mot · GM02Kr255 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr255av m.fl. (m)Kultur, medier, trossamfund och fritid1 Inledning 22 En ny roll för 23 Renodla statens uppgifter 24 Nationella uppdrag 35 Ny kulturfond 36 Ökat lokalt ansvar för teater, dans och musik 37 Litteraturstöd 48 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 59 Vidgade utställarmöjligheter 510 Ersättningar och bidrag till konstnärer 511 Kulturmiljövård och kulturstöd 612 Kulturinstitutionernas hyreskostnader 613 En bättre museistruktur 614 Arbetets museum - bristande huvudmannaansvar 715 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 716 Riksutställningar ges ny inriktning 717 Utställningsgarantier 718 TV-avgiften 819 Forskning 820 Folkbildningen 821 Ungdoms-, idrotts- och folkrörelsefrågor 922 Hemställan 9InledningModerata samlingspartiet vill verka för en större frihet påkulturens område, och vi har i vår motion 1998/99:K323angivit de principer vi anser bör gälla för de kulturpolitiskainsatserna. Den av Socialdemokraterna förda kulturpolitikenleder till korporativism som skapar ett beroende som verkarhämmande för initiativ och nyskapande. Skatter och pålagorförsvårar den konstnärliga verksamheten och görproduktionen orimligt kostnadskrävande.De kulturpolitiska insatserna får inte styras av arbetsmarknadspolitiskaaspekter. Kulturpolitiken måste garanteras mångfald, konstnärlig frihet ochkvalitet. Statens och kommunernas stöd och engagemang i kultursamman-hang måste präglas av viljan att ge förutsättningar för kvalitativt högtståendekulturupplevelser för den enskilde.En ny roll för KulturrådetVi vidhåller vår mångåriga kritik mot Kulturrådetsdominerande roll och de risker det medför för en vitalförnyelse av kulturen. Vi föreslår en minskning avkulturbyråkratin genom ett lägre anslag till Kulturrådet.Statens kulturråd har haft en dominerande roll vid bedömning av kultur-verksamheter, tilldelande av statliga medel och uppföljning av de områdendär staten genom sina regelverk och medel har ett avgörande inflytande.Genom rådets konstruktion finns inte någon möjlighet att utkräva normaltpolitiskt ansvar. Bidragen fördelas genom bedömningsgrupper, vars medlem-mar ofta har en personlig relation till det verksamhetsfält som de är satta attta ställning till. Detta har hos många kulturaktiva skapat en känsla av skepsismot . fungerar också som utrednings- och bered-ningsorgan åt regeringen och har dessutom blivit beredande organ åtStiftelsen , som tillkom just med den avsikten att vara etthelt oberoende organ.Kulturrådets anslag A 1 bör uppgå till 16 351 000 kronor.Renodla statens uppgifterFlera av de verksamheter som ryms inom anslagspostenAllmän kulturverksamhet bör ej vara statliga uppgifter. Detsom inte efterfrågas eller får lokalt stöd skall inte alltidkunna räkna med att överleva genom statliga bidrag, somsedan övergår till att bli årliga anslag. Det var vårförhoppning att förslag skulle leda till enordentlig vitalisering av svenskt kulturliv. Statensansvarsområde måste närmare definieras och klart avgränsas.Av det skälet föreslår vi en minskning av anslaget till ettbantat kulturråd under denna utgiftspost.Regeringen föreslår i årets budget att ett nytt organ "Forum för världs-kultur" skall inrättas. Dess främsta uppgift anges vara "att initiera, stimuleraoch samordna verksamhet inom existerande institutioner och organisationer".Vi utgår från att detta bör vara en uppgift för berörda organ inom derasordinarie verksamhet. Ett samarbete baserat på verksamheters innehåll ochinte genom ännu ett organ av myndighetskaraktär bör vara det naturliga.Innehåll, inte organisation skall sättas i centrum. Förutom att den skisseradeverksamheten ter sig osäker föreslås att finansieringen delvis läggs påStockholmsregionen för en verksamhet vars uppgift är att täcka hela landet.Vi anser att bör avslå förslaget.Anslaget A 2 bör uppgå till 72 895 000 kronor.Nationella uppdragFem av de sex tidigare utdelade nationella uppdragen börfortsätta även 1999. Vi biträder regeringens förslag atttilldela Föreningen ett uppdrag inom områdetformgivning och design. Vi vidhåller dock uppfattningen attmuseiområdet inte bör omfattas av de särskilda nationellauppdragen, så länge den annonserade översynen avorganisationsstrukturen på museiområdet inte föreligger. Ettflertal museer har nationella uppgifter som en viktig del avsin ordinarie verksamhet. Dessutom måste ansvarsmuseernasroll klarläggas. Anslaget A 3 bör uppgå till6 miljoner kronor.Ny kulturfondModerata samlingspartiet har i motion 1998/99:K323föreslagit inrättande av en kulturfond med uppgift att stödjanyskapande verksamhet inom kulturområdet som inte påannat sätt uppbär stöd av offentliga medel. Fondens uppgiftär att anvisa medel motsvarande de resurser som mobiliseratsgenom bidrag, sponsorinsatser eller på annat sätt. Fonden börtillföras och ett nytt anslag A 5 skapas.