mot · GM02MJ513 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ513av m.fl. (mp)Genmanipulerade grödor m.m.De nya genmanipulerade grödornaDe nya genmanipulerade grödorna kommer på bred front. De sortersom är aktuella för odling i är potatis, raps och sockerbeta.Potatisen är förändrad med avseende på stärkelseinnehållet. Rapsen ochsockerbetan har gjorts resistenta mot bekämpningsmedel. Såväl potatissom olika sorters raps har försöksodlats . Miljöpartietanser att konsekvenserna av odlingen inte är klarlagd och att GMO-grödor inte bör odlas i landet.Kemikalieindustrin och genteknikenDe grödor som är aktuella har i de flesta fall gjorts resistenta motbekämpningsmedel som Roundup och Basta. Att tillverkaren av demockså tillverkar bekämpningsmedlet ifråga visar med all önskvärdtydlighet syftet med manipulationen. Det är de stora kemikaliejättarnasom och som tagit tag i gentekniken, helt i sina egnasyften. Här finns mycket pengar. Den europeiska skepsisen har maningen förståelse för. försök att tvinga på EU partier medvanliga sojabönor blandade med RR-soja (Roundup )möttes med stort motstånd, oro och ilska. Man tvingades backa. sägsGMO-grödorna vara separerade från vanliga, men provtagningar visar attdet är osäkert om det verkligen förhåller sig så.De stora ger sig dock inte.Vem efterfrågar de nya sorterna?Dessa grödor är inget konsumenterna efterfrågat. De bidrar inte heller långsiktigt hållbar utveckling eller ökar livsmedelssäkerheten påjorden. Tvärtom ökas bindningen för många lantbrukare till kemijättarna,kontraktsodlingen ökar och såväl den odlade som den naturligamångfalden minskar. De bekämpningsmedel, Roundup och Basta, somolika grödor gjorts resistenta mot, är totalutrotningsgifter, som tar bortallt i åkern, även grödan om den inte gjorts resistent. Tanken medresistensen är att bekämpningsmedlet skall kunna sprutas på grödor somsäd, soja, potatis, sallad osv, grödor som sedan blir mat. Dessabekämpningsmedel och deras nedbrytningsprodukter har dessutom visatsig spridas till såväl yt- som grundvatten på ett sätt som haransetts som omöjligt. Som en anpassning till grödorna har den tillåtnaresthalten av Roundup höjts i från per kilo till perkilo, en ökning med 200 gånger. Forskning visar också attgenmanipulation kan få helt andra konsekvenser än förväntat och enligtvår uppfattning minskar GMO-grödorna livsmedelssäkerheten.Vår uppfattning är att GMO-grödor bör förbjudas i EU, både vad avserodling och import, hela eller i processade livsmedel. Detta bör vara den linjeden med kraft skall driva.Genmanipulerade grödor i matenI av alla sammansatta livsmedel finns soja eller sojalecitin.En stor del av sojan importeras till från , där man nekar attsärskilja den genmanipulerade sojan från den vanliga. Vi konsumenterges inte möjlighet att välja vad vi vill äta utan tvingas på en vara mångainte vill ha. De så kallade marknadskrafterna sätts ur spel. Såväl sojaoljasom protein från genmanipulerad soja har använts i svensk livsmedels-industri och produkterna märktes inte. Efter stort rabalder har detföretaget nu garanterat att så inte längre sker.Majsen som är aktuell har manipulerats på flera sätt. Den är resistentmot bekämpningsmedlet Basta, den har en gen som gör den insektsresistentoch den har en markörgen som ger motståndskraft mot antibiotika. Att det ärkemijätten , tillverkare av Basta, som tagit fram , förvånarinte längre. Mönstret känns igen från soja, sockerbeta, raps och andra grödor.Majsen är bara en i raden där bekämpningsmedelsindustrin "skapar" special-grödor för sina bekämpningsmedel.Konsumenterna tackar nejEn stor del av de svenska konsumenterna vill inte ha genmanipuleradeprodukter, GMO, vare sig som hela eller processade. Skälen till detta ärflera. Man ser inte detta som den väg som leder till störrelivsmedelssäkerhet och ett hållbart jordbruk i världen, snarare tvärt om.Bönder riskerar att bindas upp till stora kemijättar, som inte bara säljerutsäde utan också det bekämpningsmedel, som grödan gjorts resistentmot. Mängden av bekämpningsmedel som används riskerar att öka.I många länder växer nu motståndet, t ex i