mot · GM02So423 · 1998-10-28 00:00:00 — Att bonus skall utgå framgår avregistreringarna på individens kontokort eller "smart card", dvs. kortetinnehåller inte några registreringar för läkemedelsuttag.Att märka är att det nu beskrivna förbetalningssystemet - liknande harprovats i i sjukförsäkringssammanhang - inte leder till hamstring.Hamstring lönar sig nämligen inte, vilket dels tar bort de skadligaperiodiseringseffekterna, dels leder till att läkemedel inte köps ut som intekommer att konsumeras.Betalningssystemet fungerar både i ett apoteksväsende som arbetar undermonopol eller i konkurrens.Vilka förmåner utgår då för dem som erlagt avgift till betalningssystemet?Alla receptförskrivna läkemedel erhålls utan ytterligare betalning, ävenpreventivmedel.Inga regler erfordras för kostnadsfria läkemedel, inte heller insulin,eftersom patienterna på lika villkor kan ansluta sig till betalningssystemet.Sammanfattningsvis vill vi framhålla att de senaste årens erfarenheter avförändringar av socialförsäkringssystemen har visat att hushållen i hög gradväljer att säkra sig mot oväntade utgifter. Likviditetsproblemen uppfattas oftamer hotande än själva kostnaden. De totala merintäkterna kommer försiktigträknat att ligga på netto ca över de intäkter som inflyteriavgifter i nuvarande system. Därtill kommer intäkter av expeditionsavgiftensom kan sättas lågt. I ett inledningsskede till . Om möjligt skalldetta belopp ligga stilla . Det är nämligen den enda faktor isystemet som kan utlösa hamstring av läkemedel. En eventuell framtidahöjning av kortavgiften får inte sådana effekter. Den kan däremot leda tillsämre anslutning, dock beroende på hur högkostnadsskyddet i alternativ tvåjusteras. En annan möjlighet är att bonuserbjudandet uppfattas som merfördelaktigt och konsumenter som har förhållandevis låg läkemedels-förbrukning av oftast ganska billiga läkemedel väljer att betala själva.Inkontinenshjälpmedelm.m.Kostnaderna för inkontinenshjälpmedel bärs numera avprimärkommunerna och landstingen. Det återfanns tidigareunder utgiftsområde 25 3.3 A1, volym 9 men har numeraöverförts till det generella statsbidraget för landstingrespektive kommuner. Överföringen 1997/98 har inneburitatt statsbidraget höjts med 1998 ochytterligare 1999.I tidigare motioner har vi påpekat att användningen av inkontinensmedelbåde i kommunernas hemtjänst och när det gäller särskilt boende sker på ettofta slentrianmässigt sätt. Av bekvämlighetsskäl börjar ofta personalen attnyttja dessa hjälpmedel trots att bättre hjälp t.ex. vid toalettbesök skulleminska användningen. I många fall förskrivs också hjälpmedlen utanläkarkonsultation som kunde lett till ordination av sjukgymnastik etc. somskulle kunna göra patienterna i stort sett besvärsfria. har dessutomPharmacia-Upjohn fått ett nytt läkemedel godkänt med relativt begränsadebiverkningar. Detta torde innebära att behovet av blöjor borde minska ochersättas med läkemedel som i princip kommer att bli billigare. Kostnadernaför inkontinensmedel skulle också kunna minskas väsentligen om mannyttjar hjälpmedel av flergångstyp. Sådana finns och är dessutom betydligtangenämare för patienten att nyttja. Användning av läkemedel och hjälp-medel av flergångstyp skulle dessutom vara att föredra ur miljösynpunkt.Hanteringen, förskrivningen och användningen av inkontinenshjälpmedel- även sådana av flergångstyp och läkemedel - bör utredas, så attrekommendationer tas fram för att erhålla bästa möjliga utbyte av de nyametoder som kommer fram.Redan nu finner vi att kostnaderna för inkontinenshjälpmedel bör kunnaminskas väsentligt genom bättre behandlingsmetoder och användning avläkemedel och hjälpmedel av flergångstyp. Vi accepterar inte kostnads-ökningar för inkontinensmedel utan anser att rådgivning och vård förinkontinens skall förbättras som kostnaderna för hjälpmedlen skallkunna reduceras. Regeringen har varit inaktiv på det här som på så mångaandra områden. De bättre metoder som hade kunnat börja tillämpas harförkastats. Vi upprepar våra förslag och beräknar att kostnadernaför inkontinensmedel bör minska med för 2000 och 2001.En ny generation avläkemedel - Viagra m flEn ny generation läkemedel håller på att introduceras påbred front. Det första var potensmedel Viagra. Andramedel som redan håller på att introduceras i andra EU-länderär nya bantningsmedel och i "pipe-line" ligger ocksåminnesbefordrande läkemedel etc. Alla dessa läkemedel harett drag gemensamt. De kan i vissa fall utgöra terapi, när vadvi brukar klassificera som