mot · GM02N243 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N243av m.fl. (v)Om mineralprospekteringDen nuvarande minerallagen (1991:45) togs av riksdagen1991 och så sent som gjordes några smärreförändringar i samma lag. Den grundsyn som präglar dennalag utgår ifrån den långa svenska traditionen medgruvbrytning. Gruvnäringen har otvivelaktigt haft en positiveffekt för svensk industri och därmed välståndsutvecklingen.Lagstiftningens utgångspunkt är att brytvärda mineraler som järnmalm,guld, koppar m.m. är ett allmänintresse, som till exempel tar över enskildamarkägares äganderätt och betraktas som viktigare än exempelvis pågåendejord- och skogsbruk. Inriktningen är att företag ska ha rätt att muta in,prospektera och sedan bryta de tillgångar som är ekonomiskt lönsamma.Visserligen ska vederbörliga prövningar göras och gruvor ska uppfyllasamma miljökrav som annan industriell verksamhet. Likväl kan man utanöverdrift konstatera att grundsynen är positiv till mineralutvinning. Det gerarbetstillfällen - inte så många med modern teknik, men ändå! Vidare kandet bli fråga om förädling av råvaran och därmed högre exportinkomster.Traditionerna sträcker sig från fram till ochBoliden och otvivelaktigt har gruvnäringen och därmed sammanhängandeindustri betytt mycket för utveckling.Moderniseringen av lagenNär lagen moderniserades 1991 och putsades harutgångspunkten varit att öppna för intresserat kapital att fören billig penning undersöka den svenska berggrunden,inmuta tänkbara områden och eventuellt sedan brytamineralen. fanns en s.k. kronoandel, dvs en vissandel tillföll staten vid gruvbrytning, en regel som togs bort. "För att underlätta och effektivisera verksamheten för företagen och för attförenkla myndigheternas tillståndsgivning föreslås ändringar iminerallagen..." skrev man i regeringens proposition i december 1997.Ur riksdagsdebatten -98 kan ett citat belysa den helt dominerandeinställningen. "Den nya minerallagen har alltså väsentligen fungerat bra - det är värt attslå fast. Utvecklingen i branschen har varit positiv. "Liknande lagar och regler finns också i , , , Australienoch många andra länder med mineraltillgångar, vilket använts i debatten föratt peka på faran om skulle avvika och därmed förlora möjligainvesteringar i gruvor.Aktuella konflikterI Dingelvik i kom 1995 företaget till byn för att söka mineraler. Reaktionen frånortsbefolkningen blev omedelbar och negativ. En eventuellgruvdrift skulle helt förstöra en av mest attraktivaturistmarker och jordbruksnäringen i trakten.Inmutningen och sökandet efter brytvärda tillgångar på guld, koppar, silvereller annat betydde att en "död hand" la sig över övriga näringar och överbygden.Tiden gick och först sa regeringen nej till tillstånd förgruvan.I och kommuner kom gruvföretaget 1997-98 och började med myndigheternas tillstånd att prospektera.De boende togs med överraskning, men hämtade sig snabbt och har byggtupp ett välorganiserat motstånd. har man hävdat sin rätt att medjord- och skogsbruk och en långsiktig satsning på turism med innehåll, sombygger på vacker och oförstörd natur, kunna vårda kulturarvet och säkra sinförsörjning.I Nybyn i dalgång, norr om , har byborna ocksåprotesterat mot den prospektering som Bergmästaren beviljat. Gruvintressenagår stick i stäv med kommunens och invånarnas planer. Här vill manutveckla naturstigar och bäverdammar och på några ställen har man satsat påvildmarksturism med fiske och jakt.Samma sak hände också i på . Konflikt uppstod mellanmineraljägarna och de som lever och bor i trakten och vill se sin bygdöverleva - inte med gruvhål, som stora sår i det öppna landskapet, ochslagghögar i stället för mjuka kullar.Med nuvarande lagstiftning ges alltså rätten till exploatören att -visserligen med regler och restriktioner som ram - trampa in i vilken del avlandet som helst, muta in tusentals hektar mark och börja prospektera. Enprocess, som även om den sköts enligt konstens alla regler ändå innebär "endöd hand" över alla andra aktiviteter, näringar och intressen. Det blirmärkligt nog lokalsamhällets människor och kommunen