mot · GM02So464 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So464av m.fl. (fp)Barnens situationFN:s barnkonventionDet är viktigt att fullt ut genomförs iSverige. Regeringen har genom att först skjuta på frågan enlång tid och sedan genom att lägga fram i stort sett endastnya förslag till ytterligare utredningar och beredningar avärendet dragit denna fråga i långbänk. Det är bara attbeklaga.Konventionen om barnens rättigheter som antog20 och som ratificerades av året därpå ger barn ochinte minst utsatta barn ett starkt stöd. I konventionens artikel 3 skriver manatt barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som gällerbarn. Principen bygger på två grundläggande tankar: att barn har fullt ochlika människovärde och alltså inte är mindre värda än vuxna och att barn ärsårbara och behöver särskilt stöd och skydd - för att kunna åtnjuta sitt fullamänniskovärde.Folkpartiet anser att skall genomsyra allt arbete somdirekt eller indirekt rör barn såväl på det nationella som det internationellaplanet.Av detta följer att alla barn skall ha rätt till en god tillsyn och omsorg samtutbildning anpassad till det enskilda barnets behov, förmåga och förut-sättningar. Föräldrarnas ansvar för sina barn utgör här grunden att nå måletmen föräldrar kan behöva råd, hjälp och stöd för att klara sin uppgift. Vianser därför att föräldrautbildning bör erbjudas inte bara föräldrar till deminsta barnen utan också till föräldrar med barn långt upp i tonåren. Vi serockså mödra-barn-hälsovården och skolhälsovården som viktiga stöd förföräldrarna och att neddragningarna inom dessa områden måste stoppas.Regeringen har i sin proposition Strategi för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter i (1997/98: 182) formulerat enpolitik för att förverkliga . Det är oftast mycket vällovligaförslag men föga imponerande. Det är svårt att ha invändningar motförslagen - men det är anmärkningsvärt att det har tagit så förregeringen att ta fram propositionen. När den väl låg på bordinnehöll den endast ytterligare förslag om utredning och beredning avärenden som rör barn. Regeringen borde ha varit mer konkret.Rätt till förskoleplatsRätten till barnomsorgsplats för det barn vars föräldrar såönskar är en väsentlig del av en god barndom. Det möjliggörför bägge föräldrarna att yrkesarbeta. För kvinnorna gerbarnomsorgen tillsammans med föräldraförsäkringenmöjligheten att slippa välja mellan barn eller yrkesarbete,som fallet är med flera av medsystrarna på kontinenten. Detskapar frihet och självständighet för många kvinnor.För att barnomsorgen skall vara bra för de barn som vistas där krävs enpedagogisk tid. Barnomsorgen får aldrig bli en barnförvaring. Viktigt förkvalitén och barnets bästa är att det också finns ett brett utbud av olika typerav barnomsorg. Privata och andra icke-offentliga alternativ måste få verka påsamma villkor som den offentliga barnomsorgen. För att möjliggöra dettakrävs en barnomsorgspeng som följer barnet oavsett om det vistas ikommunal eller annan barnomsorg, så länge barnomsorgen uppfyller de kravsom ställs på kvalité m m.En oroande tendens är den minskade möjligheten till fritids-plats. I barnomsorgsgarantin talas om möjlighet till fritidsplats t.o.m. tolvårsålder. Detta uppfylls inte av kommunerna. Till exempel kommun gerinte pengar till fritidsbarn mer än tills dess barnet fyller . Det innebär ipraktiken att många nioåringar blir nyckelbarn och skall klara sig själva efterskolan och på många av skolårets alla lov. Andra kommuner höjerfritidstaxorna till nivåer som gör det ekonomiskt svårt för familjer att viljabetala för denna omsorg.Fritidsplatserna bör byggas ut. Detta ställer krav på kommunerna att hittaandra alternativ som t.ex. fritidsgårdar, sommarkollon etc. Detta passar intealla barn. föreslår en skärpning av barnomsorgsgarantin, så att detblir fler fritidsplatser. Målsättningen är att