och . Även iEU finns länder som intar en klart restriktivare hållning än , t exÖsterrike, och . har dessvärre varit en avpåskyndarna och till och med röstat emot att skulle få behållaundantag från att tvingas ta in . Skamligt!Ekologiska riskerMan ser också en stor ekologisk risk med nya arter, som aldrig skulleuppkomma i naturen, eftersom manipuleringen sker genom att generflyttas mellan arter, något som inte sker i naturen. Såväl risken att dessagrödor ska bete sig oförutsett som risken att gener sprids till vildasläktingar är uppenbara. Rapsen har en vild släkting som mycket välskulle kunna få den gen som ger resistens mot bekämpningsmedel. Hurutrotar man åkerkålen sen i det konventionella jordbruket? Nya gifter?Genmanipulation för att ge olika grödor möjlighet att ta upp näringsämnenlättare och därmed tillväxa fortare kommer. Eftersom innehållet i matenpåverkas av odlingsmetoder och snabbväxande grödor med mer kväve-innehåll har visat sig lättare få svampangrepp kan vi inte se att detta skullegeen bättre föda. Däremot vilja att använda gifter för att slå ut svamparna. Riskför mer giftrester i maten.Det finns också en risk att generna sprider sig till den ekologiskt odladegrödan. Det kan ge konsekvenser som inte kan överblickas , men ärnaturligtvis ett hot.HälsoproblemVidare är man orolig för risk för allergi och andra hälsoproblem med dennya kombinationen av gener. Det är en paradox att människan i vissasammanhang inser hur komplicerade olika samband i naturen och detlevande är medan man när det gäller gentekniken låter som om vi vetALLT. ökar kunskapen att växter, maten, påverkas av denodlingsmetod som används. Sammansättningen i födan blir olika. Försökvisar att hyperaktiva barn blir betydligt lugnare med en ekologiskt odladföda. Några förklaringar till detta finns inte . Den typen av forskningsatsas det inte på. Är man rädd för resultaten? Ett är dock säkert, detvetenskapen vet kommer att omvärderas i morgon.Antibiotikaresistenta gener....finns en markörgen, som är antibiotikaresistent, något somverkligen kan ifrågasättas. Så är fallet med flera av de grödor som nuväntar på godkännande. Försök har visat att genen kan bli kvar så längeatt den kan påverka bakterier i magtarmkananlen. Bara risken borde göraatt sådana gener tas bort. De kallas markörgener och finns bara för skall kunna veta i vilka växter genmanipuleringen har lyckats.Numer finns andra metoder än antibiotikaresistent gen, men sorter meddessa markörgener finns kvar och försöksodlas för att ansöka omgodkännande.Ett minimikrav måste vara att sorter med antibiotikaresistens inte odlas ilandet. Detta bör ges regeringen till känna..... i GMO-potatisÄven i den industripotatis som försöksodlas i finnsantibiotikaresistenta gener. Man har anfört att detta är oväsentligteftersom potatisen skall användas som industriråvara, men.... Man villanvända pressvattnet som gödning på åkrar och potatisresterna somdjurfoder. Det betyder att det finns risker för att bakterier i jord och mag-tarmkanalen hos djur kan ta upp antibiotikaresistenta gener och eftersomman vet att bakterier har förmåga att "byta" gener så vet vi inte vad dettabetyder . Vi sprider en risk!Det är viktigt att inte sprida antibiotikaresistenta gener i miljön - inteskapa genetiska föroreningar. Därför bör det vara förbjudet att användapressvatten och annat material från genmanipulerade grödor med antibiotika-resistens som gödselmedel på åkrar. Detta bör ges regeringen till känna..... i GMO-rapsÄven i raps som försöksodlats i finnsantibiotika-resistenta gener. Det förfärliga är att det sker helt i onödan.Det gäller Bastaresistent raps där det finns både sorter medantibiotikaresistent markörgen och sorter utan. Trots detta godkändeJordbruksverket försöksodling av båda sorterna under sommaren 1998.Miljöpartiet protesterade i . Vi menade att detta varen typiskt etisk fråga. Skall en sort få odlas trots att den kan innebära enrisk, om det finns likvärdiga sorter utan denna risk? För ärsvaret självklart. Även i detta fall borde försiktighetsprincipen gälla ochden sort som innehåller antibiotikaresistens inte