ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A224 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A224av och ()Kompetensutveckling i arbetslivetInsikten om det livslånga lärandet kan sägas vara väl grundad hosflertalet i . Behovet av nya kunskaper inom arbetslivet växerständigt.Vi har, som nation, kunnat hävda vår konkurrenskraft väl inom industrinunder större delen av genom en traditionell arbetsorganisation.Arbetsuppgifterna var uppstyckade och organiserades enligt teorier.Ansvar och befogenheter var strikt uppdelade och den enskilde arbets-tagarens befogenheter och frihet var starkt begränsade.I dag kännetecknas framgångsrika företag av sina investeringar i deanställdas kunskaper och kompetens och skapande av moderna arbets-organisationer i samverkan med facket. En nyckelfaktor för framgång ärnaturligtvis hög kompetens hos alla anställda.Många anställda inom både privat och offentlig verksamhet har en lågformell utbildningsnivå men har via sin yrkesvana byggt upp en godkompetensnivå. Men arbetsinnehållet förändras och kraven på nya kunskaperoch kompetens skärps inom samtliga yrkesgrupper.När t.ex. våra basindustrier omstruktureras slås en del grupper ut frånarbetsmarknaden främst på grund av att deras kunskaper inte motsvararkraven som finns inom arbetsmarknaden.Vi vet också att de som redan har en hög formell utbildning i regel fårmöjlighet till mer kompetensutbildning i arbetslivet än de kortutbildade.Vi satsar rejält på mer kunskaper åt fler människor totalt sett i landetgenom , fler högskoleplatser m.m. vilket är väldigt positivt.Men det är inte tillräckligt. måste man säkerställa att även de som finnsinom arbetslivet får en god möjlighet till kompetensutveckling oavsett vilketföretag eller i vilken kommun man är anställd i.För att klara detta krävs det engagemang från alla arbetsgivare, fack-föreningar samt från samhällets sida. Finansieringen bör ske gemensamt.För att frågan om kompetensutveckling skall tas mer på allvar av allaparter bör varje företag, kommun m.fl. upprätta och redovisa en kompetens-utvecklingsplan. Denna plan bör innehålla uppgifter om bl.a. vilken kompe-tens som finns, hur den är fördelad och hur den skall utvecklas i ett längreperspektiv.Fördelarna med en kompetensutvecklingsplan är många:- Arbetsgivare och fackföreningar måste formulera gemensamma strategiersom redovisas för allmänheten både .-- Utbildningsanordnare får tidigare information om vilken utveckling somförväntas m.m.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensutveckling.Stockholm den 27 oktober 1998Raimo ()()
mot · GM02A225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A225av m.fl. (s)StrandstädningEn gymnastiksko utan snören, norska mjölkpaket, plastpåsar, ensönderbruten fisklåda, en baddräkt, en hårborste, en oljeindränktbadmössa, en sönderslagen glasflaska, en skyddshjälm, en leksaksbil iplast och en plastdunk som innehållit, ja vem vet.Det är bilden som möter alltför många av oss på vårkanten, när vi tar åretsförsta båttur utmed och vill gå iland kanske för årets förstadopp. Genom resterna av en sil lyser den första strandgossen (en blomma).Nedskräpningen av våra stränder i fortsätter oförtrutet. Statenhar genom senare år bidragit till att ALU-arbetare har hjälpt till att städastränderna. Enligt budgetpropositionen ska de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna förändras. Vår förhoppning är att det fortfarande kommer attinrymmas möjligheter att stränderna städas med arbetsmarknadspolitiskamedel.Det är en gud i behaglig gärning som förbättrar miljön för människor, djuroch natur. Självklart utgår vi ifrån att regeringen med emfas driver frågornaom att få slut på nedskräpningen i havet i alla de internationella fora som stårtill buds.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strandstädning.Stockholm den 26 oktober 1998Lisbet Calner (s)()()()
