mot · GM02Fi212 · 1998-10-28 00:00:00 — För attgöra det ekonomiskt möjligt för fria filmare att öka svensklokal TV-produktion, även i icke public servicekanaler, bören filmfond inrättas och avsättas årligenfr o m år 2000.I övrigt föreslås omfördelningar av anslag med förstärkningartill bl a regional musikverksamhet och samlingslokaler.Utgiftsområde 18: Samhällsbyggande,bostadsförsörjning och byggandeMiljötillsynen vid länsstyrelserna har i förslaget tillstatsbudget tillförts ytterligare medel som ett resultat avbudgetöverenskommelsen med regeringen ochVänsterpartiet.Utgiftsområde 19: RegionalpolitikMiljöpartiet avvisar förslaget att 1999 anvisa medel för enförlängning av landningsbanan m.m. vid Kallax flygplats.Dessa medel bör i stället tillföras det allmännaregionalpolitiska anslaget, vilket även bör utökas för åren2000 och 2001.Utgiftsområde 20: Allmän miljö- ochnaturvårdUtgiftsområdet har tillförts betydande nya medel som ettresultat av budgetöverenskommelsen mellan regeringen,och . Detta gäller framför alltinköp av skyddsvärda skogar för bildande av naturreservatsamt sanering och återställning av förorenade områden. Ensärskild översyn skall göras av miljöforskningen i syfte attförstärka denna.Utgiftsområde 21: EnergiFör att nå målet om en snabb omställning av vårtenergisystem krävs såväl en omläggning av skattesystemetsom ett ökat övergångsvis stöd till forskning och installationav ny energiteknik. Insatserna riktas till såväl åtgärder för enminskad och effektivare energianvändning som utvecklingoch introduktion av förnyelsebara energikällor: biobränsle,vindkraft, solvärme m.m.Utgiftsområde 22: KommunikationerEn ekologisk omställning av våra transportsystem kräversåväl en omläggning av skattesystemet som stöd överstatsbudgeten till utveckling och investeringar i miljövänligakommunikationssystem, i första hand till spårburen trafik.Miljöpartiet har i sin transportpolitiska propositionpresenterat ett förslag till om- och utbyggnad avstomjärnvägsnätet för . Därför föreslår vi kraftigt ökade anslag för åren 2000och 2001, vilka delvis finansieras genom neddragningar påbyggandet av nya vägar och på administration,som ramen för utgiftsområdet höjs. Anslagen förköp av regional persontrafik på järnväg och för transportstödtill föreslås höjda 2000 och 2001.Utgiftsområde 23: JordbrukAnslaget för biotopskydd har tillförts ytterligare resursergenom budgetöverenskommelsen mellan regeringen,och Miljöpartiet.Därutöver föreslår vi att ytterligare medel tillförs förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket och för ekologiskforskning , bland annat genom omfördelning frånanslaget för exportfrämjande åtgärder.Utgiftsområde 24: NäringslivStöden till kooperativ utveckling, konsumentorganisationeroch konsumentforskning föreslås höjda från och med 1999medan bland annat stödet till investeringsfrämjande minkas.Utgiftsområde 25: Allmänna bidragtill kommunerMiljöpartiet föreslog i vårbudgeten att kommunsektornsekonomi borde förstärkas med ytterligare 1,5 resp 2,8 och3,9 miljarder utöver regeringens förslagi vårbudgeten. I budgetöverenskommelsen mellanregeringen, och tillförs nukommunsektorn ytterligare för 1999genom åtgärder på skattesidan, med möjlighet tillförlängning kommande år om det ekonomiska utrymmet såmedger. Vidare räknas statsbidragen till kommunerna uppmed ytterligare år 2001.SkatterMiljöpartiet står bakom förslagen till skatteförändringar1999 i budgetöverenskommelsen med regeringen ochVänsterpartiet. Dessa innebär minskad inkomstskatt förframför allt låg- och medelinkomsttagare, sänktfastighetsskatt för hyresfastigheter och överföring av detfasta beloppet i den statliga skatten till kommunerna.Miljöpartiet kommer att medverka i de aviserade skattesamtalen medsamtliga partier.Skatterna ska utformas så att de, som de svarar för dennödvändiga finansieringen av offentliga utgifter, också främjar en godhushållning med begränsade resurser och så att enskilda människorskreativitet och skaparkraft gynnas. En lägre beskattning av arbete, högremiljöskatter och åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privatsektor med fler små och medelstora