odlas.MärkningenMärkningen är ett sorgligt kapitel. EU:s nya Novel fooddirektiv lämnaross konsumenter fortfarande utan möjlighet till riktiga val. Endast helaGMO ska märkas. Sojalecitin däremot, som förekommer i avalla sammansatta livsmedel, behöver inte märkas. I praktiken innebär detatt konsumentens fria val omöjliggörs. Konsumenter kräver att få vetaom livsmedel innehåller GMO eller inte.När gick med i EU fick vi höra att en av viktiga uppgiftervar att företräda konsumenternas intressen. Var finns det engagemangetbeträffande GMO? Vi anser att skall gå före och förbjuda försäljningav mat innehållande hela eller processade GMO. Om den svenska regeringeninte har kurage att förbjuda GMO-maten, se i alla fall till att den märks, ävensojalecitin och andra processade GMO. Protesterar kommissionen så får välEU-domstolen bedöma om det är förbjudet att ge konsumenterna adekvatinformation för att kunna välja.Bara det faktum att det svenska gränsvärdet för bekämpningsmedel isojabönor höjts från till , det vill säga med 200 gånger,som en anpassning till Roundup inger kraftigabetänkligheter. Det är knappast konsumenterna som efterfrågar eller vinnerpå sådant.GMO inte ekologiskt långsiktigt hållbartMiljöpartiet anser att gentekniskt manipulerade grödor (GMO) inte hörhemma i ett långsiktigt hållbart jordbruk och samhälle.Vi står nu inför ett vägval. Antingen satsas det på det ekologiska lantbruketutan gifter eller så fortsätter vi på "giftvägen" där GMO-grödorna hörhemma. Vi anser att det första alternativet är det riktiga. Där finns nu alltmerkunskap och insikten att det är det lantbruket som kan ge säkra livsmedel ochett jordbruk utan en växande miljöskuld till framtidens barn ökar. Depolitiska signalerna måste vara tydliga. Målet måste vara ett ekologisktlantbruk och där har GMO-grödorna ingen plats.GMO-livsmedlens hälsorisker kan inte bedömasidagAtt ett samband råder mellan växtförhållande och växtens kemiskasammansättning är utom all tvivel. Undersökningarna baseras dock oftastpå studier av enskilda substanser. Däremot är kunskapen mycketbegränsad när det gäller hur livsmedelssammansättning totalt settförändras beroende på utvecklingsfas samt arv och miljöbetingelser. Vidbedömning av hur gentekniken inverkar på våra livsmedel räcker intedagens begränsade kvalitetsbedömningar till. De undersökningar samt deriskbedömningar som görs av visar på bristen påmetoder som kan bedöma ett livsmedels totala hälsoeffekt. Dettakommer att medföra svårigheter att göra relevanta och riktigariskbedömningar av nya livsmedel som kommer att dyka upp påmarknaden genom den nya utvecklingen av gentekniken (genmodifieradelivsmedel).Det är av yttersta vikt att forskning om detta och sambanden mellansammansättning i livsmedlen och odlingsmetod (giftanvändning) kommer tillstånd.Under sommaren 1998 kom dock uppgifter, som är mycket oroande. Enforskare anställd på en inte helt okänd kemikaliejätte valde att läcka sinaiakttagelser. Han kunde konstatera att möss som utfodrats med genmani-pulerad majs uppvisade sämre immunförsvar än möss utfodrade med annanföda. Resultaten kan inte förklaras , men visst borde de tas på allvar. Deborde vara tillräckliga för att försiktighetsprincipen borde tillämpas ochGMO-grödorna stoppas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för odling av genmanipulerade grödor i landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att grödor med antibiotikaresistens inte bör odlas i landet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud att använda pressvatten och annat material frångenmanipulerade grödor med antibiotikaresistens som gödselmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall gå före och förbjuda försäljning av matinnehållande hela eller processade GMO,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av såväl hela som processade livsmedel avgenmanipulerat ursprung om förbud inte kan skapas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om risker med genmanipulerade livsmedel ochsambanden mellan sammansättning i livsmedlen och odlingsmetod.Stockholm den 26 oktober 1998Gudrun ()()Per ()()()()()