Ökat lokalt ansvar förteater, dans och musikRiksteatern skapades för att producera teater för hela landet.Då hade de kringresande privata teatersällskapen mer eller mindre försvunnit och det fanns inte någraregionala teaterensembler skapade för att producera teater förhela landet. har ett i princip täckande nät avlänsteatrar, några med flera scener och dessutom turnerande.Flera av de andra institutionsteatrarna, såsom stadsteatrarna ivåra tre största städer, har etablerat annexscener ochturnéverksamhet. Länsteatrarna har ofta ambitionen attturnera i den egna regionen och även utanför det egna länet.De fria teatergrupperna svarar numera för en omfattandeturnéverksamhet som betyder mycket främst för spridningenav barn- och skolteater.Det är viktigt att så många som möjligt får möjlighet att ta del av utbudetpå nationalscenerna och de andra större teatrarna. Vi betalar alla via skattenmerparten av verksamhetens kostnader oavsett var vi bor. Utan avkall påkonstnärlig kvalitet eller integritet bör det kunna hävdas att det, i den nyamedievärld vi lever, bör vara naturligt att ha andra media än bara denlevande scenen i åtanke vid uppsättandet av skådespel, för att med en lättanpassning kunna nå en mångdubbelt större publik via t.ex. TV och video.Det är enligt vår mening inte rimligt att behålla en verksamhet vidRiksteatern på oförändrad nivå när det nu finns ett regionalt teaterutbud. Detär också uppenbart att förenings- och arrangörsdelen av påmånga orter känner sig bundna av utbudet från den producerande delen. Vianser att vuxenteaterverksamheten vid kan upphöra och attRiksteatern genom sina s.k. specialensembler, som Tyst teater och , skall erbjuda lokala arrangörer det som inte regionteatrarna harkapacitet till. Anslaget till Skådebanan bör upphöra och motsvarande andelöverföras till teaterföreningarna för förbättrat publikarbete. Anslaget tillRiksteatern bör uppgå till 113 985 000 kronor.Rikskonserters verksamhet bör likaledes omprövas. Vi anser till skillnadfrån regeringen att Rikskonserters produktion kan minska ytterligare. I likhetmed anser vi också att den löpande fonogramutgivningenbör ske på samma villkor som för övriga skivproducenter. Specialutgivning ianslutning till projektet bör kunna ske efter vanlig upphandling med normalakonkurrensregler. Då inte Rikskonserter skall ha ett eget ansvar förblåsmusiken som genre bör någon typ av nationellt ansvar genom avtaltilldelas någon av de kvarvarande professionella orkestrarna. Anslaget tillRikskonserter bör uppgå till . Sammantaget bör anslagetB 1 uppgå till 621 501 000 kronor.I likhet med en enig teaterutredning anser vi att erfarenheterna avSkådebanan är sådana att det som kvarstår av dess verksamhet skall upphöraoch att motsvarande medel för publikverksamhet kan tillföras arrangörer viaanslaget till Riksteatern.LitteraturstödStödet inom litteraturområdet består av ett antalkomponenter varav utgivningsstödet är det i särklass största.Kulturutredningen redovisade att det i utges cirka13 000 nya titlar varav cirka 2 000 är skönlitteratur,1 000 barnlitteratur och 10 000 facklitteratur. Detta är enligtvår bedömning en omfattande utgivningsvolym med tankepå att är ett litet språkområde.Det går inte att med bestämdhet hävda att denna omfattande utgivningkommer till stånd till följd av det statliga utgivningsstödet. Enligt vår meningär det rimligt att minska utgivningsstödet till förmån för ökade satsningar påett väl spritt bokhandelsnät av hög kvalitet.Utgivningen av vuxenlitteratur En Bok bör upphöra, medan enutgivning av barnböcker kan anses vara befogad inte minst genom det högakostnadsläget i som även drabbar böcker för barn.Sverige är ett av de länder där den kontinuerliga tillgången på klassiker ibokhandeln är lägst. Det kan gå årtionden mellan utgivning av såväl svenskasom översatta utländska verk, vilket leder till att tillgången även antikvarisktär näst intill obefintlig. En god tillgång till det litterära arvet är ett av defrämsta kännetecknen på en kulturnation, och som en sådan vill vi räkna oss.Det finns ett lagerhållningsstöd, som dock inte primärt är inriktat på klassikerMed stöd från utges en klassikerserieför gymnasieskolan av