De största aktörerna är ()och . Dessutom finns Industrifonden ochInnovationscentrum. Industrifonden finansierar större projekt. ,() och AB stimulerar svenskexport främst genom garantier och finansiering. Detta är till stor delsjälvfinansierande. På den regionala nivån tillkommer stödgivare i form avteknikbrostiftelser, regionala riskkapitalbolag, industriella utvecklings-centrum och produktråd. Utöver de svenska stödformerna tillkommer de stödsom EU står för.På branschnivå finns t ex stödet till rederinäringen kvar. I övrigt är dedirekta stöden till företag mest omfattande inom bostads-, arbetsmarknads-och regionalpolitiken. I arbetsmarknadsavsnittet i detta program föreslåsneddragningar av vissa stöd. De stöd som går till finansiering avnäringsverksamhet, utgår nästan uteslutande i form av lån, forskningsstöd,information och garantier.Floran av stöd och av olika aktörer inom området gör det svårt attanalysera företagsstödet i sin helhet. Vissa delar av stödet är framgångsrikt,medan andra delar är mindre välutformade. Mot bakgrund av svårigheten attgöra en korrekt analys bör en översyn göras med uppdrag att föreslå hur deolika formerna av företagsstöd bättre ska kunna samordnas för att uppnåökad effektivitet. Uppdraget bör också innefatta att lägga förslag omsammanslagning av vissa och nedläggning av andra stödformer. Det bör varamöjligt att ta ut en del av den ökade effektiviteten i form av statligbesparing.Vad som ovan anförts om företagsstöd bör ges regeringen till känna.18 Hemställan18 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagandets förutsättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det personliga ägandet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättandet av en utredning i syfte attförbättra möjligheterna till generationsskiften, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den lönesumma som ger rätt tillreducerad arbetsgivaravgift skall beräknas på den årligalönesumman för att inte missgynna säsongsanställningar, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sista betalningsdag tillskattemyndigheten, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt skatt på arbete och företagande, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en företagsgaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om program för kvinnors företagande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av småföretagarstödet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om permanenta kvinnliga resurscentrum,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatta medel till kvinnligaaffärsrådgivare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konkurrenslagstiftningen måsteutformas så att kooperativ verksamhet inte missgynnasjämfört med andra associationsformer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avreglera och minska antaletmonopol,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beakta miljöfaktorer som ettkonkurrensmedel vid offentlig upphandling, 315. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förenklad deklaration föregenföretagare utan anställda, 116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den preliminära F-skatten, 117. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förkortade handläggningstider hosPatent- och registreringsverket,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagarnas sociala trygghet, 419. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagsstöd.Stockholm den 26 oktober 1998Lennart ()()()()()1 Yrkandena 2, 3, 5, 6, 15, och 16 hänvisade till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till SfU.3 Yrkande 14 hänvisat till FiU.Elanders Gotab, 19994 Yrkande 18 hänvisat till AU.