alla barn skall erbjudasfritidsplatsunder hela grundskolan.UnderhållsstödRegeringen ändrade reglerna för underhållsstöd 1996. Dethar bidragit till att många, i synnerhet ensamstående pappor,har hamnat i ekonomiska svårigheter på grund av reglernasutformning. har ett förslag som vi tror skulleundvika flera av de svårigheter som dagens system lider av. Vår utgångspunkt är densamma som föräldrarbalkens: föräldrarnasgemensamma ansvar för sin barn och den gemensamma ekonomiskaskyldigheten för att sörja för barnens ekonomiska behov.Enligt skall föräldrarna gemensamt sörja för underhåll avbarnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov ochföräldrarnas samlade ekonomiska möjligheter. Detta ska även gälla adoptiv-föräldrar och i vissa fall styvföräldrar. Föräldrarnas försörjningsskyldighet ärdock inte absolut utan beroende av föräldrarnas ekonomiska förmåga ochbarnets behov.När föräldrarna av någon anledning inte klarar att sörja för sina barn upptill den nivå som enligt beräkningar harkommit fram till, är det dock det allmännas ansvar att gå in och försörjabarnen så att de når upp till den rimliga försörjningsnivån. Detta stöd skadock inte vara generellt utan behovsprövat.Vi förordar en modell som tar hänsyn till behoven och där utfyllnads-bidraget just fyller ut delen mellan vad de båda föräldrarna och eventuellastyvföräldrarna kan betala och barnets behov.Vid en sådan bedömning av om det föreligger något behov av ett utfyll-nadsbidrag ska föräldrarnas, styvföräldrarnas och barnets inkomster beaktas.Det innebär att underhållsbidragets storlek bestäms genom att manfördelar kostnaderna för barnet mellan föräldrarna i relation till storleken avderas nettoinkomster. Därefter kontrolleras att varje förälder kan försörja sigsjälv. Om då det preliminära underhållsbidrag man kommit fram till är såstort att den bidragsansvarige inte får kvar tillräckligt med pengar för attklara sin egen försörjning måste underhållsbidraget minskas. Är det så attboföräldern efter det preliminära underhållsbidraget inte har tillräckligtmycket pengar kvar för att klara sin försörjning kan den bidragsansvarigeföräldern, om han eller hon kan, få betala mer i underhållsbidrag.När underhållsstödet till barnet ska bedömas måste man utgå från barnetsbehov. Detta behov bör man, som , beräkna utifrån schabloner sommotsvarar vad ett barn i en viss ålder kostar.Enligt vår uppfattning bör inte utfyllnadsbidrag utgå om barnet på grundav egna inkomster eller tillgångar saknar behov av underhåll från föräldrarna.Ej heller bör utfyllnadsbidrag utgå om föräldrarna själva gemensamt harförmåga att försörja sina barn.En förälder bör alltid få behålla ett visst belopp för sin egen försörjning.Hur stort detta belopp ska vara kan dock diskuteras.Läs- och skrivsvårigheterLäs- och skrivsvårigheter är ett stort problem sommånga människor lider av. Det finns mellan 300 000 och 500000 människor i vårt land som har problem med förmåganatt läsa och skriva. Många barn med läs- och skrivsvårigheterhar andra psykiska och emotionella störningar somgrundläggs i frustrationen över att inte kunna läsa och skriva.Insikten om att läs- och skrivsvårigheter i en del fall beror påspråkfunktionella svagheter (dyslexi) får inte tas som intäkttill att ifrågasätta möjligheterna till framgångsrikhabilitering. Tvärtom finns det en mycket god såväl teoretisksom klinisk grund för att habilitering fungerar. Det äremellertid viktigt att hjälpen sätts in tidigt så att det gårsnabbare och lättare att justera svårigheterna. Helst skallhjälpen sättas in redan på förskolenivå. Sådana tidigainsatser förutsätter emellertid att förskole- ochspecialpedagogerna har fått en gedigen utbildning omdyslexi, om habiliteringsmetoder och om åtgärdsprogram. Enundersökning utförd av och 102 skolelever visar följande: Elever med läs-och skrivsvårigheter utgör en heterogen grupp, medspråkliga