flera förlag i samverkan. Emellertid skerförsäljningen av dessa utgåvor endast till skolor. Vi finner det vara ensjälvklarhet att de skall hållas tillgängliga i bokhandeln. Till anslaget C 2böranvisas 56 167 000 kronor.Regeringen föreslår att stödet till Talboks- och ,anslag C 5, skall minskas med . Vi avvisar detta förslagoch anser att bör anvisa utöver det somregeringen föreslår. Det ligger också väl i linje med vad vi moderater föreslårpå andra områden när det gäller satsningar på funktionshindrade. AnslagetC 5 bör uppgå till 57 873 000 kronor.Konstnärlig gestaltning avden gemensamma miljönRegeringen föreslår att de statliga bidragen för konstnärligutsmyckning i den offentliga miljön också skall kunnaanvändas för andra miljöer än "de statliga". Som exempelnämns bostadsområden samt skol- och fritidsmiljöer. Ävenom syftet är vällovligt innebär den föreslagna ordningen attstaten förväntas svara för praktiskt taget all offentligutsmyckning. Vår uppfattning är att staten bör renodla sittansvar för olika kulturverksamheter och inte ikläda sig nyaansvar och utgifter. Myndighetsanslaget D 1 bör uppgå till och anslaget D 2 till 25 438 000 kronor.VidgadeutställarmöjligheterDet kan ifrågasättas om man skall inskränka rätten att betalautställningsersättning till att gälla och Folkrörelsernas konstfrämjande. Även andrakonstfrämjande och konstbildande organisationer bör kunnakomma ifråga. Ännu viktigare är det att man när nuersättningen görs rikstäckande ser över de kvalifikationskravsom gällt så att risken för korporativism ochvänskapskorruption minimeras. Anslaget E 1 bör uppgå till8 788 000 kronor.Ersättningar och bidrag tillkonstnärerDen individuella visningsersättningen skall fördelas på ettsådant sätt att alla yrkesverksamma konstnärer som uppfyllerrimliga kvalitetskrav skall kunna komma i fråga. Vi anser attmedlen skall fördelas av och avvisarförslaget att BUS skall ges myndighetsstatus. Det kan ocksåfinnas anledning att pröva BUS ställning när det gällerförmedlingen av vidareförsäljningspengarna mot bakgrundav deras höga utdebitering av hanteringskostnader.Långtidsstipendier är värdefulla då de ger konstnärer möjlighet att prövasig fram och se hur långt deras konstnärskap når. Vi anser för vår del att femår är en tillräckligt som ger en trygghet under en överblickbar period.Med bibehållen anslagsnivå kan med vårt alternativ dubbelt så mångakonstnärer komma i åtnjutande av stipendium vilket också gagnarmångfalden. Vi menar att dessa stipendier skall ges till i första hand ungalovande konstnärer. Stipendierna skall vara förenade med krav på att visaupp resultat i form av en utställning, konsert eller liknande.Biblioteksersättningen har länge fördelats så att ett del av beloppet hartillfallit den enskilde författaren baserat på stickprovsstatistik från ettmindreantal bibliotek. Det finns ett tak för hur mycket en författare kan få.Därutöver fördelas en del av biblioteksersättningen av styrelsen för Sverigesförfattarfond, som har en majoritet tillsatt av berörda upphovsmannaorga-nisationer. För att minska risken för korporativism och vänskapskorruptionbör regeringen inför kommande förhandlingar med författarförbundöverväga om inte en större del av ersättningen skall fördelas baserat påutlåningsstatistik, med utnyttjande av modern datateknik.Kulturmiljövård ochkulturstödVi anser att den verksamhet som skall finansieras underanslaget G 2 är mycket värdefull och avvisar regeringensminskning, som sker utan en närmare förklaring med tiomiljoner kronor, och föreslår en utökning med knappt 25miljoner kronor.Anslaget G 2 kommer med vårt förslag att uppgå till 265 918 000 kronor.Kulturinstitutionernashyreskostnader Vi vill erinra om vad kulturutskottet uttalade i sitt yttrandetill finansutskottet (1997/98: KrU3y) rörandekulturinstitutionernas lokalförsörjning och hyreskostnader.Bland annat pekade utskottet på att det skulle vara av värdeom regeringen i resultatredovisningen under institutionernasanslag i kommande budgetpropositioner kort anger hur stordel av föregående års anslag som använts till att betalahyreskostnader. Någon sådan redovisning finns inte och vianser att detta bör ske.En bättre museistrukturDet är otillfredsställande att regeringen inte heller läggerfram ett samlat förslag om en ny museistruktur.Ansvarsmuseirollen måste också förtydligas.Vi vill understryka vikten av att samtliga museer som får statliga bidragges i uppdrag att utarbeta gallringsplaner. De medel som avsatts för riktadeinsatser på museiområdet kan med fördel användas för