mot · GL02Fi22 · 1998-04-29 00:00:00 — Därigenom uppnås en full värdesäkring till skillnad från regeringens förslag . Pensionstillskottet höjs med /månad. Prövning av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastighet. Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 . Tabell 5.3 politik för pensionärer Förändringar i förhållande till regeringens förslag Bort med hela inkomstprövningen av änkepensionen Bort med fritidsfastighet i inkomstprövningen av BTP Höjt pensionstillskott med till de sämst ställda Oreducerat basbelopp vid beräkning av pensioner 5.4 Tillväxtpolitik för nya jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom minska arbetslösheten och öka välfärden. Detta åstadkoms genom en väl balanserad finans- och penningpolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat för dagens massarbetslöshet och brister i välfärden. De flesta av de finanspolitiska åtgärder som föreslås i motionen har även fundamentala strukturella effekter: Skatten för vanliga inkomstlägen sänks med genom en höjning av grundavdraget med i genomsnitt /månad i normala inkomstlägen. Effekten blir en genomsnittlig skattesänkning med ca /månad. Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter genom en 50-procentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet, ROT-systemet utvidgas rejält så att det vita priset halveras direkt vid köpet. Tjänster för kan köpas med skattereduktionen, som då uppgår till maximalt per hushåll och år. Arbetsgivaravgifterna sänks eftersom motsatt sig att arbetsgivarna skall delfinansiera återgången till 14 dagars arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. 1999 minskar den och avvecklas den helt. Värnskatten avskaffas och den föreslagna marginalskatteskärpningen avvisas. Dubbelbeskattningen på risksparande avskaffas. Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp . Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton införs fr o m 1/7 1998. Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa med en 33-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett rakt rör mellan en bra lönebildning och sänkta avgifter för den enskilde och vice versa. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivån är på belopp som överstiger . De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t ex låginkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är 17 av 18 miljardärer befriade från skatten. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina pengar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Inkomstbeskattningen och kapitalinkomstbeskattningen innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen, däremot, bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T ex tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Vi är av den bestämda uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inom . Detta oavsett vilken kulör sittande regering har. har den högsta förmögenhetsskatten av . Allt fler av våra grannländer avskaffar denna skatt. sällade sig och till de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter. har kommit fram till slutsatsen att förmögenhetsskatten ska fasas ut ur det svenska skattesystemet. För att finansiera detta höjs bolagsskatten, dvs skatten på företagens vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökar från av vinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden. Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. En majoritet av partierna vill avskaffa förmögenhetsskatten. Också skatteminister har deklarerat att förmögenhetsskatten blir svår att upprätthålla. Tabell 5.4 förslag för tillväxt och företagande Kassamässiga effekter för statsbudgeten i förhållande till regeringens förslag Sänkt skatt inom tjänstesektorn netto -0,7 -1,1 -1,6 Nej till höga marginalskatter -2,0 -2,2 -2,2 Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar befrias från skatt -0,015 -0,015 -0,015 -0,04 -0,04 -0,04 -0,6 -0,7 -0,7 Slopad dubbelbeskattning på utdelning (netto jmf m. regeringen) -2,5 -3,4 -3,4 Slopad förmögenhetsskatt, 0,1999 sedan -2,7 -3,7 -4,9 Sänkta arbetsgivaravgifter 0,14 p.e. -0,76 -0,83 -0,85 Ingen särskild löneskatt på vinstandelar -0,1 -0,2 Slopad moms på barnböcker -0,06 -0,06 -0,06 -0,05 -0,05 -0,05 -3,3 -2,8 -2,8 Åtgärder på jordbruksområdet: