mot · GL02U56 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U56av m.fl. (v) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik InledningDet r tillfredsstllande att regeringen nu verlmnar ensrskild skrivelse om Mnskliga rttigheter i svenskutrikespolitik, som tillsammans med skrivelsen omDemokrati och mnskliga rttigheter i Sverigesutvecklingssamarbete ger en sammanhllen bild avregeringens syn och konkreta arbete i dessa frgor. Frnriksdagens sida har vi lnge efterlyst en sdan presentationfrn regeringen. Nr varje r har sammanstllt ettbetnkande omkring dessa frgor, har bristen pmotsvarande dokument frn regeringens sida varit uppenbar.Skrivelsen r sledes vlkommen, som det sttregeringen valt att p presentera s mnga och sangelgna propositioner omjliggr vl genomarbetademotioner frn sida. Vnsterpartiet beklagar dettafaktum och vi tvingas drfr att hr och i andra motionerinskrnka oss till att lmna vissa synpunkter. Vi vill ockshnvisa till de motioner, som berr detta omrde, som vilmnat vid allmnna motionstiden ellersenare. Dr har vi som enskilt parti eller i flerpartimotionerbeskrivit vad som kan gras vad gller mnskliga rttigheteri allmnhet, ddsstraffet, situationen i lnder som ,, Kosovo, sttimor, , Kashmir m.fl.Inledningsvis kan vi konstatera att det r en bred och detaljerad genom-gng som grs av regeringens politik, och Vnsterpartiet kan i huvudsakstlla sig bakom innehllet i skrivelsen. Vi instmmer till fullo i regeringensfrklaring att mnskliga rttigheter r och mste vara en prioriterad del avsvensk utrikespolitik. Detsamma gller frklaringen att mnskliga rttigheterbr vara en integrerad dimension av den svenska utrikespolitiken i desshelhet. De principer som framlggs om att de mnskliga rttigheterna runiversella och att det r legitimt att lgga sig i hur respekten fr mnskligarttigheter efterlevs och upprtthlles i olika stater r grundlggande.Skydd fr flyktingarDesto mer frvnande r det att ett helhetsperspektiv ndsaknas i regeringens skrivelse. Tv viktiga dimensionersaknas. frn 1951 ochtillggsprotokoll frn 1966 nmns som grundlggande frden svenska migrationspolitiken. Skrivelsen konstaterar:"Tyvrr finns det brister i flyktingmottagandet" (sid 18),som man tycks tro att dessa brister kan tgrdasgenom Amsterdamfrdraget och std till FN:sflyktingkommissarie. Att regeringen och dess myndighetergenom ett verdrivet byrkratiskt och restriktivtfrhllningsstt kan sgas ha bidragit till frmlingsfientlighetoch inhumana avvisningar framkommer inte. harfllts tre gnger i FN:s kommitt mot tortyr.tertagandeavtalet med angendekosovoalbanerna r ett annat exempel p att inte levtupp till en humanitr flyktingpolitik. Vidare br Sverigeinfr EU:s nsta regeringskonferens om ett nytt frdragverka fr att EU ansluter sig till ommnskliga rttigheter. Slutligen vill vi erinra om attmnskliga rttigheter inte bara r en utrikespolitisk frga.Som framgr av ovanstende har MR-frgor i hgsta grad eninrikespolitisk dimension. Detta vill vi ge regeringentillknna.Ett problem nr det gller hantering av flyktingrenden r deambassadrapporter och yttranden som ofta ligger till grund fr stllnings-taganden. Kvaliteten p rapporter nr det gller mnskliga rttigheter varierarstarkt. De r inte sllan bristflliga fr att inte sga undermliga. Enambassad har ofta svrigheter att hantera dessa renden p ett bra stt, denhar ju som huvuduppgift att vrna om goda relationer mellan ochambassadens vrdland samt att frmja svenska fretags marknadspositioner iden aktuella staten.Fr att lsa dessa problem borde flja exempel ochbeakta ambassaderna som jviga i asylrenden. Fr att mjliggra en kritiskdebatt om ambassadernas rapportering om situationen fr de mnskligarttigheterna br det ske en rlig samlad publicering av dessa rapporter. Engod frebild finns i utrikesdepartements rliga publikation CountryReports on Human Rights Practices. Kvinnornas, barnens och dehomosexuellas situation br alltid belysas i srskilda avsnitt. Detta vill vi geregeringen till knna.Krigsmaterielexportnnu mer anmrkningsvrd r frnvaron av en diskussionom hur politiken nr det gller mnskliga rttigheterfrhller sig till den svenska krigsmaterielpolitiken. Endastp ett stlle, avsnittet 4.3. om att "Frmja, frebygga ochreagera - verktyg fr