som ska bevisa sinrätt att leva mot "allmänintressets" uppmätta mängd som värderatsvara ekonomiskt lönsam på råvarubörsen.Norrland, Bergslagen ochSpanienDet är sant att gruvnäringen omsätter miljardbelopp och gerarbetstillfällen i delar av som annars kanske vore änglesare befolkade. Å andra sidan gör modern teknik attantalet anställda inte blir särskilt många vid en modern gruvasom den vid Kringeltjärn - nordväst om - iOvanåker kommun. bygger man dessutom där upp ettallt större berg med avfall från brytningen med klartförsurande inverkan.I inträffade en katastrof vid den Bolidenägda gruvanLos , när en damm med lagrat miljöfarligt vatten kollapsade. Vattnet,som innehöll sulfat, zink, koppar, bly och järn, svepte genom ett mycketkänsligt naturområde utanför . Stora områden jordbruksmark harförgiftats.I har fyra dammar med anrikningsrester av den typ somfanns i den kollapsade dammen i . De finns i Aitik, ,och Boliden.Gruvnäringen är i högsta grad internationell. Det gör det angeläget attSverige, med att vi ändrar vår egen minerallag i syfte att försvåraatt naturtillgångarna exploateras, med kraft driver på i EU och övrigainternationella sammanhang för att förändra synen på jordens ändligatillgångar av . Ett internationellt agerande är nödvändigt redan medtanke på hur gruvdriften bedrivs i stora delar av tredje världen idag.En ny synMed ovanstående kortfattade redovisning vill vi riktauppmärksamheten på att vårt behov av guld och andramineraler måste vägas - på ett helt annat sätt än tidigare -mot våra andra behov och näringar. För att åstadkomma entillväxt som är en del av en hållbar utveckling och som ledertill ett kretsloppssamhälle måste vi våga vända"bevisbördan" vid mineralutvinning:? Var finns samhällsintresset som tvingar kommunerna att ändra sinaplaner och markägare att ge upp sina näringar, i värsta fall flytta från husoch hem, för att starka kapitalplacerare ser en möjlighet att få godavkastning på en guldfyndighet??? Inmutning och prospektering leder i sig till att viljan och intresset attinvestera i jord- och skogsbruk, i turism och kulturmiljö stoppas underlång tid, även om det senare visar sig att fyndigheten inte är brytvärd. Attenskilda och drabbade företag kan få ersättning för uppkomna skadorräcker inte för att kompensera de skador som intrången leder till förutvecklingen av hela bygder.?? Trycket på producenter och konsumenter att återanvända, att se till så attvärdefulla metaller och andra mineraler samlas in och går tillbaka i ettfungerande kretslopp, minskar självfallet, när det bjuds nyabilliga dagbrott med stora fyndigheter.?? leder gruvbrytning till djupa sår i naturen och stora mängder medmiljöbelastande avfall.?? Stat och kommuns intäkter i form av skatter m.m. är i förhållande tillmiljöbelastningen mycket små. Särskilt nu när berörda företag ofta ärregistrerade i andra länder och kronandelen avskaffats.?? Hur ska behovet eller marknadens avsättning av guld, silver och andramer eller mindre "ädla" metaller mätas och vägas mot en orörd natureller en bevarad kulturmark? ?Förändringar i lagenDet behövs en ny syn och en helt annorlunda utgångspunktför den minerallag och de övriga lagar som i miljöbalkenreglerar möjligheterna att exploatera ändliga resurser i formav mineraler.Enklast är att se över minerallagen så att berörd kommun, markägare ochföretag ges större möjligheter att redan i ett tidigt skede stoppa prospek-teringen. bör vara ålagda att inför och underbrytandet av fondera en viss del av avkastningen för att tryggaåterställande av gruvområdet och ev miljöåtgärder.Därtill bör , i alla de internationella sammanhang som vi deltar i,föra ut denna nya syn för att sprida ett synsätt där exploatering avnaturtillgångar ska grundas på en försiktighetsprincip. Det ska ligga påexploatören att redovisa behovet av brytningen och att denna kan ske utanallvarliga miljökonsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny minerallag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om agerande internationellt vad gäller naturtillgångar.Stockholm den 26 oktober 1998Lennart Värmby (v)()()