mot · GM02A226 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A226av och ()Om överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringenVid hög arbetslöshet är det bra om vi vidareutbildar oss. Många tar ocksåchansen att lära vidare på komvux eller i . Dessutom villarbetsgivarna att vi skall vidareutbilda oss.Mot den bakgrunden är 25-årsregeln i a-kassans regelverk ett hinder förunga människors vidareutbildning. Ungdomar som gått färdigt sinagymnasiestudier klarar inte alltid kravet med minst fem månaders arbeteinnan de måste vidareutbilda sig.Samma regelverk drabbar de personer som inte har erhållitnågon ersättning före studiernas början om de blir arbetslösa under uppehåll iutbildningen över sommaren. De får då ingen ersättning från a-kassan. Detfår däremot de personer som före studiernas början erhöll ersättning från a-kassan, eftersom de kan hålla en ersättningsperiod levande i 52 veckor.Enligt vår mening bör man ta bort 25-årsgränsen samt göra icke avslutadutbildning inom komvux och överhoppningsbar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för överhoppningsbar tid i a-kassan.Stockholm den 21 oktober 1998Britt-Marie ()()
mot · GM02A227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A227av ()Tid med vårdbidrag bör räknas som överhoppningsbar tid i a-kassans regelverkI det regelverk som styr vem som kan få ersättning frånarbetslöshetskassan finns en regel om överhoppningsbar tidvid vård av eget barn som inte har fyllt eller vård avadoptivbarn efter barnets ankomst till familjen.Denna tvåårsregel skapar för de flesta barnfamiljer ingetproblem.Men för den som får ett handikappat eller svårt sjukt barn kan tvåårs-gränsen bli mycket kostsam.Den som får ett handikappat eller svårt sjukt barn har möjlighet att fåvårdbidrag för att ta hand om sitt barn . Men vårdtiden räknasinte som överhoppningsbar tid i a-kassans regelverk. Därför kan lagstift-ningen få följande konsekvenser:En kvinna som är arbetslös och uppbär ersättning från a-kassan får etthandikappat barn. Under de exempelvis då hon tar hand om barnet -som kanske genomgår en rad operationer eller annan behandling - uppbärmamman vårdbidrag. Därefter återgår mamman till arbetsmarknaden. Menhon får inget jobb. Och hon får heller ingen ersättning från a-kassan eftersomhon varit borta för att vårda sitt barn.För att inte a-kassans regelverk ska drabba den som får ett handikappateller svårt sjukt barn orimligt hårt bör tid med vårdbidrag också räknas tillöverhoppningsbar tid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tid med vårdbidrag skall räknas som överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringens regelverk.Stockholm den 21 oktober 1998Britt-Marie ()
mot · GM02A228 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A228av och ()A-kassereglerA-kassereglerna lägger ibland hinder för att man ska ta ettferiearbete som i detta fall:Om en person är arbetslös och har kvar att stämpla ochbestämmer sig för att börja studera, går det mycket bra. Man spar sina dagaroch om man efter studietidens slut inte får något arbete så fortsätterstämplingsperioden. När den är slut tittar a-kassehandläggaren tolv månaderbakåt i tiden, hoppar över studierna, och man kan då få en åtgärd och en nyperiod.Men om en person istället bestämmer sig för att studera så kan det straffa sig.När han eller hon då har gått ut skolan och kanske inte får något arbete, trotsde nya kunskaperna, så får han eller hon stämpla perioden ut. Därefter tittara-kassehandläggaren på vad personen har gjort ,och hittar då feriearbetet. Skolan är överhoppningsbar men personen hararbetat , då uppfylles inte längre arbetsvillkoret! A-kassereglerna måste göras om så att de främjar studier ochferiearbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över a-kassereglerna så att de gynnar dem som studerar ochferiearbetar.Stockholm den 23 oktober 1998Christina ()()
mot · GM02A231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A231av m.fl. (s)ArbetsmarknadspolitikenI budgetpropositionen föreslår regeringen ett antalförenklingar när det gäller regelsystemet förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är bra men intetillräckligt. och styrningen frånArbetsmarknadsverket leder ofta till en dragkamp mellanarbetsförmedlingarna och kommunerna, framför allt då detgäller individens försörjning. Effektiviteten skulle sannoliktöka om berörda huvudmän gemensamt kunde förfoga övermedel som avsatts för arbetsmarknadsändamål. En ännustarkare lokal förankring av arbetsmarknadspolitiken, utanatt för den skull slopa den nationella inriktningen, skullekunna öka effektiviteten och minska risken föröverutnyttjande. Regelverk, som försvårar samarbete mellanolika sektorer, bör luckras upp för att möjliggöra ett störrelokalt engagemang.Runt om i landet pågår en mängd olika försöksprojekt och fler lär varaaktuella. Risken med så många olika försöksprojekt är att de län som stårutanför försöken får svårare att utveckla sin arbetsmarknadspolitik på ett brasätt. Därför bör reglerna vara så enkla att det inte krävs försöksverksamheter,utan att varje län och kommun, utifrån sina och de nationella förutsätt-ningarna, kan bedriva den mest effektiva arbetsmarknadspolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade regler för arbetsmarknadspolitiken.Stockholm den 27 oktober 1998Michael ()Elisebeht ()()()