svårigheter av varierande grad och karaktär. Deidentifierades och diagnostiserades när de var , men man borde kunnat hitta dem betydligt tidigare.Problemen gav sig till känna och det äroacceptabelt att elever med läs- och skrivsvårigheter utredsförst långt upp i skolåldern med risk att utestängas från denkunskap som vanligen inhämtas via det skrivna språket.I finns flera dyslexicentrum. Dessa centrum skall ge specialhjälp åtpersoner med dyslexi men deras resurser är otillräckliga för alla dem sombehöver hjälp. Vi anser därför att det bör upprättas fler sådana centrum så attalla de barn som har läs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.StamningStamning är ett långt vanligare problem än vad många tror.Uppskattningsvis talar mellan avbefolkningen stammande av livet.Andelen vuxna som stammar anges under en procent avbefolkningen.Det finns ingen säker hypotes eller teori om vad som orsakarstamning. Däremot finns flera antaganden som exempelvis att stamningorsakas av en sannolik störning i kommunikationssamordningen i hjärnan.Det kan finnas ett ärftlig inslag med i bilden. Vi har ingen medicinskeller annan behandling som "botar" stamning. Det finns dock en stor samladkunskap hos logopederna om hur stamning kan förebyggas och om miljönspåverkan på hur barnets yttre och inre utvecklas. Att förbättra barnetskommunikativa miljö är en viktig del av målsättningen i den logopediskabehandlingen.Det är viktigt att diagnosen ställs och behandlingen insätts . BVC-personal, skolhälsovårdspersonal och lärare måste därför medvetandegörasom detta och få utbildning om stamning och hur man kan hjälpa barnen meddetta problem. Det är viktigt att resurserna för att behandla stamning ärjämnare fördelade över landet.Det finns en brist på logopeder vid barnavårdscentralerna. Trots att detfinns en organiserad hörselvård finns det ingen organiserad talvård. Barnmed stamning kan få vänta innan de får remiss till specialist. Myckethinner hända i förskolan/skolan under den tiden med risk för att stamningenblir befäst.Vi anser att utbildningskapaciteten för logopeder måste ökas. Enkompetensutveckling behövs på BVC och hos husläkarna och lärarna omstamningens orsaker och behandlingsmöjligheter. och bör få i uppdrag att utarbeta ett rikstäckande program för hur barn,ungdomar och vuxna som stammar tidigt skall kunna få hjälp med sinaproblem.Hyperaktiva barnDet är viktigt att barn med hyperaktivitet (ADHD och/ellerDAMP) uppmärksammas tidigt för att undvika att barnensenare upp i åldrarna får problem som i flera fall blir nästanoöverstigliga. Forskningen visar att barn med denna diagnossom får en tidig hjälp på det sättet kan undvika att problemenblir större när de blir vuxna.ADHD drabbar åtminstone ett barn i varje svensk skolklass. Vart femte avdessa barn har mycket stora problem. Prognosen till vuxen ålder är dålig ihälften av fallen om barnet inte får behandling. Här finns en stor risk förpsykisk sjukdom, depression och asocialitet.Skolstyrelsen och bör få i uppdrag att se till att lärare,förskolepersonal och personal inom barn- och skolhälsovården får en adekvatutbildning om denna diagnosgrupp. Det är också viktigt att de behandlings-metoder som finns fortlöpande utvärderas och att ett handlingsprogramutvecklas för att på bästa sätt kunna ge dessa barn hjälp.SkolhälsovårdenSkolhälsovård ska anordnas för alla elever i ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan.Även fristående skolor ska anordna skolhälsovårdmotsvarande den som ges inom det offentliga skolväsendet. Iskolhälsovården ska det finnas skolsköterska och skolläkaresom kan knyta till sig också skolpsykolog och skolkurator.Skolhälsovården har en viktig roll när det gäller att fångaupp och hjälpa barn och ungdomar med hälsoproblem ochandra behov av särskilt stöd. På grund av den knappaekonomi skolan lever med har skolhälsovårdennedrustats på många håll till men för barns hälsa ochvälbefinnande. Nedrustningen medför också att belastningenpå barnpsykiatrin ökar då barn vars problem skulle ha kunnatklaras av inom skolhälsovården tvingas söka sig dit istället.Detta är ett samhällsekonomiskt resursslöseri.Av en utredning om Elevskador & skolmiljöer genomförd av LucieLaflamme och framgår att en stor del av de skador somdrabbar barn och ungdomar i skolåldern inträffar just i skolan. Vårterminen1997 var skadefrekvensen 19 per 1000 elever. Skadorna fördelar sig ungefärlika mellan pojkar och flickor. Av skadorna har flertalet inträffat iidrottslokal (), på skolgård () eller i lektionssal (). En tredjedelhar skett under rastaktivitet, något färre under bollspel och friidrott. Blandskadorna återfinns avsiktliga skador (våld). Dessa har oftare än förväntatskett där övervakningen är svårast, t.ex. i korridorer och uppehållsrum.Skolan är elevernas arbetsmiljö och eleverna omfattas av arbets-miljölagen. Det är därför viktigt att skolhälsovårdens resurser dimensionerasså att man också kan ta sig an det olycksfallsförebyggande arbetet. Därbrister det i dag.Regeringen har tillsatt en enmansutredning om skolhälsovården.Det är bra, men det innebär inte att man inte redan nu måste göra nödvändigaförstärkningar för att skolhälsovården skall kunna motsvara barnens ochungdomarnas rättmätiga behov.Enligt Fakta blir kön för barn med autism ochliknande tillstånd allt längre. Det händer också att man missar diagnosen ochatt barn med autism i stället placeras i familjehem och får psykoterapi.Sådana misstag är oacceptabla. Det krävs en utbildning av ,förskolans och barnhälsovårdens personal om att autism kan ligga bakomavvikande beteenden.Tobak och barnVärldshälsoorganisationen (WHO) ser tobaksbruket som ettav världens största hälsoproblem som drar med sig mycketstora kostnader. Enligt kostar tobaksbruketårligen (1993) varav hälften avkostnaderna drabbar utvecklingsländerna. Tobaksbruketbetraktas som ett av de tre största hoten mot en hållbarutveckling i världen. drar slutsatsen att en avde mest lönsamma insatserna inom hälso- och sjukvården ärtobaksprevention.Tobaksbruk påverkar ungdomar på många sätt. På grund av exponering förtobaksbruk redan i moderlivet kan barn påverkas redan inan de föds. De harlägre vikt och risken för vissa missbildningar är ökad. har enaustralisk undersökning presenterats som funnit att inte mindre än enfjärdedel av barn med en utåtagerande problematik kan ha sin upprinnelse imammans rökvanor. Orsaken kan vara nikotinreceptorerna i fostret somförändrats av moderns cigarettbruk. Trots vetskapen om riskerna för fostretröker fortfarande av svenska kvinnor vid graviditetens början ochknappt en tredjedel av dessa lyckas hålla upp med rökningen under resten avgraviditeten. Det visar hur svårt det är att upphöra med bruket och vikten avatt aldrig börja.Exponering för tobaksrök har visats öka risken för tidig spädbarnsdöd ochför utveckling av astma och infektioner bl a i mellanörat med hörselskadasom följd.Självmord bland barn ochungdomarI en undersökning omfattande nära 400 elever, hälften pojkaroch hälften flickor, visade det sig att drygt en tredjedel hadehaft självmordstankar. Intervjuerna visade att eleverna sällantalat med sina föräldrar med problemen. I första hand var detkamrater eller andra vuxna man vänt sig till. Som en röd trådgenom svaren gick att ungdomarna önskar att vuxenvärldenskall bry sig, prata med dem, ha tid för dem.Bristande kontinuitet i den psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga. En undersökning av den psykiatriska slutenvården för 34 ungamänniskor som senare tagit sitt liv visar att medan kontinuiteten inom denbarn- och ungdomspsykiatriska vården är god så brister den inomvuxenpsykiatrin och att detta haft betydelse för att ungdomarna tagit sina liv.Hälften av dem tog sina liv i anslutning till sin vård