mot · GM02Kr272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr272av m.fl. (kd)Kultur, medier, trossamfund och fritidKultur för allaVårt samhälle kännetecknas på många sätt av uppdelningoch splittring. Varje sektor ansvarar för en liten del, men detsom ofta saknas är helhetssynen på människan och hennesbehov av mening, sammanhang och struktur. Det är justdetta som kulturen har möjlighet att bidra med. Därför ärkultur en viktig grund för all utveckling. Kulturen omformasoch utvecklas också själv, varje tid har sina kulturyttringar.Kultur är både historia och samtid. Målet för statenskulturpolitik måste vara att närma kulturen och människornatill varandra så att kulturen får möjlighet att bidra till enpositiv utveckling både för den enskilde och samhället.Vi kristdemokrater menar att kulturen ska präglas av en helhetssyn påmänniskan. Den innehåller såväl en individuell som en social dimension,såväl en materiell som en andlig dimension. Kulturen bidrar till att ge oss enfördjupad syn på tillvaron och hjälper oss att växa som människor. Kultur-yttringar kan också tillfredsställa människans gemenskapsbehov. Friheten attväxa i gemenskap med andra är grundläggande för en kristdemokratiskkultursyn.Vi anser att ett mångsidigt kulturliv och en ömsesidig förståelse för var-andras olika kulturer och kulturyttringar är en viktig förutsättning för ettöppet och demokratiskt samhälle. Grunden för förståelse för andra är att denegna identiteten är stark. Det är därför oerhört angeläget att kulturen finnsdär människorna finns och ger möjligheter till självinsikt och personlighets-utveckling.De kulturpolitiska målen skall bland annat vara att värna yttrandefrihetenoch skapa reella förutsättningar för alla att använda sig av den. Att verka förallas möjlighet till kulturupplevelser och eget skapande, förhindra negativaverkningar av kommersialismen, främja mångfald och konstnärlig förnyelseoch kvalitet, bevara och bruka kulturarvet samt främja det internationellakulturutbytet och möten mellan olika kulturer inom landet.Vi kristdemokrater menar att det är viktigt att göra kulturen tillgänglig föralla och att främja ett aktivt deltagande i kulturlivet. För att detta ska varamöjligt måste man vara medveten om människors skilda kulturvanor. Deberor på många faktorer, bland annat traditioner, bostadsort och ålder. Attföra ut kulturen i hela landet är helt nödvändigt för att därigenom ge flermänniskor större möjligheter till deltagande samt väcka intresse hos grupperav människor som av tradition inte deltar i vissa delar av kulturlivet.Kultur för barn ochungdomarBarnkonventionen som var med och undertecknade1989 ställer krav vad gäller barns och ungdomars kulturellarättigheter. kräver först och främst att vårsyn på barn förändras. Vuxna skall lyssna på barn ochrespektera barns integritet. Vuxna skall respektera att barnhar lika värde och lika rättigheter. Barn har rätt att bilda egnaåsikter och att framföra dem. Barnens bästa skall alltidkomma i första rummet. Här garanteras barn och ungdomarkulturell identitet och här formuleras i klartext barns rätt tillvila och fritid, lek och rekreation d.v.s. rätten att vara barn.Barn måste under sin uppväxt ges möjlighet att ta del av och delta i olikakulturella aktiviteter. Egna berättelser, rörelse, lek, att måla, rita, sjungaochspela är några av uttryckssätten. Kulturen kan bidra till att utveckla dem.Hemmet ger viktiga förutsättningar, men också barnomsorg, skola ochmassmedier har viktiga roller att spela för barns kulturupplevelser.Familjens betydelse i sammanhanget får inte förringas. Vi vill forma enpolitik som ger föräldrarna tid för samvaro med sina barn. Föräldrar ochäldre syskon kan till exempel läsa mycket för de mindre barnen. På det sättetutvecklas språket och sagorna stimulerar barns fantasi.Barn måste uppnå kommunikativ kompetens, dvs. utveckla sådan kunskapoch förmåga som gör att de kan tolka, förstå och hantera den verklighet delever i. Om resurser styrs till barns och