mot · GM02A232 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A232av ()Lokala arbetsförmedlingsnämnderUnder 1996 förändrades de lokalaarbetsförmedlingsnämndernas funktion. Bl a skrevregeringen i den aktuella propositionen "Regeringen utgårifrån att länsarbetsnämndernas styrelser ser en tillgång i demöjligheter som en utökad delegering tillarbetsförmedlingsnämnderna kan ge i genomförandet avverksamheten. Ett utökat ansvar förarbetsförmedlingsnämnderna ökar påtagligt förutsättningarnaför en lokal anpassning av verksamheten. "har också uttalat att en större handlingsfrihet ochen klarare rollfördelning mellan AMV och de lokala aktörerna är önskvärd.De menade också att flertalet hinder som begränsar lokala initiativ försvinneroch att större utrymme skapas för lokala lösningar.Arbetsförmedlingsnämnden har en majoritet av ledamöter som utsetts avkommunen och ordförande utses av kommunen.Erfarenhet från olika arbetsförmedlingsnämnder är varierande. En delmenar att utvecklingen går åt "rätt håll". Andra menar att det inte fungerartillfredsställande . Som problem lyfts fram att det saknas erforderligabeslutsmöjligheter och därigenom försvåras arbetet med att nå intentionernaför arbetsmarknadspolitiken. Man menar att arbetsmarknadspolitiken i förhög grad styrs av centrala riktlinjer och beslut. Synpunkter framförs bl a påbehovet av en tydligare ansvarsfördelning mellan arbetsförmedlingsnämndenoch chefen för arbetsförmedlingen samt ökad beslutanderätt för nämnden vadavser medel och organisation.Regeringen bör utvärdera de lokala arbetsförmedlingsnämndernas sam-mansättning, ansvar och befogenheter för att kunna överväga eventuella för-ändringar.Regeringen bör också verka för att goda exempel på väl fungerande arbets-förmedlingsnämnders arbete sprids i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av de lokala arbetsförmedlingsnämndernassammansättning, ansvar och befogenheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för spridning av goda exempel från väl fungerandearbetsförmedlingsnämnder.Stockholm den 23 oktober 1998Catherine ()
mot · GM02A234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A234av ()Bristyrkesutbildning inom vård- och omsorgsområdetBristen på utbildad personal inom vård- och omsorgsområdettenderar att snart vara vårdens mest akuta problem.Inom äldreomsorgen t.ex. ställs högre krav på sociala, medicinska ochomvårdnadsinriktade kunskaper. Utbildning och kontinuerlig kompetens-utveckling för personal inom vårdområdet är en nyckelfråga för attsäkerställa en god vård och omsorg. Framtidens vård och omsorg kommeräven att ställa krav på nya utbildningar där både medicinsk och socialkompetens ingår.Svårigheterna att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens förarbete inom vård och omsorg ökar snabbt liksom behoven av nyrekrytering-ar.En rad åtgärder måste vidtas inom en mängd områden för att trygga verk-samheternas fortbestånd. Däribland behöver arbetsorganisationen utvecklas.Informations- och marknadsföringsåtgärder måste vidtas för att fler ska sökasig till utbildning och arbete inom vårdsektorn. Att arbeta med vård ochomsorg måste bli attraktivt. Kapaciteten inom utbildningssystemet måsteutökas. behöver utbildningarna utvecklas för att ge bättre kontaktmed forskning och arbetsliv.Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt den rekryteringspotential somkan finnas inom branscher och verksamheter där sysselsättningen minskar.En möjlig åtgärd för att åstadkomma ett trendbrott i den ökande obalansenmellan vårdsektorns rekryteringsbehov och tillgången på arbetssökande kanvara att återinföra möjligheten att låta redan anställda få del av arbetsmark-nadsutbildning, anordnad som sk bristyrkesutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristyrkesutbildning inom vård- och omsorgssektorn.Stockholm den 26 oktober 1998Tullia ()
