mot · GM02T331 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T331av och ()Vägar och kollektivtrafik i länStockholms trafikproblem är omfattande - åtminstone i ettnationellt perspektiv. Problemen har ackumulerats underlång tid eftersom tilldelats investeringsmedellångt under behoven. i har påregeringens uppdrag upprättat en länsplan för regionaltransportinfrastruktur för perioden 1998-2007.Av planen för transportinfrastruktur i framgår att pengarnasom tilldelats inte räcker för att uppnå de mål fastställtgenom beslut med anledning av propositionen "Infrastruktur-inriktning för framtida transporter". Det gäller möjligheterna att bidra tilltillväxt och sysselsättning, förbättra transportkvalitet genom en förbättradtrafikinfrastruktur, öka miljöanpassningen, minska störningen fråntrafikbuller samt leva upp till de höga ambitionerna för trafiksäkerheten. Detgäller även beslutade satsningar på höjd bärighet.Vi har inga invändningar mot de huvudsakliga prioriteringarna inomramen, utan vår kritik gäller planeringsramens storlek.Planen innebär att det befintliga väg- och spårnätet förbättras. Trots attträngseln därmed minskar riskerar den att förvärras totalt sett i takt med att trafiken ökar. Full bärighet på det statliga vägnätetuppnås inte eftersom endast av dagens 80 åtgärdas. Trafik-säkerheten förbättras, även här gäller dock att det ökande trafikarbetet (antalbilresor, deras längd m m) kan motverka förbättringarna. Planen leder endasti ringa omfattning till ett miljöanpassat transportsystem även om delar leder irätt riktning. Regeringens uttalade mål om buller längs statliga vägar nåsinte.Av de totalt som delas ut till regionerna för investe-ringar i vägtransportsystemet, stomnätet och de regionala transportinfra-strukturerna får vilket motsvarardrygt . Länsplanen för transportinfrastruktur i omfattarendast dryga . Detta trots att är isärklass största miljö och att en femtedel av landets befolkning bor iStorstockholm. En rimlig plan skulle kosta minst 5,5 miljarder kronor.Regeringen måste tänka om och ge en större del av anslaget tillregionerna. Som en jämförelse kan nämnas att andel av landetsbefolkning och andelen av trafikarbetet ligger på , när det gällerkollektivtrafiken sker av alla resor i . Varje årdödas eller skadas svårt ca 600 personer i Stockholmstrafiken.Ombyggnad av är ett projekt som länge funnits med iflerårsplanerna, men på grund av hög kostnad och små ramar har enrenovering inte kunnat komma igång. som är belägen inordvästra är ett av länets största objekt. Staten har i ett avtal medStockholms stad förbundit sig att renovera bron och därefter ta över ansvaretför den.Varje dygn åker ca 75 000 fordon och 650 tunnelbanetåg på som byggdes . Enligt den planerade renoveringen ska bron intebara repareras utan också bli bredare. På den nya bron kommer det att bli enanständig trafikstandard för biltrafiken. är körfälten väldigt smala ochdet inträffar många olyckor. De nya körfälten blir något bredare menframförallt ska det bli vägrenar så att man kan ställa undan havereradefordon. Så fort ett fordon havererar blir det kaos på bron.Enligt uppgift från i är i mycket dåligt skick. Framförallt gäller det själva farbaneplattan. Denbestår av ett lager asfalt och under den armerad betong. På en delställen är halva betonglagret söndervittrat till grus. Det innebär att det finnsen allvarlig risk för genomslag genom bron. Betongen är i så dåligt skick påmånga ställen så att det i princip är asfaltlagret och armeringen som hållerfarbanan uppe.Vid ett genomslag kommer bilarna troligen inte att åka rätt igenom bron,eftersom vissa balkar nog skulle ta emot bilen, men däremot skulle detinnebära olyckor på grund av tvära inbromsningar och påkörningar.Det är inte acceptabelt att renoveringen av en bro som är i så dåligt skicksom och som utgör en stor säkerhetsrisk, försenas på grundav regeringens låga anslag till underhåll. Bron får inte användas av dentyngsta trafiken (den är vid sidan av mest trafikeradeväg utan full bärighet). Risken att det ska gå hål i vägbanan bedöms somstor.I en rimlig plan borde avsättas förrenovering av (väg och t-bana). I nuvarande plan finns410 avsatta, merparten sent i planeringsperioden. anslagssparande tillskjuts medanresterande medel förutsätts skjutas till från som ocksåförutsätts förskottera medel så att byggstart kan ske . Detta är intetillfredsställande.Regeringen bör gripa in och omfördela regionanslagen till förmån förStockholmsregionen eller ta medel för ur den nationellaplanen. Ansvaret ligger nu hos regeringen. menade förra åretatt den decentralisering som kännetecknar de offentliga insatserna på kom-munikationsområdet och de trafikslagsövergripande länsplanerna inte hindrarstatsmakterna från att göra mer detaljerade ställningstaganden som tillexempel kräver särskilda finansieringslösningar. Vi anser att Tranebergsbronutgör ett sådant undantag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelade väganslag till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av renoveringen av Tranebergsbron.Stockholm den 28 oktober 1998Helena Höij (kd)()