Eldningsolja beskattas inom jordbruket som inom industrin -0,056 -0,061 -0,061 Jordbruket befrias från elskatt -0,275 -0,3 -0,3 -0,127 -0,139 -0,139 -13,18 -15,51 -17,32 Bibehållen skatt på tobak -9,95 -12,01 -13,82 5.5 Vård, omsorg och skola budgetalternativ innebär att kommuner och landsting kommer att få ca i ytterligare resurser ackumulerat för perioden 19992001 jämfört med regeringens förslag. samlade politik på detta område presenteras mer utförligt nedan under rubrik 6 Kommunsektorn. Tabell 5.5 En politik för bättre vård, omsorg och skola Förändringar i förhållande till regeringens förslag Höjt anslag till missbrukarvården Ökade resurser till kommunsektorn har motsatt sig de nedskärningar som drabbat rättsväsendet. tycks regeringen ha insett betydelsen av en fungerande rättsapparat och tillför vissa medel, dock ej tillräckligt. vill utöver regeringens anslag tillföra rättsväsendet ytterligare för . Polisväsendet befinner sig i en svår situation. Administrativ personal måste anställas för att avlasta polisen, som huvudsakligen ska arbeta ute på fältet. Vardagsbrottslighet ska beivras, brottsförebyggande arbete och närpolisreformen stärkas och ekobrott bekämpas. Åklagarväsendet bör stärkas. De alltmer resurskrävande ärendena, en alltför snabb minskning av personalen samt omorganisationsproblem har lett till en orimlig situation. Vi vill tilldela domstolsväsendet mer resurser, särskilt läns- och kammarrätterna, eftersom väntetiderna där har blivit oacceptabelt långa. En meningsfull kriminalvård kräver utökade resurser. Vi vill dessutom stärka stödet till brottsoffren. Forskning om brottsförebyggande arbete med inriktning på fostran och värdeöverföring i familjen bör genomföras. För att öka bevakningen och gränskontrollen till sjöss överförs till . Tullen får större resurser för att förbättra gränskontrollen och skattemyndigheterna och försäkringskassorna ökade möjligheter till en effektiv skatteindrivning respektive kontroll av missbruk av socialförsäkringssystemen. Marknadsekonomi med etik ger smidighet och sänker de så kallade transaktionskostnaderna. vill även bidra till att stärka rättssamhället genom en förstärkt etisk debatt och bättre förutsättningar för ökat personligt ansvarstagande. Tabell 5.6 alternativ för rättsväsendet Förändringar i förhållande till regeringens förslag Mer resurser till polis, domstol, kriminalvård m m Kommunsektorns samlade resurser har skurits ner kraftigt med den socialdemokratiska regeringens politik. Till följd av successivt ökade allmänna egenavgifter har kommunernas skatteintäkter utvecklats mycket ogynnsamt. drar egenavgifterna undan i minskade skatteintäkter till följd av att egenavgifterna är avdragsgilla. Kommunsektorns skatteintäkter påverkas också i hög grad av sysselsättningsutvecklingen i den privata sektorn. På grund av att regeringens politik så ensidigt inriktats på budgetsanering och så lite på att förbättra företagarklimatet och långsiktiga tillväxtförutsättningar är sysselsättningen lägre än vid regeringsskiftet . Detta avspeglar sig naturligtvis också i sämre utvecklingsmöjligheter för kommunsektorn. Regeringen konstaterar i vårpropositionen att trots ökade statsbidrag för har antalet sysselsatta inom kommunsektorn fortsatt att minska jämfört med föregående år. har antalet sysselsatta inom kommunsektorn minskat med 38 000 personer. Vidare har kommunernas kostnader för socialbidrag ökat under innevarande mandatperiod. Regeringens politik har på olika områden inneburit att minskade statliga kostnader i transfereringssystemen har vältrats över på kommunerna i form av ökade socialbidragskostnader. Tabell 6.1 Kommunernas socialbidragskostnader Ökning från föregående år Mot denna bakgrund är det enligt bra att regeringen nu återställer en del av den reala resursindragning som skett. Enligt innebär detta att personalminskningarna kan hejdas. Någon ökad sysselsättning inom kommunsektorn kommer dock inte att vara möjlig förrän . konstaterar att med de ekonomiska förutsättningar som gällt skulle alla landsting utom tre behövt minska hälso- och sjukvårdens resurser fram . Nya befolkningsprognoser och utvärderingar av de kommande resursbehoven indikerar att behoven av utbildning, vård och omsorg på den kommunala sidan ökar med 0,70,till följd