att stimulera dettaarbete. Behovet av kompetensutveckling inom museivärlden är väl dokumen-terat. Den forskning som bedrivs skall i större utsträckning finansierasgenom forskningsrådsmedel. De ideella krafternas insatser förtjänar attuppmärksammas och uppmuntras. Sponsorinsatser kan ytterligare stimulerasmed förnuftigt utformade skatteregler.Under anslag H 1 Centrala museer anvisar regeringen 29 miljoner kronortill i . Moderata samlingspartiet har tidigareställt sig negativt till tanken att skapa ett ny museimyndighet, såsomregeringen föreslår, och vi avvisar således dessa . AnslagH 1 skall mot denna bakgrund uppgå till 572 087 000 kronor.Avslutningsvis anser vi att i skall liggakvar under Statens konstmuseer och att , också det iStockholm, skall ligga kvar under Historiska museet.Arbetets museum -bristandehuvudmannaansvarArbetets museum i bedriver en verksamhetliknande den som återfinns hos ett stort antal kulturhistoriskamuseer samt industri- och verksamhetsmuseer. Liksom ettantal andra verksamheter har det skapats på initiativ av olikaintressegrupper. I fallet Arbetets museum dock utan att mansett till att verksamheten har de medel som behövs för attfortleva av egen kraft. Av politiska skäl har sedan detekonomiska ansvaret för verksamheten övertagits av staten.Vi har av principiella skäl vänt oss mot detta och finneringen anledning att frångå vårt tidigare ställningstagande.Om ett dokumentationscentrum av unik karaktär söker stöd för sin verk-samhet skall detta självfallet - om det finns ett allmänintresse av verk-samheten - prövas på samma meriter som andra för vårt kulturarv värdefullaverksamheter. Arbetets museum uppfyller enligt vår mening inte dessakriterier, varför medel under H 4 till museet bör utgå. Anslaget H 4 skalldärför uppgå till 28 343 000 kronor.Stöd till icke-statligakulturlokalerVi föreslår att anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokalerutgår. Regeringen slår fast att villkoret för att statligt stödskall utgå till någon kulturverksamhet skall vara atthuvudmannen är beredd att svara för lokalkostnaden. Att dåsamtidigt ha ett statligt anslag för detta ändamål är ologiskt.Vi anser att möjligheten till handikappanpassning är viktigmen att detta i så fall bör täckas av anslag inom sammautgiftsområde som andra handikappåtgärder. Anslaget H 5utgår således.Riksutställningar ges nyinriktningVi anser att den nya myndigheten roll merskall begränsas. Antalet egna produktioner bör minska ochman bör i större utsträckning fungera somserviceorganisation till andra utställningsarrangörer.Efterfrågestyrningen måste ytterligare förstärkas. AnslagetH 6 bör uppgå till 11 316 000 kronor.UtställningsgarantierEfter att godkände att garanti skallkunna avse även föremål i svensk ägo och att kretsen avgarantiberättigade utställare skall utvidgas till att gälla allasom bedriver utställningsverksamhet av icke-kommersiellnatur kan belastningen på anslaget H 7 beräknas öka. Viföreslår att anslaget ökas med och uppgå till180 . Det bör då vara möjligt att tillämpafrikostigare kriterier för vilka som kan få del av garantin.TV-avgiftenRegeringen föreslår att TV-avgiften från den 1 januari 1999höjs . tilldelasde tre public service-företagen knappt 5,1 miljarder kronor.Beloppet fördelas på , Radiooch Utbildningsradion enligt en särskild fördelningsnyckel.Kostnaden för de särskilda försöken med digitala sändningarskall enligt regeringens förslag vara för1999. Denna verksamhet bör utvecklas på marknadensvillkor och beslutet ändras i enlighet härmed. Vi avvisar denföreslagna höjningen av TV-avgiften.ForskningDet är viktigt att de medel som anslås till forskning användstill så kvalificerade uppgifter som möjligt. Detta gäller ävenforskning inom kultursektorn. Forskning skall ske påvetenskapliga kriterier. Dessvärre finns det många exempelpå att aktiviteter av lägre dignitet, såsom sammanställningar,enklare utredningar etc., införts under beteckningenforskning, men som inte uppfyller sådana kriterier. Avanslaget anser vi att skall ställas tillforskningsrådets förfogande för forskning på kulturensområde. Verksamheten skall vetenskapligt prövas på sammavillkor som övrig forskning. Anslaget J 1 bör därför uppgåtill 10 871 000 kronor.FolkbildningenVi föreslår en besparing på . Avbeloppet faller på det fortsatta anslagettill fackliga och vissa andra organisationer som stöd tilluppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor.Aktiva insatser för att öka andelen uppdragsutbildning ochannan icke-bidragsberoende utbildning bör kunna göras