pverkan", nmns mjligheten attgenom "villkor fr bistnd, krigsmaterielexport m.m." (sid25) agera bilateralt. Att regeringen direkt och indirekt genomatt ge tillstnd fr krigsmaterielexport till lnder vilkauppenbart krnker mnskliga rttigheter eller befinner sig ivpnade konflikter aktivt bidrar till att legitimera regimersvergrepp framgr inte. Fr Exportkontrollrdet anges skall beakta situationen nr det gller mnskligarttigheter i det land dit man avser att exporterakrigsmateriel. Likafullt finns det tyvrr mnga exempel psvensk krigsmateriel som exporteras till lnder dr brottenmot mnskliga rttigheter av mnniskorttsorganisationersom och Human Rights Watchbedms som bde grova och omfattande. Dit hr bl.a.Indonesien, , m.fl. I frlngningen leder denpolitiska praktiken i frgan om krigsmaterielexporten till bryter mot de intentioner som i andra sammanhanggller fr svensk utrikespolitik och till att Sverigestrovrdighet i MR-frgor minskar avsevrt. Anmrkningsvrtr att inget av den hr problematiken tas upp i dennaregeringsskrivelse om mnskliga rttigheter i svenskutrikespolitik.Oviljan att se sambandet mellan krigsmaterielexport och frutsttningarnafr en positiv utveckling av respekten fr de mnskliga rttigheterna r tydligi fallet . har , d en demokratiskt vald president utsgs,befunnit sig i en mycket mtlig demokratiseringsprocess. Man kan knappasthvda att det rder normala demokratiska frhllanden i , nr den frrediktatorn sg till att i den nya konstitutionen ge sig sjlvmjligheten att utnmnas till senator i parlamentet. Fram till den 11 mars1998 var armchef. Ngon eller domstol harinte tagit stllning till de tusentals mord, fngslanden och frsvinnanden somPinochet ytterst r ansvarig fr. Trots detta har den givittillstnd till och aktivt frmjat exporten av JAS-plan till . Signalen rtydlig, den har inga betnkligheter vad gller svagheten idemokratin i . Frsljning av svenska JAS-plan r viktigare n att bidratill att det chilenska folket fr utveckla demokratin. Oavsett om frhand-lingarna med om exporten av JAS r lngt framskridna mste fr-sljningen stoppas eftersom frsljningen utgr ett hinder fr demokratinsutveckling i och ett hot mot den militra maktbalansen i Latinamerika.Detta vill vi ge regeringen tillknna.Ekonomiska och socialarttigheterSkrivelsen anger att "de ekonomiska och socialarttigheterna kommer att ges kad vikt i svensk utrikes- ochbistndspolitik" (sid 16). Det r ett riktigt angreppsstt. I detinternationella arbetet har motsttningarna mellan nord ochsyd kat. Frn nord r kritiken hrd mot mnga u-lnder nrmnniskors individuella rttigheter att bilda partier ellerkritisera sin regering inte respekteras. kan dessalnder med rtta kritisera europeiska lnder och frovilja att bidra till att frdela resurserna mer jmnt i vrlden.FN:s sociala toppkonferens i Kpenhamn antog tydligaml om att minska skuldbrdan fr de fattigaste lnderna ochatt ka det internationella bistndet. Arbetet med att gra defattigaste lnderna skuldfria och gra det mjligt fr dem attsatsa p utbildning och hlsovrd istllet fr att betala rntorgr dock mycket lngsamt. Och det internationella bistndet,inklusive det svenska, har minskat istllet fr att ka. IOECD:s rapport frn 1997 konstaterades att bistndet var detlgsta p 40 r.Skrivelsen ppekar att de rika lnderna folkrttsligt inte r skyldiga att gebistnd eller bidra till utvecklingen. Det m vara riktigt. Politiskt ochmoraliskt, dremot, finns det otvetydigt en sdan skyldighet. Arbetet med demnskliga rttigheterna mste sledes innehlla bda komponenterna -kollektiva sociala och ekonomiska rttigheter - och individuella fri- ochrttigheter.Olika aktrerSkrivelsen beskriver olika aktrers roll, hur som statkan agera multilateralt, bilateralt, men ocks genom aktivtstd till starka enskilda organisatrer och genom att stllakrav p svenska fretag. Det r viktigt att se attmjligheterna r stora, om man inte begrnsar sig till renaregeringskontakter. Ngot konfunderande r emellertidbeskrivningen av eventuella risker med att framfra kritikbilateralt. Regeringen skriver:Om budbraren tycks bagatellisera budskapet med antydningar om att dettabara r en eftergift fr hemmaopinionen eller av andra skl inte behver tass allvarligt, liksom om budbraren r okunnig om landets