ungas kulturutbud kan kulturintressetväckas och utvecklas . Tidiga kulturupplevelser utvecklar fantasin ochväcker intressen som man bär med sig som en god barlast i livet. Samhälletsinsatser för kultur till barn och ungdom har ökat , men merkan och bör göras.Samhällets stöd tillkultursektornKommunernas stöd till kulturverksamheten är även iframtiden grundläggande för de offentliga kulturinsatserna.Det mesta som sker inom kulturlivet har lokal förankring ochfinansiering. På de platser i landet där kommunen inte harmöjlighet att ge stöd bör regionen ta ansvar. Det är naturligtatt koncentrationen av kulturevenemang sker i de störrestäderna. Detta bör dock inte hindra samarbete ochkommunikation med den övriga regionen.För kulturell frihet och utveckling krävs vissa basstrukturer. Precis somstaten har ett grundläggande ansvar för järnvägsnätet bör staten ta ettgrundläggande ansvar för det kulturella stamnätet, en kulturell infrastrukturbör finnas. Förutom nationalinstitutionerna ska denna innefatta regionalastödjepunkter. Dessa behöver inte nödvändigtvis erbjuda ett brettkulturutbud eller representera breda kulturella centra. De kan representerasav en enskild institution som visat god kvalitet ur ett nationellt såväl som ettinternationellt perspektiv.Det statliga stödet varierar mellan olika kulturområden. Inom vissaområden ges stödet för att hålla god kvalité och ge ökad mångfald, inomandra för att ge större delaktighet och bidra till bildning och utbildning. Detkan också vara ett nationellt ansvarstagande för kulturmiljöer, byggnads-minnen och arkeologiska föremål. När det gäller individer och grupper anservi att det offentliga stödet bör prioritera kultur för barn och ungdomar. Vikristdemokrater anser också att utgångspunkten för det statliga stödet är attdet ska vara stödjande, inte styrande.Även näringslivet har ansvar för och glädje av ett rikt utvecklat kulturliv.Långsiktiga och väl genomtänkta sponsoravtal kan bidra till en positivutveckling för både kultur och näringslivet.Sveriges Televisions ansvarRespekten för människovärdet är grunden för ett gottsamhälle. Demokratin undergrävs om inte människovärdet ären levande del i människors tänkande och handlande.Människovärdet som demokratins stöttepelare hotas omkränkning av människovärdet ses som underhållning.Vi är väl medvetna om barns fysiska behov, medan kunskapen omderas psykiska och emotionella behov inte är lika god. Våra barn påverkasinte bara av materiell standard. Vi vuxna måste bli medvetna om att det iinformationssamhället krävs mer av det som skulle kunna kallas en inremiljövård. Om vi i vuxenvärlden avstår från att skydda, förklara och gepositiva förebilder fylls våra barns sinnen av oro, otrygghet och det som för-bereder våld.TV har stora möjligheter att till barn förmedla olika former av kultur.Sveriges Television har därför ett stort ansvar i detta sammanhang. Det ärangeläget att de program som visas, framförallt program för barn, har en godkvalitet och ett genomtänkt pedagogiskt mål. TV-programmen påverkarbarnen i hög grad och därför bör våld av alla slag begränsas i barnprogram-men.Det är också viktigt att program med våldsinslag inte visas de tider mankan förvänta sig att barn ser på TV. Varken direkt före eller efter barn-program bör våldsinslag få förekomma. De flesta rön tyder på att tittaren påett eller annat sätt omedvetet eller medvetet påverkas av underhållnings-våldet i media. För att få ännu mera kännedom om effekterna av mediavåldetär allsidig forskning nödvändig.Kunskaper om bildvåldets effekter har ökat . Man harbland annat kunnat konstatera att våldsinslagen i medierna kan leda tillaggressioner hos barn. Mediavåldet ger upphov till rädsla hos barn ochungdomar. kan det innebära en tillvänjning vid själva våldet. Vissatyper av våld upplevs som mindre skrämmande om man ser det gång pågång.I de rapporter som skall ge till regeringenangående hur public service-uppdraget uppfyllts bör utvecklingen av pro-gram som innehåller våldsinslag följas särskilt noga.En annan viktig del när det gäller public serviceuppdraget är att ökamöjligheten till delaktighet för människor med funktionsnedsättning.I "Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättningdelaktighet och jämlikhet", antagna av FN på initiativ av bl.a. , stårföljande: Staterna bör uppmuntra media, speciellt television, radio ochtidningar, att göra sina tjänster tillgängliga.Kulturutredningen föreslog att krav på handikappanpassning skall gälla församtliga marksändande TV-företag.Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller deutländska inslagen i nyhetsprogrammen - sändningarna är således inteutformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses uppi en särskild ljudkanal kan dessa problem undanröjas.Införandet av digital-TV innebär nya möjligheter att ytterligare ökatillgängligheten för funktionshindrade. har fått sänd-ningstillstånd för digital-TV /99. Det är viktigt att till-gängliga TV-program för synskadade kan börja sändas så snart digitala TV-sändningar kommer igång.Konstnärernas villkorKulturell frihet, mångfald och vidareutveckling skall främjasgenom att kulturskaparna får goda arbets- och ekonomiskavillkor. Konstnärers kunnande behöver tas i anspråk i helasamhällslivet. Människor har behov av konst i många olikasammanhang. Inte bara kommunalhuset ska vara smyckat.Daghem, skolor, sjukhus, bibliotek, parker och torg är någraexempel på platser där konst kan pryda och glädja. Samhälletstöder konstnärerna genom inköp av konst tilloffentliga byggnader och platser. Varje kommun bör ha enplan för den konstnärliga utsmyckningen. Vi kristdemokrateranser att det är önskvärt att stödet till enskilda konstnärer istörre utsträckning knyts till särskilda projekt eller bestämdakonstnärliga uppdrag.Arbetsmarknaden inom kultursektorn avviker från de förutsättningar somarbetsmarknadspolitiken utgår ifrån. Om fast arbete är det vanliga påarbetsmarknaden i stort, är arbetena inom kultursektorn oftast tillfälliga. Idagråder det en långvarig och strukturell obalans mellan utbud och efterfrågan.Konstnärliga arbetsmarknadsutredningar uppskattar antalet konstnärer till25 000 personer.Utredningar visar också att de statliga ersättningarna och bidragen har ökatväsentligt i betydelse för de yrkesverksamma konstnärerna och för derasmöjlighet att ägna sig åt sitt konstnärliga arbetet. En bidragande orsak tilldetta är bland annat att konjunkturnedgången drabbat konstnärer hårdare änandra yrkesgrupper. Till följd av den höga arbetslösheten - enligt utred-ningen var 19 000 konstnärer inskrivna vid arbetsförmedlingar -är kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av kontantstödvid arbetslöshet betydande.Vi kristdemokrater ser positivt på att regeringen försöker finna former föratt förändra strukturella problem. Utifrån detta stöder vi förslagen frånpropositionen Konstnärernas villkor som tidigare fattat beslut om.Det handlar bland annat om åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område.Ett statligt stöd införs för verksamhetsbidrag till vissa utställare som huvud-sakligen utan vinstsyfte bedriver en fortlöpande utställningsverksamhet avsamtida bild- och formkonst. Det nuvarande stödet till organisationer ochinstitutioner inom bild- och formområdet utvidgas till att också omfatta stödtill kollektivverkstäder.Försöksverksamhet med en s.k. tredje anställningsform inom teatern ärintressant och värt att pröva. Det innebär att staten under vissa förutsätt-ningar skall ge bidrag till en verksamhet som består i att ett aktiebolag bildasdär frilansande skådespelare anställs. Syftet är att öka de frilansandeskådespelarnas trygghet, att öka den konstnärliga friheten samt att avlastaarbetslöshetskassan. En förutsättning är att arbetsmarknadens parter slutererforderliga avtal för anställningsformen.Under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås i enlighetmed ställningstagande att ett särskilt stöd införs för arbets-förmedling vid de s.k. centrumbildningarna . Cen-trumbildningarna kan mellan sig ha stora skillnader i både verksamhetensomfattning och kvalitet. Viktiga uppgifter är att vara samarbetsorgan,informatör och opinionsbildare. Vissa har mer eller mindre renodladearbetsförmedlande arbetsuppgifter. Några har även fast anställd personal.Gemensamt för dem alla är att de arbetar direkt mot uppdragsgivare ocharrangörer. En utvärdering av centrumbildningarna visar att man med mycketsmå resurser förmedlar konstnärers arbete på ett imponerande sätt. Med hjälpav stödet skall centrumbildningarna kunna anställa arbetsförmedlare.Vi kristdemokrater anser både vad gäller försök med en tredje anställ-ningsform inom teatern och försök med arbetsförmedling vid centrum-bildningar att den föreslagna försöksperioden är förkort. Vi anser att den bör utökas till för att det ska gå att dra säkraslutsatser av värdet av verksamheten.Litteraturen och språketDet tryckta ordet ger upplevelser, kunskap, skapar förståelseoch påverkar på många olika sätt. Oavsett var man befinnersig kan man med litteraturens hjälp stiga in i en helt ny värld.Litteraturen är historiens och nutidens pelare. Den speglarmänniskans behov av att uttrycka sig, att samtala, att utbytatankar. Andra människors insikter och erfarenheter blirtillgängliga i litteraturen. Genom det tryckta ordet får vimöjlighet att förstå vilka tankar och idéer som påverkat ochskapat det samhälle vi lever i. Det tryckta ordet har storbetydelse för opinionsbildning och folkbildning. Boken intaren särställning i kulturverksamheten.Bort med moms på barnböckerDe flesta av oss minns de böcker vi läste som barn.Högläsningen före sängdags är en högtidsstund i mångafamiljer. Böckernas betydelse för barn kan inte nog betonas.Böcker inspirerar och utvecklar. För att erövra ett rikt språkbehöver man både läsa, lyssna, göra visuella upplevelser ochsjälv uttrycka sina tankar och kommunicera med andra.Idag lever många barnfamiljer under stark ekonomisk press. De kan inteprioritera inköp av barnböcker, andra utgifter måste gå före. Det är vanligt atten barnbok kostar . Att låna böcker är ett bra alternativ,men det är värdefullt att också få äga en bok. Inte minst för att kunnaåtervända till den. Barn älskar att höra samma berättelse gång på gång.Många länder har ingen eller låg mervärdesskatt på böcker. I ärnivån , vilket måste anses vara mycket högt. Bokförsäljningen harsjunkit kraftigt och en sänkt mervärdesskatt skulle få storbetydelse.Enligt Förläggarföreningens statistik har försäljningen av barnböcker mätti värde minskat . /såldesbarnböcker för medan försäljningen bara uppgick till179 , en minskning på . har upplagorna ständigt sjunkit. Efterfrågan på ungdomsböckervisar en försiktig ökning, och en viss ökad efterfrågan på böcker för 7-9-åringar kan skönjas. Inom vissa genrer kan man märka en liten uppgång förförsta gången på länge.Vi kristdemokrater anser att all litteratur bör undantasfrån mervärdesskatt. I nuvarande ekonomiska situation ter detta sig svårt attgenomföra generellt. fick staten in imomsintäkter från böcker. Därav var statens intäkter från barnböcker cirka70 miljoner kronor.Till en början föreslår vi att barnböcker undantas från moms och anslår 60miljoner kronor utöver regeringen till detta ändamål. Det är i linje med denprioritering som det råder stor enighet om, nämligen att i större utsträckningän tidigare satsa på kultur för barn.Det hade varit önskvärt att direktiven till den utredning om böcker ochförlag som genomförts också hade omfattat en översyn avmervärdesskatten på böcker. Vi föreslår att en ny utredning får till uppgift attgöra en översyn av möjligheten att sänka eller helt avskaffa momsen påböcker. Därefter bör regeringen återkomma till med förslagi den riktningen.BibliotekBiblioteken har en viktig uppgift att fylla när det gäller att nåut till alla, inte minst barn och ungdomar. Bibliotekensutlåning sker också i mycket hög grad till denna grupp. Cirkaen tredjedel av alla lån görs av barn och