ävenfortsättningsvis. bör i sina kontakter medanslagsbeviljande kommuner och landsting peka på att dessautformar sina bidragskriterier efter de lokala förhållandenaoch inte bara låter dem bli en följd av den bidragsfördelningsom de statliga reglerna leder till.Det förslag till kulturfond som presenterats i vår motion kommer också attkunna utnyttjas av folkbildningen.Vi föreslår också en besparing med på anslaget för defolkhögskoleplatser som ingår i . Som redovisas i budget-förslaget har kommunerna inom ramen för upphandlatfolkhögskolekurser. Om kommunerna tagit vara på den möjligheten i störreutsträckning, skulle folkhögskoleandelen inom öka, vilketockså skulle stärka kvalitén i utbildningen.Anslaget L 1 skall uppgå till 2 201 405 000 kronor.Ungdoms-, idrotts- ochfolkrörelsefrågorVi anser att det bör vara en primärkommunal uppgift atttillgodose behovet av samlingslokaler genom att upplåta t.ex.bibliotek eller skolor om inte den öppna marknadens utbudär tillräckligt.Bidraget till den nationella och internationella ungdomsverksamheten börminskas. I första hand bör den internationella verksamheten kunna klara sigmed snävare ekonomiska ramar, men även grundbidragen till rikstäckandebarn- och ungdomsorganisationer kunna minskas. Detta bidrag har funnitslänge och ett mål är att få fler ungdomar i föreningslivet men de flesta ung-domsorganisationer visar en minskning i medlemsantalet. tecken på attungdomsaktiviteter som inte erhåller bidrag drar till sig nya grupper. Enomprövning är alltså nödvändig. får enligt vårt förslag ettmindre anslag att hantera och myndigheten borde därför också klara sig medminskade anslag.Anslaget M 1 skall med detta uppgå till och anslaget M 2skall uppgå till 40 389 000 kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag A 1 , anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag A 2 Allmän kulturverksamhet, anslå72 i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag A 3 Nationella uppdrag anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag A 5 Kulturfond, anslå i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag B 1 Bidrag till m.fl. anslå621 i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag C 2 Litteraturstöd anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag C 5 Talboks- och anslå57 i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag D 1 anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,9.att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier, trossamfundoch fritid anslag D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljönanslå i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av visningsersättning,11. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag E 1 anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag G 2 Bidrag till kulturmiljövård och kulturstödvid ombyggnad anslå i enlighet med vad som anförts imotionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av kulturinstitutionernas lokalförsörjning ochhyreskostnader,14. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag H 1 Centrala museer: Myndigheter anslå572 i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och skall ligga kvarunder nuvarande huvudmän,16. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag H 4 Bidrag till vissa museer anslå28 i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att avslår regeringens förslag om stöd till icke-statligakulturlokaler (anslag H 5) i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag H 6 Stiftelsen riksutställningar anslå11 i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag H 7 Utställningsgarantin och inköp av vissakulturföremål anslå i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att avslår regeringens förslag om höjd TV-avgift i enlighetmed vad som anförts i motionen,21. att beslutar att ej anvisa medel för försöksverksamhet meddigitala sändningar i enlighet med vad som anförts i motionen,22. att beslutar att av anslaget för forskningskall fördelas av forskningsråden och att anslag J 1 Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet därmed skall uppgå till10 i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag L 1 Bidrag till folkbildningen anslå2 i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag M 1 anslå ienlighet med vad som anförts i motionen,25. att beslutar att under utgiftsområde Kultur, medier,trossamfund och fritid anslag M 2 Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet m.m. anslå i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Elisabeth ()()()()()()()()()()