mot · GM02A235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A235av m.fl. (s)FöretagshälsovårdFöretagshälsovården i landet har blivit påtagligt försämrad sedanstatsbidragen till företagshälsovård togs bort . I mångaföretag har den förebyggande verksamheten inom företagshälsovårdenhelt försvunnit. Detta förhållande kommer med all säkerhet att ökaarbetsskadefrekvensen . I vissa företag har man t.o.m. valtatt helt och hållet avstå från företagshälsovård.De fackliga organisationerna har försökt få till stånd enavtalsreglering av företagshälsovården, men i många fall har man inte lyckatsfå arbetsgivarparten att gå med på en avtalsreglering.Frågan om arbetsmiljö och företagshälsovård är inte en enskild angelägen-het för arbetsmarknadens parter, eftersom kostnaden för en dålig arbetsmiljötill slut ändå alltid drabbar samhället som helhet i form av sjukskrivningaroch förtidspensioneringar. Det är därför nödvändigt att i lag föreskriva enviss nivå på företagshälsovården i företagen.En sådan lagstiftning bör vara dispositiv så att den kan anpassas i kol-lektivavtal till de förhållanden som råder i olika branscher och företag.Den viktigaste delen av en god företagshälsovård är det förebyggandearbete som bedrivs i samverkan mellan skyddsingenjör, läkare och sjuk-gymnast, för att förbättra arbetsmiljö och lära ut ergonomiskt riktiga arbets-metoder. Företagshälsovården bör därför förutom den rena sjukvårdskompe-tensen ha teknisk och ergonomisk kompetens och även kompetens rörandeden psykosociala miljön.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagstiftning om företagshälsovård.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()()
mot · GM02A236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A236av m.fl. (s)FöretagshälsovårdenSedan statsbidragen till företagshälsovården togs bort harkvaliteten blivit kraftigt försämrad på vissa håll. Framför alltså har den förebyggande verksamheten inomföretagshälsovården reducerats väsentligt. betänkande 1996/97:AU1 framgåratt utskottet främst ville se en avtalslösning av frågan.Fackliga organisationer har förvisso försökt få till ståndavtalsregleringar av företagshälsovården, men det är i ytterstfå fall som man lyckats komma överens med arbetsgivarnaom en avtalsreglering. Detta kan man förvisso beklaga, mensamtidigt måste man ställa sig frågan om det är rimligt attfrågor om arbetsmiljö och företagshälsovård enbart är enangelägenhet för arbetsmarknadens parter. Effekterna av endåligt fungerande företagshälsovård - sjukskrivningar,arbetsskador och förtidspensioneringar - berör ju samhälletsom helhet. Det är därför önskvärt att i lag föreskriva en vissnivå och kvalitet på företagshälsovården i företagen. Ensådan lagstiftning kan givetvis vara dispositiv så att den kananpassas i kollektivavtal till lokala och branschvisaförhållanden. Men icke desto mindre behövs en lagstiftningsom tydligt anger kravet på förekomsten av en fungerandeföretagshälsovård. Av särskild vikt är att ansvaret för detförebyggande arbetet tydliggörs. Den verksamhet sombedrivs i samverkan mellan skyddsingenjör, läkare ochsjukgymnaster är oerhört betydelsefull för att utvecklaarbetsmiljön och förebygga stress- och arbetsskador. Underåret har en arbetsgrupp inom Arbetsmarknadsdepartementetavlämnat rapporten (DS 1998:17). I rapporten lämnas en hel delförslag som syftar till att integrera företagshälsovården iarbetsmiljöarbetet på den enskilda arbetsplatsen och ta tillvara dess resurser i ett samhälleligt perspektiv. Det är i ochför sig lovvärt - är en förutsättning för insatsernaatt det också finns en företagshälsovård. Avbudgetpropositionen framgår inget annat än att regeringen nubereder frågan och återkommer. Det är därför angeläget attriksdagen nu markerar betydelsen av att företagshälsovårdenoch lagstiftningen kring den reformeras och attförutsättningarna för ett aktivt förebyggande arbete inomarbetslivsområdet stärks.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagstiftning om företagshälsovård.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()()()