ungdomar. Antaletutlånade barnböcker har ökat, ändå har antalet barn som hardaglig kontakt med böcker minskat. På några ställen i landetgör bibliotekarien hembesök. Små barn får i hemmiljömöjlighet att stifta bekantskap med vad som finns på ettbibliotek. Försöket har fallet mycket bra ut. Böckerna blir ennaturlig del av vardagen. Bibliotekens utåtriktadeverksamhet till hem, familjedaghem, förskolor och skolorbör stödjas. Ett gott samarbete med förskola, familjedaghemoch skola behövs för att skapa positiva läsvanor. Särskiltviktigt är att uppmärksamhet ges åt läshandikappade barnoch invandrarbarn för att främja deras språkutveckling.Under ett par år har regeringen anslagit medel för läsfrämjande verksamhetvilket vi ser positivt på. Detta arbete bör prioriteras inom biblioteks-verksamheten. För att undvika byråkrati och resurskrävande arbete bör demedel som regeringen föreslår till läsfrämjande verksamhet via StatensKulturråd istället gå direkt till bibliotekens verksamhet. Den kompetensbibliotekarierna har på området är oerhört viktig och bör tas tillvara direkt idet läsfrämjande arbetet.Bidrag till nyhetsinformation och litteratur har tilländamål att äga och ge ut en nyhetstidning förutvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker).Verksamheten drivs utan vinstsyfte och inom ramen för avtalsom träffas mellan staten och stiftelsen.Verksamheten spridsi hög utsträckning genom länsombud.Inom omsorgen, handikapprörelsen och skolvärlden känner man idagrelativt väl till de lättlästa alternativen. Utanför dessa kretsar är dock LL-utgivningen obekant för det stora flertalet. Många, både barn och vuxna,skulle ha stor glädje av att få information och läsa böcker med lättläst text.Därför anser vi att en brett upplagd informationskampanj bör genomföras föratt presentera utgivningen från som idé. Det skulle ge enmöjlighet att nå ut till flera målgrupper och till allmänheten. innefatta inslag i reklam-TV och annonsering. skulle en sådanökad uppmärksamhet leda till ökad försäljning och därmed ökad egen-finansiering. För kampanjen bör anslås 1 milj. kr som engångssumma under1999.KulturmomsFör att möjliggöra för fler medborgare att ta del av och självavara delaktiga i kulturlivet vill vi se över kulturmomsen. Förmånga hushåll, t ex småbarnsfamiljer och pensionärer, kande ekonomiska marginalerna ofta vara ansträngda. Risken ärstor att hushållsbudgeten aldrig räcker till aktiviteter som haratt göra med de själsliga behoven. Därför vill vi helt avskaffamomsen på teater-, balett-, operaföreställningar och cirkus.Likaledes ska verksamhet som är momspliktig påbibliotek och museer momsbefrias. När det gällerentréavgifter till djurparker vill vi se en momssats på 6%.Detta utvecklar vi närmare i vår skattemotion.TeaterTeater är en konstform som ger stora möjligheter tillinlevelse och identifikation. har intresset förteater beklagligtvis minskat. Statens insatser skall syfta tillatt tillgängligheten förbättras, att teaterutbudet blir allsidigtoch håller god kvalitet, att barn och ungdomar får tillgång tillteater av hög kvalitet, att den regionala teatern utvecklas ochatt nationalscenernas ställning stärks. Detta kanförhoppningsvis bidra till att efterfrågan återigen ökar.Att barn tidigt får komma i kontakt med teater och lära sig uppskatta dennakulturform anser vi är av avgörande betydelse för en positiv utveckling förteatern i framtiden.Teaterverksamhet i skolorna för att till exempel motverka rasism har varitmycket framgångsrik. Möjligheten för eleverna att själva deltaga äravgörande för att väcka intresset för teater hos nya grupper.Operan och Dramatiska Teatern är nationalskatter men också i högsta gradlevande kulturklenoder. De är viktiga delar av vårt lands kulturarv. Det ärviktigt att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängliga för en bredallmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kan föras vidare tillkommande generationer.Dramatens ekonomi är efter ett antal vidtagna åtgärder åter i ekonomiskbalans. Målet