företag utgör viktiga led i strävandena attvrida utvecklingen i rätt riktning. Skatterna skall ha en fördelningspolitiskinriktning med skatt efter bärkraft.Vi har tidigare mer ingående beskrivit vår syn på skattepolitiken i ensärskild skattepolitisk partimotion under allmänna motionstiden (1997/98:Sk325). De skatteförändringar vi anser mest angelägna att diskuterai de kommande skattepolitiska samtalen sammanfattas i tabell 2 ochkommenteras kortfattat nedan.Tabell 2 Statens inkomster Förändringar jämfört med regeringens förslag.Miljoner kronorMiljöpartiets förslagavvikelse från regeringenLittFörslag1999200020011110Fysiska personers inkomstskattUppräkning av skiktgräns för statlig skatt-930-950Bilförmån. Återgång till tidigare intäktsnivå50350Ändrad skattegräns höginkomsttagare15001500Sänkt inkomstskatt-6000-8800Reseavdrag görs om till skattereduktion-200-2001120Juridiska personers inkomstskattSlopat avdrag för representation5005001200SocialavgifterSänkta arbetsgivaravgifter-3900-80001310FastighetsskattHöjd fastighetsskatt vattenkraftverk230029001320FörmögenhetsskattSambeskattningen avskaffas 2000-500-1500Aktier värderas till i stället för 80%-150-1501411MervärdesskattFöljd av höjda energiskatter70015001428EnergiskattKoldioxidskatten41007400Energiskatten27005600Minskad intäkt vägkostnadsansvar-300-300Reserv för nedsättning-2320-28001431Särskild skatt på elektrisk kraft frånkärnkraftverkSuccessivt höjd skattesats130019002500Offentligrättsliga avgifterHöjd avgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedel1000900Höjda landningsavgifter, flyg150150TOTALT INKOMSTER00Socialekologisk skattereform (grönskatteväxling)För det fortsatta arbetet med en grön skatteväxling är detviktigt att försöka precisera mer tydliga principer och engenomtänkt struktur för de energirelaterade skatterna. Det ärviktigt när de skatterna, enligt vår uppfattning, bör få enstarkt ökad betydelse som styrmedel mot ettkretsloppssamhälle som de kommer att svara för enökad andel av finansieringen av offentlig verksamhet.EnergiskattenMotiven och sättet att beräkna den s k energiskatt, som idagtas ut med varierande belopp på både fossila bränslen ochelektricitet, behöver preciseras.Motivet för energiskatten bör vara att befrämja en allmän hushållning medenergiresurser oavsett energislag och användningsområde. Att det finns ensådan allmän energiskatt som är oberoende av graden av farliga miljöutsläpp,blir viktigt när energiförsörjningen bör baseras till allt störredelpå förnyelsebara och miljövänliga energislag. Eftersom även tillgången påsådan energi är begränsad blir det nödvändigt att hålla nere den allmännaenergiförbrukningen, vilket bör vara en av energiskattens uppgifter. Energi-skatten garanterar därmed också att det finns en långsiktig skattebas i energi-förbrukningen även den dag när den i huvudsak grundas på förnyelsebaraoch miljövänliga energislag.Med hänsyn till syftet för skatten föreslås att den utgår som en enhetligskatt per kWh oberoende av energislag och användare. Som utgångspunkthar vi valt dagens nivå för energiskatten på eldningsolja, ca /kWh.Den föreslås preliminärt höjas med /kWh fr o m 2000.Energiskatten för olika energislag och användningsområden får successivtkonvergera mot en enhetlig skattenivå.Motivet med energiskatten gör att den del av energiskatterna på drivmedel,dvs bensin och dieselolja, som egentligen är till för att bekosta vägväsendet,vägolyckor m.m. bryts ut från energiskatten och ges en särskild beteckning:vägkostnadsansvar.Energiskatten tas ut vid den slutliga energileveransen till förbrukaren varesig denne är företag, hushåll eller offentlig sektor.Produktions- och miljörelaterade skatterDen allmänna energiskatten kompletteras med speciellaskatter i produktionsledet för olika energislag av miljö- ellerandra skäl. De viktigaste av dessa skatter beskrivs nedan.Koldioxidskatt tas ut på kolinnehållet i alla fossila bränslen. Somutgångspunkt har använts dagens nivå som motsvarar ca per kg CO2-utsläpp. Nivån på koldioxidskatten föreslås preliminärt höjas med perkg från och med 2000.Idag betalar industrin bara hälften av koldioxidskatten