mot · GM02A238 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A238av m.fl. (s)Möjligheter att tillhandahålla hushållstjänster m.m.De senaste åren har en rad förslag framförts med syfte att göra detmöjligt för alltfler hushåll att köpa privata tjänster, senast iTjänstebeskattningsutredningens betänkande SOU 1997:17, Skattertjänster och sysselsättning. Den utredningen föreslår bl.a. att"arbetsgivaravgifter och egenavgifter för egenföretagare avskaffas itjänstebranscher som kan anses utgöra substitut till hemarbete ochsvartarbete".Vi ställer oss positiva till eventuella regeländringar som leder till ökatutbud och ökad efterfrågan på privata tjänster riktade till hushållen. För attöka valfriheten och mångfalden i utbudet bör dock regeringens översynockså omfatta ytterligare två alternativ.För det första utgår vi från att eventuella regeländringar inte enbart om-fattar privata företag, utan också dem som väljer att organisera produktioneni kooperativ form.För det andra bör regelöversynen också omfatta den organisationsform därideella föreningar både svarar för utbudet och efterfrågan av tjänster, t.ex.frivilligorganisationer som själva ordnar barnomsorg, tar över fritidsgårdar,svarar för äldreomsorg eller organiserar sig för att delta i verk-samhet i övrigt.Förutsättningen borde förbättras för sådana hushåll som väljer att tillsam-mans med andra organisera sig antingen som ekonomisk förening eller annanassociationsform för att gemensamt ordna städhjälp, fönsterputsning, träd-gårdsskötsel, småreparationer eller andra hushållstjänster.Sverige har en rik folkrörelsetradition där folk är vana vid att gå sammanoch "ta saken i egna händer". Majoriteten av invånarna tillhör också minst enförening av något slag. redovisade 1993 en rad exempel påhur man, främst utanför storstäderna, gått samman och ordnat barnomsorg,skolverksamhet, äldreomsorg, byggt badanläggningar, byggt bostadshus,medverkat i den kommunala planeringen, ordnat kulturaktiviteter, startatlanthandel, medverkat i vägbyggen etc.Den amerikanske forskaren resultat av en omfattandestudie av den regionala utvecklingen i visar att graden av frivillig-organisationer är av avgörande betydelse för den demokratiska, men ocksåför den ekonomiska utvecklingen.I bör det finnas goda möjligheter för ökad ekonomisk stimulansgenom fler frivilliga organisationer. Men förutsättningen är att dessa gesekonomiska och administrativa möjligheter att verka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en eventuell regelöversyn i syfte att underlätta tjänsteproduktion ihushållssektorn och som omfattar frivilligorganisationerna.Stockholm den 28 oktober 1998Marianne ()()()()()
mot · GM02A240 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A240av ()Ålder och invandrarbakgrund som meritIngen enstaka åtgärd kan få en halverad arbetslöshet somresultat. Lika lite finns det en patentlösning motfrämlingsfientlighet.Arbetstagare i medelåldern och invandrare har gemensamt att bådagrupperna möts med misstänksamhet och förutfattade meningar. En personsom både är av utländsk härkomst och är blir dubbelt särbehand-lad.De arbetsmarknadsåtgärder som tillskapats för medelålders bygger på ettmedlemskap i arbetslöshetskassa. Många personer med invandrarbakgrundhar dessvärre inte haft möjlighet att kvalificera sig för rätten till a-kassaochställs därmed utanför åtgärderna och förblir i arbetslöshet.Det främlingsförakt som råder är skrämmande på många plan. Argumentenär irrationella och bygger på rädsla och okunskap. Olika grupper av män-niskor lever parallellt med varandra utan kontakter sinsemellan. Segregationoch främlingsfientlighet hör tätt samman.Ett sätt att få bort misstänksamhet mellan olika kulturgrupper är attmänniskor träffas och lär känna varandra på ett naturligt sätt. En litenpusselbit i denna strävan kunde läggas i kombination med arbetsmarknads-åtgärder.På våra sjukhus och andra vårdinrättningar finns patienter som är i stortbehov av att få samtala med personer med samma modersmål.På våra skolor och dagis behövs vaktmästare och rastvakter. Det torde varaen fördel om dessa personer är lite äldre och dessutom har en annan kultur änden svenska, att berätta om.Detta är bara exempel på hur kriterierna ålder och invandrarbakgrund kansammanföras och utgöra en särskild kvalifikation. Det finns naturligtvismånga fler där alla skulle tjäna på ett nytänkande.Denna "dubbelverkande" åtgärd kan vara viktig som ett alternativ ikampen mot arbetslöshet och främlingsfientlighet och bör vävas in i demetodförslag som redan är framtagna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna att kombinera integrations- ocharbetsmarknadspolitik.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()