inom vuxenpsykiatrin,antingen på vårdavdelningen, vid förflyttning mellan vårdavdelningar ellerinom efter utskrivningen.AmningshjälpenSverige har varit pådrivande i detinternationella samarbetet som syftat till att skydda ochuppmuntra amning. Arbetet har letts avVärldshälsoorganisationen (WHO) och (). Genom amning får spädbarn den ojämförligtbästa födan för gynnsam tillväxt och utveckling. Dessutomhar amningen en unik biologisk och känslomässig inverkanpå både mammans och barnets hälsa. Till detta kommerbröstmjölkens infektionsskyddande egenskaper.I har arbetet för att stödja och främja amning bl.a. tagit sig uttrycki aktionen Amningsvänliga sjukhus (SoU 1993:86). Målet var att skapa enlångsiktig amningsstrategi som innefattar hela vårdkedjan med mödravård,förlossningsvård och barnhälsovård. Barnhälsovården spelar en stor roll vadgäller den fortsatta amningen, speciellt med tanke på den s.k. tidigahemgången från BB som förutsätter effektiva system för uppföljning ochstöd.Men enbart barnhälsovårdens insatser har visat sig inte räcka. I ideella organisationen visat sig vara ett oumbärligtkomplement. I ovan nämnda betänkande förde man därför fram hurangeläget det är att Amningshjälpen med sin rikstäckande organisation ochsitt osjälviska stödarbete till förmån får amning får utgöra ett komplement tillbarnhälsovården. Det är också skälet till att Amningshjälpen fåttorganisationsbidrag från . Detta bidrag har dock successivtminskats och uppgår till . Det egentliga behovet liggermellan 150.000 och . Om medel inte erhålls måste verksamhetenläggas ner till stort men för arbetet att stödja och främja amning.Budgetpropositionen upptar inte någon post till stöd förAmningshjälpen. Det är därför viktigt att regeringen i regleringsbrevet tillFolkhälsoinstitutet skriver in att tillräckligt med medel avsätts för ändamålet.InvandrarbarnOsynlig, traumatisk stress kan leda till ohälsa hos barn somär svår att upptäcka på ett tidigt stadium. Det gäller inteminst flyktingbarn som, innan de kom, upplevt krig och oro.Barnombudsmannen har i årsrapporten tagit uppdetta problem.Följande orsaker kan ligga bakom barnens ohälsoproblem. De kan självaha utsatts för våld eller bevittnat våld mot egna familjemedlemmar ellerfrämlingar. De kan också ha förlorat en förälder genom död, försvinnandeeller känslomässig otillgänglighet (t.ex. deprimerad mamma som avskärmarsig från omvärlden). Många av dessa barn får inte den hjälp de skulle behövavid ankomsten till . Att ge barn med flyktingbakgrund ett värdigt ochhumant mottagande är en skyldighet och ett stort ansvar för vårt land. Därförbör man utveckla program för generella och specifika hälsobefrämjandeåtgärder där primärvård, psykiatri och kommun samverkar i mottagandet avnyanlända barn. Sjukvården skall genom barnpsykologiska, medicinska ochbarnpsykiatriska bedömningar medverka till att barnens situation blirgrundligt belyst såväl som efter temporärt och permanentuppehållstillstånd. På några håll i landet har sådana program utarbetats, t.ex.iVärmland och i . Dessa erfarenheter måste tillvaratas och spridas tillandra delar av landet.BarnpsykiatrikommitténsförslagBarnpsykiatrikommittén tar upp att samhället lägger nerdrygt på olika stöd till barn medpsykiska problem. Nästan hälften av den summan användstill att bekosta placeringar av barnen utanför familjen. går till förebyggande insatser. För att det skall blieffektivt måste basverksamheter som mödravårdscentral,barnavårdscentral, BB och skolan besitta godbarnkompetens. Här skriver man också att skolanselevvårdsresurs måste förstärkas. Ett elevvårdsteam skabesitta specialpedagogisk, psykologisk, medicinsk och socialkompetens.Man tar också upp att en femtedel av barn har invandrarbakgrundoch som grupp har den något högre förekomst av psykiska och socialaproblem än jämnåriga med enbart svensk bakgrund. Därför behövs detutbildning i