att skall redovisa en årligdisponibel vinst på med oförändrad statsbidragsnivå ställerdock fortsatt stora krav på stram ekonomisk planering. Regeringen börmycket nogsamt följa utvecklingen genom att göra en bedömning avkonsekvenserna av den återbetalningsplan som finns för det lån Dramatenhar i som staten tillfälligt tagit över. Vi delar regeringensbedömning att det inte finns ekonomiskt utrymme för den amortering på 5miljoner kronor som enligt låneplanen ska göras i januari 1999.Drottningholms Slottsteater har upprätthållit föreställnings-verksamhet i samarbete med Operan. Det har inneburit att ett stort antalbesökare har beretts möjlighet till unika teaterupplevelser. På grund avminskade statsbidrag har Operan fattat ett principbeslut om att inte längrespela på . Om inte de ekonomiska förutsätt-ningarna för förändras bedömer ledningen attsäsongen 1999 sannolikt kommer att innebära ett kraftigt brott för verksam-heten.I regeringens proposition kommenteras inte situa-tion närmare under det anslag som verksamheten finansieras ifrån. Reger-ingen beräknar en bidragshöjning för Operan för att i ett inledningsskedesäkra driften av . Regeringen utgår ifrån att denna insats ska ledatill fler föreställningar även vid . Vi anser inte att detär en självklar utveckling. Om inte en uppgörelse kan komma till stånd medOperan bör tillförsäkras medel ur den del av anslagetA2 Bidrag till allmän kulturverksamhet m m som avsatts för särskildainsatser under 1999.I regeringens budgetförslag ingår att stads-, läns- och regionteatrarnasverksamhetsbidrag liksom skall minskas . Dessa medel skall överföras till och kan sedansökas som projektbidrag. Vi anser att denna omfördelning av medel inte börgenomföras på grund av den pressade ekonomiska situation teatrarna leverunder.MuseerMuseernas mål bör vara dels att erbjuda material ochinformation som engagerar och stimulerar människorsintresse att aktivt delta i ett demokratiskt kulturliv, dels attgenom vetenskaplig verksamhet medverka till förklaringarpå de frågor som forskningen ställer. Det är i föremålensförmåga att ge konstupplevelser, som särarten i museetsutåtriktade verksamhet ligger. Upplysningsarbetet får sinsärart genom de specifika pedagogiska möjligheter somföremålen erbjuder. Museernas egenart ligger först ochfrämst i att det samlar och förvaltar föremål. I självasamlandet och förvaltandet ligger en viktig kulturell uppgift.Genom museerna kan den historiska erfarenheten utnyttjas för att geperspektiv på olika frågor när det gäller att hantera nuets problem och väljaframtidsriktning. stöder inriktningen att långsiktigt bevarasamlingarna, att öka tillgängligheten till museerna och att nå nya grupper avbesökare skall vara de områden som prioriteras även i framtiden.Riksdagen har tidigare efter förslag från regeringen beslutat om inrättandetav ett statligt museum för världskultur, , med säte i Göte-borg. Omkring detta rådde till stor del politisk enighet. Däremot motsatte sigflera partier att och skulle ingå i dennya myndigheten. När beslutet om det nya museet fattades i skrevkulturutskottet i sitt betänkande: "man måste räkna med att utskottet i vissafrågor kan få anledning att inom en relativt nära framtid återkomma till ocheventuellt ompröva enskildheter i de nu gjorda ställningstagandena". Vikristdemokrater anser att det är dags för att göra en sådan ompröv-ning . Det finns ett antal skäl som talar mot att ochMedelhavsmuseet skall ingå i den nya myndigheten. Denna del av beslutetbör därför rivas upp. Som en följd av detta ställningstagande säger vi nej tillatt de som beräknats för anslagsposten H 1.1 Statenshistoriska museer och de som beräknats för anslagspostenH 1.2 Statens konstmuseer förs över till anslagsposten H1.10 Världskultur-museet.I budgetpropositionen föreslår regeringen även när det gäller musei-verksamheten att för samt för av bidra-get till regionala museer ska avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. Dettaförslag bör inte genomföras.