mot · GM02K5 · 1998-11-11 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K5av m.fl. (v)med anledning av förs. 1998/99:RFK3 Riksdagsledamöternas arvodeGösta har på uppdrag utvärderat dennuvarande ordningen för fastställande avriksdagsledamöternas arvode (1998/99:RFK3). Utredarenföreslår, på grundval av en omfattande genomgång avarvoderingens historik och analys av de olika skäl som kananföras för och emot olika modeller, att systemet medsärskild arvodesnämnd skall behållas. Utredaren föreslår vidare attarvodesnämnden i fortsättningen skall motivera sina förslag.Även detta förslag instämmer till fullo i.Därutöver har utredaren övervägt riksdagsarvodets nivå och föreslår attdetta fastställs till . En del av denna höjning, 2 000kronor, utgörs av en växling från kostnadsersättning till arvode. Kostnads-ersättningen sänks alltså till . Den sammanlagdaersättningen blir enligt förslaget således per månad.Nuvarande villkor - traktamenten etc oräknade - innebär att en ledamothar ett arvode på och en kostnadsersättning på5 , sammanlagt . Den föreslagnaförändringen innebär således en sammantagen ökning med permånad.Nivån på ledamöters arvoden kan diskuteras utifrån olika utgångspunkter.I förslaget finns en bred dokumentation med olika jämförelser. I ettinternationellt perspektiv är de svenska riksdagsledamöternas arvodenrelativt - låga enligt utredarens bedömning. Dessutom ligger delägre än ersättningen till ledande förtroendevalda inom kommuner ochlandsting. Jämfört med inkomsterna för den absoluta merparten av väljarna,d.v.s. de som riksdagsledamöterna förväntas representera, är dock arvodenaväl tilltagna.Ser vi till löneutvecklingen totalt tillhör riksdagsledamöterna de gruppersom har haft den starkaste löneutvecklingen . De ekonomiskavillkoren har förbättrats väsentligt i reala termer de senaste åren.I förslaget är ett huvudargument att "ett för lågt arvode kan få tilltänktakandidater att avstå från att bli riksdagsledamöter". Utredaren vill ha dettaantal så lågt som möjligt. Vi vill här dock påpeka, att arvodena placerarriksdagsledamöterna bland de högre avlönade i landet och att det är enrelativt liten del av befolkningen som tjänar mer. Förslagets argument bördärför vägas mot att det också får negativa följder om arvodena sätts förhögt, dvs. att för många kandidater/ledamöter kan ekonomiska skäl - snarareän politiskt engagemang - komma att spela en roll när det gäller att kan-didera till eller att försöka få fortsatt förtroende.Nivån på arvoden kan diskuteras utifrån olika utgångspunkter, men vianser att det nu är rimligt att nuvarande nivå på ersättningarna (arvode+ kostnadsersättning) i stort bibehålls, detta inte minst mot bakgrund av denåterhållsamhet som krävs av de stora grupperna på arbetsmarknaden.Vi anser dock att systemet med kostnadsersättning bör avskaffas. Dennaersättning är i praktiken en del av arvodet och ur beskattningssynpunkt lik-ställd med arvodet. Uppdelningen arvode/kostnadsersättning medför attriksdagsledamöternas totala arvodering framstår som lägre än den egentligenär. De nya reglerna för reseersättning och den tekniska utrustning som nu-mera kostnadsfritt ställs till ledamöternas förfogande, innebär att några tungaskäl för en särskild kostnadsersättning inte längre föreligger. Vidare tycksdet, enligt utredaren, vara så att kostnadsersättningen inte bedöms lika vidbeskattningen. Ett enhetligt arvode utan särskild kostnadsersättning skulle iviss mån kunna motverka denna olikhet i bedömningen.Vi föreslår således att den nuvarande kostnadsersättningen avskaffas ochatt riksdagsarvodet höjs med motsvarande belopp, dvs , till 35 760kronor per månad.Utredaren föreslår att förändringarna skall träda i kraft ,men att de nya arvodena skall tillämpas redan från . Fördenna anmärkningsvärda retroaktivitet i tillämpningen anförs i utredningeninga skäl. menar att de nya arvodesbestämmelserna, oavsettvilka dessa blir, självklart skall tillämpas från samma datum som de träder ikraft.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kostnadsersättningen avskaffas samt attriksdagsarvodet höjs med motsvarande belopp till ,2. att beslutar att förändringarna träder i kraft den 1 januari 1999och tillämpas fr.o.m. samma datum.Stockholm den 11 november 1998Gudrun ()()()()()()()()()()()