av den demografiska utvecklingen. Detta kan jämföras med att den sammantagna befolkningen växer med 0,10,. Enligt Kommunförbundets bedömning växer behoven snabbare än resurserna . Skillnaden för hela perioden 19972001 uppgår till . På landstingssidan finns områden där kvaliteten behöver förbättras genom ökade resurser. Nedrustningen av skolan måste avbrytas. Det krävs fler lärare till och gymnasiet för en nödvändig kvalitetshöjning av undervisningen. Det behövs mer än statsbidrag för att trygga kommunsektorns framtid Den kommunala sektorns möjligheter att finansiera angelägen och nödvändig service av god kvalitet är dock lång ifrån enbart beroende av statliga bidrag. Statsbidragen till kommunsektorn motsvarar av de totala inkomsterna. Den viktigaste enskilda faktorn som påverkar kommunsektorns finanser är sysselsättningsutvecklingen i övriga sektorer. Fler sysselsatta betyder fler skattebetalare och därmed ökade skatteinkomster för kommunerna. Men fler sysselsatta betyder också färre arbetslösa och färre personer i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kommunerna till stor del administrerar och finansierar. Med ökad sysselsättning följer därför minskade kostnader för kommunernas arbetsmarknadsåtaganden. politik tar bland annat därför sikte på att skapa långsiktiga tillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat och lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Om sysselsättningen ska ta fart måste det löna sig att arbeta. Skattepolitiken inriktas också på att skapa förutsättningar för att behålla företag och kompetens i landet och på att förbättra möjligheterna till nya företagsetableringar. Sambandet mellan företagar- och sysselsättningsklimat och kommunsektorns framtida resursbehov kan inte nog betonas. Om den nuvarande trenden med vikande sysselsättning, allt fler människor utanför arbetskraften samt ett ogynnsamt företagarklimat får fortsätta kommer kommunsektorns resursgap att växa kraftigt de kommande 1015 åren. Inte minst av detta skäl behövs det en ny politisk inriktning när det gäller synen på företagarklimatet och långsiktiga tillväxtförutsättningar. Kommunsektorn är emellertid inte en gång för alla färdig till sina strukturer. På många håll finns det potential att effektivisera och samordna verksamheter så att resurser frigörs dit de bäst behövs. Den offentliga upphandlingen har i vissa kommuner förbättrats, men kan utvecklas väsentligt. Genom entreprenadupphandling visar det sig ofta att det går att få likvärdig kvalitet till ett något lägre pris. En intressant modell är kommuner som anger ett pris på en viss tjänst som är lägre än vad den egna verksamheten kostar och sedan låter olika entreprenörer konkurrera med kvalitet i stället för med pris. Med hjälp av den nya informationstekniken och elektronisk handel kommer kommuner och landsting att att kunna minska på mycket av den administration som egentligen inte hör till de kommunala kärnuppgifterna. Med en friare användning och lokal samordning av exempelvis arbetsmarknadsmedel kommer sannolikt också vissa vinster att göras i resurshänseende. Till detta kommer att det på många håll handlar om att hushålla bättre med de resurser som redan finns. Ytterligare en faktor som i stor utsträckning kan påverka de kommunala finanserna är kommunernas eget bostadsbestånd. På detta område finns det också anledning att verka för en strukturförändring som gör att kommunerna påtagligt minskar sina, och därmed skattebetalarnas, risker som följer av för stora åtaganden på bostadsområdet. Kommunala utförsäljningar av bostadsbolag bör inte motverkas från statligt håll, som med den nuvarande socialdemokratiska politiken. Det utförsäljningsstopp som regeringen infört bör avskaffas. Sammantaget påverkas alltså förutsättningarna för att förbättra och bibehålla den offentliga servicen på både av en bättre arbetsmarknad och av egna strukturförändringar. Skillnad mellan kort och lång sikt På kort sikt är det dock svårt att hävda att strukturomvandling eller bättre ledning av verksamheter skulle göra att människor med vård- och omsorgsbehov får den hjälp de behöver och har rätt till. Den kris som finns på allt för många håll inom skolan rättas inte heller till för dem som är elever , genom en strukturomvandling som