migrations- och flyktingkunskap för läkare, sjuksköterskor,psykologer och socionomer.BVC bör erbjuda flyktingfamiljer med förskolebarn en serie hälso-kontroller.Barn- och ungdomspsykiatrin har ökande köer sannolikt beroende pånedrustningen av skolhälsovården. Detta aktualiserar krav på envårdgaranti och en förstärkning av skolhälsovården.Barn och våldsskildringarMånga barn tar del av skildringar av våld både i de reguljäraTV-sändningarna och i form av video, datorspel m m. Oftaär det väldigt obehagliga skildringar, i synnerhet för de barnsom ser på detta utan närhet till någon vuxen person. Förvissa barn kan detta också vara skadligt. Det finns risk försömnstörningar, oro, ångest o d. Det är angeläget att dessaproblem uppmärksammas och att föräldrar, förskolepersonal,skolpersonal m fl. tar sig tid för att tala med barnen om dessaupplevelser.Behovet avbarnhälsovetenskapInom forskning och utbildning skulle man behöva satsa påett nytt område "Barnhälsovetenskap". Här skulle mankombinera internationella hälsostrategier ochfolkhälsovetenskapens arbetssätt med barnens särskildabehov av skydd. Det handlar om en utbildning som äruppbyggd på inslag från samhälls- och beteendevetenskapersom sociologi, psykologi, pedagogik, ekonomi, frånhumanistiska vetenskaper som historia och filosofi, frånnaturvetenskaper som statistik, matematik och teknik ochnaturligtvis medicinska vetenskaper och allt med inriktningpå barn och barns behov.Smärtbehandling av barnSmärta är ett vanligt förekommande symtom hos barn, t ex isamband med cancer. Det finns behandlingsprinciper menmånga förbättringar behövs, bl a genom ökad utbildning,regelbundet användande av smärtanalys ochsmärtintensitetsmätning samt regelbundna kontakter medsmärtbehandlingsteam. Införande av smärtdagbok är ettmedel. Ökad information till barn och föräldrar om smärtaoch smärtbehandling är något som också behövs.En samlad översyn av allabeslut som påverkarbarnens situationBarnens situation påverkas av flera olika sinsemellan avvarandra oberoende beslut i riksdag, kommuner ochlandsting. Det är önskvärt med en utredning som genomfören översyn av hur barnen påverkas av alla sammantagnatransaktioner, parallella system, olika bestämmelser mm somberör barnfamiljerna mellan kommunen, staten, landstingeto s v. Detta för att finna en helhetssyn, minskamarginaleffekter och ta bort onödiga kilar i systemet samtsäkerligen spara pengar och göra systemet bättre ochsmidigare för barnfamiljerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att genomföra i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skärpa barnomsorgslagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt system för underhållsstöd, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upprätta fler dyslexicentrum, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att berörda personalgrupper får en adekvat utbildning om dyslexi,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fler logopeder och kompetensutveckling av berördapersonalgrupper när det gäller stamning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge och Skolstyrelsen i uppdrag att se till attberörd personal får adekvat utbildning om ADHD,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkt skolhälsovård, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det preventiva arbetet mot tobak,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barn och självmord,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Amningshjälpen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av barnhälsovetenskap,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om smärtbehandling av barn,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur olika samhällsbeslut sammantaget påverkarbarns situation. 2Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()1 Yrkandena 2, 4-6 och 8 hänvisade till UbU.2 Yrkandena 3 och 15 hänvisade till SfU.