svrigheter, frtardet frsts en del av effekten (sid 30).Hr borde skrivelsen ha konkretiserats - vilka svenskaerfarenheter finns av "dliga" budbrare? r det regeringeneller ngon enskild svensk organisation som har gjort"eftergifter fr hemmaopinionen"? Hr vill vi srskiltframhlla den unika mjlighet att agera som folkrrelseribland kan ha, nr regeringsrepresentanter inte nr fram.Strk demokratinDemokratisk utveckling och respekten fr mnskligarttigheter hr intimt ihop och betingar varandra, vilket inteminst pongteras i regeringens andra skrivelse Demokratioch mnskliga rttigheter i utvecklingssamarbete.Demokrati frutstter att mnskliga rttigheter, vad gllermedborgares rtt och mjlighet att delta i beslutsprocessen,respekteras. Rtten till fria och korrekta val utgr enndvndig del i en demokrati (sid 47). har direkteller via FN, EU, m.fl. aktrer givit aktivt std till attgenomfra flerpartival i mnga lnder. Erfarenheterna frndessa valobservatrer r att deras nrvaro har bidragit till attvalen kunnat genomfras p ett korrekt stt. Men det harocks framgtt tydligt att valobservatrer br vara p platsbde fre och efter sjlva valet fr att kunna bidratill att valen frbereds p ett korrekt stt och att eventuellamaktskiften kan ske i god ordning.FN-konventioner ochkvinnors och barnsrttigheterSverige har ratificerat de viktigaste ochhar drmed frbundit sig att frverkliga dessa. Detsammagller de deklarationer som stllt sig bakom vid destora FN-konferenserna. En uppfljning br skekontinuerligt fr att se till att agerar i enlighet medinternationella konventioner och verenskommelser. Ingenkonvention, som ratificerats av br lmnas t sidan,men vad gller vissa konventioner mste ett srskilt aktivtarbete bedrivas internationellt. Det gller omrden drSverige har speciella kunskaper och erfarenheter ssomjmstlldhet, barnets rttigheter, hllbar utveckling ochkampen mot antipersonella minor.Nr det gller FN:s konvention om kvinnans rttigheter br denna srskiltuppmrksammas med tanke p att starka politiska och religisa krafter i enrad lnder, exempelvis och , mobiliserats fr att undertryckakvinnorna, berva dem deras rtt till utbildning, politiskt inflytande ochmjligheter till frsrjning. I ngra lnder har kvinnofrtrycket urartat tillrenfrfljelse av kvinnor. Vi har tagit del av FN:s generalsekreterares srskildarapport till generalfrsamlingen om av och utgrfrn att den fljs upp med konkreta insatser fr att frmja mnskligarttigheter och fr att stoppa frtrycket av i synnerhet kvinnor. Men ven imer utvecklade lnder kan man se hur kvinnornas mjligheter att tillvaratasina mnskliga rttigheter stoppas eller till och med inskrnks.I frgan om barnens rttigheter r uppfljningen av efterlevnaden av FN:skonvention srskilt viktig, eftersom barn har avsevrt mindre mjlighet atttala fr sin egen sak. Att behovet av uppfljning i hg grad r motiverat visarde frhllanden under vilka barn i mnga lnder tvingas leva. Vrlden r fullav barn utan frldrar. I mnga lnder tvingas barn att p egen hand frsrjasig p gatan dr de blir offer fr kriminalitet, prostitution eller andra formerav grov exploatering.Interna konflikter1900-talets konflikter har besttt av krig mellan stater. Vidingngen r dock vpnade konflikter i allthgre grad interna. Det internationella samfundet kan ingon mn hantera konflikter mellan stater, och FN-stadganreglerar skyldigheten fr FN och skerhetsrdet att agera nren konflikt hotar internationell skerhet. Men det "finns i daginte ngot sjlvklart politiskt forum fr att diskutera ochgranska brott mot den internationella humanitra rtten iinterna vpnade konflikter" (sid 59). Vid den hearing ommnskliga rttigheter som utrikesutskottet anordnade iSveriges riksdag togs frgan upp om FNbehvde frses med nya stadgar fr att kunna bidra tilllsningar i interna konflikter. Svaret frn folkrttsexperterfrefll vara entydigt nej. Det r orealistiskt att tro att ngonfrndring av kan ske. FN har de verktyg sombehvs och kan, nr man vill, hitta lsningar. Vad som fattasr politisk vilja. Vad och FN kan gra r att lyssnatill de varningar och rapporter som kommer. LkarenChristina pekade p hur mnga kvinnor i f.d.Jugoslavien som till olika FN-organ tidigt lmnat vittnesmlom vldtkter. Dessa hade dock i sin tur inte gtt vidare