kanske tar att genomföra. Därför är det motiverat med ökade resurser från statligt håll för den närmaste perioden så att de människor som behöver och har rätt till en fungerande service kan få det. På är det emellertid bara en stark sysselsättningsutveckling som i kombination med fortsatta strukturreformer kan trygga verksamheterna inom kommunsektorn. Mot ovanstående bakgrund anser att ett tillskott på utöver det regeringen gör för att återställa tidigare indragningar är väl motiverat. föreslås ett tillskott utöver regeringens ökning med 800 respektive . De samlade effekterna av politik framgår av tabell 5.2. Tabell 6.2 Effekter för kommunsektorn med politik En andra karensdag (minskade lönekostnader) Minskade kostnader t.f.a. Skatte- och avgiftseffekter t.f.a. vårdnadsbidrag (netto) Oreducerat basbelopp vid beräkning av pensioner m.m. -9,13 -9,96 -9,96 -4,33 -5,11 -4,9 Ökade statsbidrag till kommunsektorn SUMMA förändring på utgiftsområde 25 7 Utgiftstak för staten I det följande avsnittet redogörs kortfattat för preliminära förslag till beräkning av ramarna för utgiftsområdena inom statsbudgeten i förhållande till regeringens preliminära beräkning. Eftersom regeringen inte presenterar någon detaljerad preliminär redovisning på anslagsnivå går det heller inte för ett oppositionsparti att redovisa preliminära avvikelser på anslagsnivå. Syftet med vårpropositionens preliminära fördelning per utgiftsområde är att möjliggöra en beräkning av utgiftstaket fram i tiden, i detta fall . redovisar sitt förslag till utgiftstak för nedan. I samband med höstens budgetarbete kommer att redovisa på anslags- och inkomsttitelnivå den budget som bör bli beslut till statsbudget för . 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden åren 19992001 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringen och . Dessutom ingår bland annat stöd till politiska partier, presstöd och utgifter för vissa centrala myndigheter. anser att den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget till är för stort. Av detta skäl kan ramen för utgiftsområdet minskas , respektive under respektive . Det går vidare att göra vissa besparingar på presstödet. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och . Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , m fl. anser att ramen kan minskas med genom en besparing på myndigheterna . Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vad regeringen föreslår för . Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . gör den bedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurser än regeringens budgetförslag. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Den snedvrider konkurrensen mellan företag och försämrar den svenska affärsmoralen på ett negativt sätt. I syfte att hålla tillbaka den svarta marknaden måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför vill vi anslå mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, dvs. förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. erfarenheter visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. inom tullens område är i huvudsak genomfört. Ett ökat samarbete mellan medlemsländerna för att minska smuggling och annan ekonomisk brottslighet, kräver ökade resurser. anser att anslaget till skall ökas med , utöver vad regeringen föreslagit, för att förstärka kontroll och spaning av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol, tobak och övriga skattepliktiga varor. Ramen för utgiftsområdet bör därför sammantaget utökas med . Utgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet och några ytterligare myndigheter inom rättsområdet. har motsatt sig de nedskärningar som präglat utgiftsområde 4, Rättsväsendet. har regeringen insett betydelsen av en fungerande rättsapparat och tillfört medel, dock ej tillräckligt. vill utöver regeringens anslag tillföra rättsväsendet ytterligare för . Polisväsendet befinner sig i en svår situation. Administrativ personal måste anställas för att avlasta polisen, som huvudsakligen ska arbeta ute på fältet. Vardagsbrottslighet ska beivras, brottsförebyggande arbete och närpolisreformen stärkas och ekobrott bekämpas. Åklagarväsendet bör stärkas. De alltmer resurskrävande ärendena, en alltför snabb minskning av personalen samt omorganisationsproblem har lett till en orimlig situation. Även domstolsväsendet vill vi tilldela mer resurser, särskilt läns- och kammarrätterna, eftersom väntetiderna där har blivit oacceptabla. En meningsfull kriminalvård kräver utökade resurser. Vi vill dessutom stärka stödet till brottsoffren. Forskning om brottsförebyggande arbete med inriktning på fostran och värdeöverföring i familjen bör genomföras. För att öka bevakningen och gränskontrollen till sjöss överförs till . Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med , och . Utgiftsområdet omfattar verksamhet inom det det militära och civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och civila försvaret. Regeringen har i proposition 97/98:84 Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet för m.m. föreslagit besparingar för att täcka det ekonomiska underskottet inom Försvarsmakten. I en separat motion föreslår att underlag för ett nytt försvarsbeslut bör utarbetas i stället för att genom besparingar lappa, laga och senarelägga olika projekt. Anpassnings- och återtagningsdoktrinen från Försvarsbeslut 96, som bygger på att full krigsduglighet ska uppnås vid ett försämrat säkerhetspolitiskt läge, sätts annars ur spel. Till detta kommer att det inte går att bortse från risken att Försvarsmaktens långsiktiga styrka urgröps. Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göra ekonomiska uppoffringar i jämförelse med den som hamnar i utbildningsreserven eller ej blir antagen till grundutbildning. Vi föreslår därför att dagersättningen höjs med per dag från nuvarande till fyrtiofem kronor per dag och avsätter för detta ändamål. Utvecklingen i vårt närområde liksom medlemskap i har för del inneburit ett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss. Avvecklingen av de inre gränserna genom anslutning till innebär att gränskontrollen måste intensifieras så länge de kompensatoriska åtgärderna inte fungerar tillfredsställande. har även huvudansvaret för miljöräddning till sjöss. Oljeutsläpp är det vanligaste problemet och de allt mer omfattande sjötransporterna av olja och farligt gods ökar behovet av övervakning. För att kunna möta ökade krav på gräns- och sjöövervakning utmed EU:s längsta yttre gräns och förstärka miljöskyddet till sjöss tillförs . Ramen för utgiftsområdet bör sammantaget utökas med . Det internationella biståndet har sjunkit till en ur historisk synpunkt sett rekordlåg nivå, trots att behoven av utvecklingssamarbete mellan rika och fattiga länder har ökat, framförallt med länderna i . Även den svenska biståndspolitiken, som tidigare förknippats med generositet, solidaritet och effektivitet präglas numera mer av vackra ordvändningar och fraser än av substantiellt stöd till jordens fattiga. Tvärtom har den socialdemokratiska regeringens fortlöpande konfiskation av biståndsmedel (reservationer), tillsammans med övergivandet av enprocentsnivån, gröpt ur biståndsvolymen med en handfull miljarder. Dessutom har Sidas inflexibilitet onödigt skapat stora reservationer uppgående till mer än 3 miljarder som istället för att lindra nöden i världen har blivit stående på Sidas bankkonton. Dessa pengar riskerar nu att i likhet med tidigare biståndsmedel bli indragna till statskassan. Vi kristdemokrater föreslår därför att dessa reservationer skyndsamt kanaliseras till behövande och fattiga medmänniskor i den fattiga delen av världen. Delar av reservationerna bör omfördelas till katastrofanslag och andra akuta insatser samt till stöd till enskilda organisationers biståndsarbete. föreslår att man, i jämförelse med regeringens proposition, bör anslå ytterligare mer än regeringen med målsättningen att åter nå enprocentsnivån. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med , för och för . Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. Regeringen föreslår att utgiftsområdesramen utökas för vart och ett av åren 19992001 med anledning av den treårssatsning, benämnd Ett för alla, som regeringen vill genomföra med en beräknad totalkostnad på . Beskrivningen av denna satsning är för allmän för att nu ska kunna ta ställning till den. Vi återkommer när regeringen presenterar konkreta förslag. Den aviserade förstärkningen av undervisningen i svenska språket hälsar vi emellertid redan nu med tillfredsställelse.