men med särskildanedsättningsregler för den energikrävande industrin. Inriktningen skall varaatt industrin successivt närmar sig den allmänna nivån.Skatt på kärnkraftsel tas ut bl. a. för att beakta kärnkraftens externaeffekter som risk för kärnkraftsolycka, radioaktiva utsläpp under bränsle-cykeln och kostnader för slutförvaring. Skatten sätts på en sådan nivå att densuccessivt gör kärnkraften alltmer olönsam och därmed styr mot enavveckling. Skatten bör höjas från nuvarande /kWh med /kWh2000 och därefter med per kWh.Skatt på vattenkraft tas ut i form av en fastighetsskatt för att dra in delägesräntor som vattenkraftverkens ägare kan tillgodoräkna sig vid stigandeelpriser. Skattesatsen bör höjas till av taxeringsvärdet 2000.Sänkta skatter på arbeteDe ökade inkomsterna från höjda energiskatter skallanvändas för att kompensera företag och hushåll för deökade energikostnaderna i form av lägre skatter på arbete.Med den av oss föreslagna takten i höjning avenergibeskattningen kan arbetsgivaravgifterna sänkas med0,från 2000.Miljöpartiet har tidigare föreslagit att hushållen kompenseras huvud-sakligen genom sänkta egenavgifter. Då egenavgifterna nu är låsta i form avålderspensionsavgifter i det reformerade pensionssystemet, ser vi det intesom politiskt möjligt att nu föreslå sådana förändringar. I stället föreslår viatt hushållen kompenseras genom sänkt inkomstskatt. Flera tekniskalösningar för en sådan sänkning är tänkbara, t.ex. ett höjt grundavdrag, enstatlig skattereduktion eller förvärvsavdrag. Vi är beredda att diskutera olikalösningar inom ramen för de kommande skattesamtalen. Inriktningen börvara att skattesänkningarna har en fördelningspolitisk profil främst inriktadpå låg- och medelinkomsttagare. Den regionalpolitiska profilen är ocksåviktig. Människor och företag i glesbygd, där kollektivtrafik i allmänhetsaknas, skall ha en kompensation för ökade drivmedelskostnader.Fortlöpande uppföljningI vilken takt skatteväxlingen kan bedrivas beror på flerafaktorer. En viktig faktor är med vilken kraft motsvarandearbete bedrivs i andra länder, särskilt i viktigastekonkurrentländer. kan och bör ligga några steg före,men avståndet kan inte vara för stort med hänsyn tillkonkurrenssituationen för framför allt de starktenergiberoende företagen. Därför behövs en fortlöpandeuppföljning av skatteväxlingsprocessen där ävensamhällsekonomiska, regionalpolitiska ochfördelningspolitiska konsekvenser utvärderas.Inkomstbeskattningen i övrigtMiljöpartiet föreslår att brytpunkten för statlig skatt höjs2000, i princip för att motsvara den uteblivna ökningen1997. bör statens inkomster frånförmånsbeskattning av bilar återställas till den nivå sområdde . Vi föreslår också att reseavdragetgörs om till en skattereduktion på . Därigenom bliravdraget lika mycket värt för både hög- ochlåginkomsttagare.Det extra skikt på i den statliga skatteskalan, som enligt riks-dagsbeslut skall tas ut på taxerade inkomster över ca /mån fr o m1999, bör enligt mening tas ut från inkomster överstigandetaket i ålderspensionsavgiften (ca /mån) . Därigenomblir den samlade marginaleffekten av ålderspensionsavgiften, statlig ochkommunal skatt ungefär densamma för alla som har inkomster överbrytpunkten för statlig skatt. Skattens fördelningsprofil förbättras också.Avdraget för representation bör slopas från och med 2000.Övriga skatter och avgifterMiljöpartiet föreslår också att sambeskattningen iförmögenheten avskaffas 2000 och att aktier vidförmögenhetsbeskattningen värderas till avmarknadsvärdet i stället för som 80 %.Vi föreslår också höjda miljöavgifter på kväve till per kilokväve i gödselmedel, om andelen kväve uppgår till . Viföreslår också en miljöavgift på kadmium i gödselmedel på pergram för Cd-innehållet över per ton fosfor.Landningsavgifterna på flyg bör höjas motsvarande 150 miljoner kronorper år för att kompensera den borttagna miljöskatten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåren 2000 och 2001 som riktlinje för regeringensbudgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 1).Stockholm den 25 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()Per ()()()()()()