medvittnesmlen. Varningssignaler av den hr arten mste tas pallvar. mste n intensivare frska skapamjligheter i FN s att man kan frhindra folkmord som iCentralafrika och massakrer av den typ som ger rum iAlgeriet, etc.Frsoning eller upprttelseI s gott som samtliga lnder som intrtt i endemokratiseringsfas uppstr frgan om hur brott begngnaunder ratal eller decennier av diktatur eller krig skallhanteras. Frst r det viktigt att klargra att denna situationr en helt annan n den som rder i de lnder dr problemetmed strafflshet (impunity) existerar (s. 45). I flera lnderfungerar strafflsheten s att vissa grupper, militr och polis,inte kan talas fr brott de bevisligen begtt. Fr att skapa ettfungerande rttssystem dr r det av avgrande betydelse attstrafflsheten avskaffas och att alla brott beivras och lagfrs.Det r viktigt att aktivt driver den frganinternationellt.Sydafrikas modell med en sannings- och nmnsofta som exempel p hur uppgrelsen med gamla ofrrtter och vergreppkan se ut. Mnga bedmare r dock klara ver att det r ett unikt arbete somdr sker. Det universella r den vikt som lggs vid att dokumentera vilkabrott och vergrepp som har begtts. S har ven skett i . Omdenna dokumentation automatiskt skall leda till straff eller amnesti r nstafrga. I lnder dr brott begtts och amnesti utfrdats - exempelvis i Perueller - men dr ngon frsoning inte uppntts, har den frsta delen avprocessen - en grundlggande kartlggning av brotten - inte utfrts. Utansanning r det svrt att uppn frsoning. Ett unikt exempel p att frsoningtrots allt kan uppns utan att brotten utreds r sannolikt Moambique. Drhar inga krav p nationell fr att utreda brott sombegtts under inbrdeskriget stllts. Dremot tycks det finnas lokalaceremonier fr att genom arbetsinsatser erbjuda den som i kriget begttvergrepp att frsonas med familj eller slktingar till offren. Fr svensktvidkommande framstr det dock angelget att understryka betydelsen av attsamla vittnesml och dokumentera vad som hnt.SanktionerNr det gller tgrder mot stater som begr brott motmnskliga rttigheter tillmpas ibland sanktioner.Sanktionsvapnet har dock tillmpats p ett diskutabelt stt. Ifallet krvde en rad folkrrelser sanktioner motapartheidregimen. avfrdades dessa krav avmnga lnders regeringar med olika argument. ven densvenska regeringen upptrdde p det sttet. Efterhand komdock sanktioner av olika slag igng, vilka med storsannolikhet medverkade till apartheidregimens strtande.I fallet har sanktionerna ftt en helt annan effekt n vad som varavsett. Befolkningen har ftt lida oerhrd nd och diktaturen har intepverkats - kanske strktes diktaturen trots folkets lidande.Sanktionsvapnet kan sl mycket olika och tillmpas p mnga olika sttoch p skilda niver. Kravet p sanktioner har dock en sida som inte kanfrbises. Det fungerar opinionsbildande och kan drigenom pverka utveck-lingen i de lnder mot vilka sanktionskravet riktas. torde det exempelviskunna riktas mot importen till av produkter frn de av Israelockuperade omrdena. Det r inte den ekonomiska effekten som rbetydelsefull i ett sdant sammanhang utan den politiska. Kravet pekonomiska sanktioner vergr i en politisk sanktion som ibland kan varamer verkningsfull n den ekonomiska effekten. Grundlggande nr det glleralla typer av sanktioner r att de mste ha ett aktivt std av folkligtfrankradopposition i det land som r freml fr sanktioner. I annat fall r de klartkontraproduktiva. Detta vill vi ge regeringen tillknna. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att skall verka fr att EU ansluter sig tillEuropakonventionen om mnskliga rttigheter,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om frhllandet mellan den svenska krigmaterielexporten ochSveriges trovrdighet nr det gller respekten fr mnskliga rttigheter,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om en samlad rlig publicering av ambassadernas rapportering omsituationen nr det gller de mnskliga rttigheterna i deras respektivevrdlnder,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att i FN:s skerhetsrd n intensivare frsker finnamjligheter fr FN att frhindra massakrer av den typ som ger rum iAlgeriet, etc.,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om villkoren fr verkningsfulla sanktioner.