sjukdomstillstånd, föreligger. Denhuvudsakliga användningen kommer dock att gälla personersom i vedertagen mening inte är sjuka men vars livskvalitetkan höjas genom läkemedlet i fråga.I är Viagra subventionerat, men RFV:s beslut har givit upphov bred diskussion. En medelväg söks mellan subventionering och enskildförskrivning. Det borde vara möjligt att tänka sig ett system, där patientermed klara medicinska indikationer erhåller Viagra subventionerat (diabetes,prostatabesvär, vissa nervskador och liknande). I andra fall kan impotensföreligga utan att den direkt uppkommit genom sjukdom, varför andrakategorier kan få köpa medlet efter "enskild förskrivning" utan statligsubvention. Skall vi få råd att använda nya läkemedel krävsprioritering. bör enskilda få möjlighet att köpa läkemedlet efterförskrivning men utan subvention. Ingen bör utestängas från det högrevälbefinnande som läkemedlet kan ge.RFV:s beräkning av kostnaderna på årsbasis för Viagra beräknades till150 . Hänsyn har då tagits till att äldre, mindre effektivametoder försvinner. Om den tyska principen tillämpats hade kostnadernaminskat med . (Sannolikt blir kostnaderna högre.Efter tre veckors försäljning har Viagra förskrivits till 3.000 patienter. Enårskonsumtion har beräknats till ca , vilket skulle ge en total-kostnad på grovt räknat .) En medelväg, vilken viförespråkar, skulle sannolikt ge en kostnadsreduktion jämfört medregeringens på . Regeringen bör ge Social-styrelsen i uppdrag att komma med förslag till författningsändringar gällandefri förskrivning.Distribution av läkemedelApoteksbolagets i västvärlden helt unikadetaljhandelsmonopol har snart utretts i tre omgångar under1990-talet. har tydligen ännu intekunnat förmå sig till att föreslå ett avskaffande avdetaljhandelsmonopolet för läkemedel, men har tydligen inteheller kunnat övertyga andra departement, om attlagstiftningen om detaljhandelsmonopol är nödvändig för enför patienterna säker distribution av läkemedel.Apoteksbolaget har beviljats rätt att bedrivamonopolverksamhet ytterligare två år.I SOU 1994:110 föreslogs att en avreglering av Apoteksbolaget skullegenomföras . I och med regeringenshandlingsoförmåga i denna fråga samt tidsutdräkten när det gällt att kommatill rätta med en rad missförhållanden inom monopolet, föreslår vi att lagenom detaljhandelsmonopolet med läkemedel avskaffas från . Enkompetensreglering gällande rätt att bedriva apoteksrörelse erfordras.Bestämmelser härom kan ingå i läkemedelslagen. Distansförsäljning avläkemedel, även receptförskrivna, tillåts. Även en bestämmelse härom kaninföras i läkemedelslagen.Riksförsäkringsverket handhar nu prissättningen på läkemedel som ingår iläkemedelsförmånen. RFV:s uppgift i detta hänseende är också underutredning. Eftersom vi föreslår ett nationellt finansieringssystem är enförändring på detta område inte överhängande. På medkonkurrerande apotek/apotekskedjor torde en prisreglering vara överflödig.Införandet av det nya betalningssystemet förenklar apotekens arbete.Frikortshanteringen har varit dyrbar liksom att förklara de olika debiterings-metoderna.De sammanlagda effekterna av avregleringen av apoteksrörelse, för-enklade men ändå säkrare hanteringsmetoder, konkurrens från post-orderdistribution och nya apoteksformer etc. beräknas leda till sammanlagdarationaliseringseffekter på ca en miljard kronor.I budgetpropositionen, utgiftsområde 9 4.5.1, anges att bolaget skallminska sina kostnader med 1998. Vid bolagsstämmanden har staten som ägare också uttryckt att bolaget skall vidtaåtgärder för att minska kostnaderna för verksamhetsåren 1998 och 1999 medsammanlagt 400 miljoner kronor.Detta har lett till förslag om nedläggning av 25 apotek. Apoteksbolaget ärett privaträttsligt företag i statlig ägo. Ägaren staten har sviktat i sittägaransvar. De krav som staten tidigare ställt på Apoteksbolaget har varitoprecisa och minst av allt operationella. har regeringen från en renlåt-gå-styrning börjat tillämpa en form av direktstyrning på ett aktiebolagsom knappast kan vara förenligt med aktiebolagslagen. Staten kan inteprecisera exakta belopp för kostnadsbesparingar i bolaget i statens budget.Det är en uppgift för styrelsen. Det har också hävdats att styrelsen inte varinformerad om kravet på kostnadsnedskärningarna förrän i ett alltför sentskede av beslutsprocessen.Ovan har vi redan påpekat att det nya systemet för läkemedelsförmån påett mycket negativt sätt försvårat en rationell drift av kommer att dra dryga investeringskostnader. Det kompli-cerade högkostnadsskyddet som införde 1997 har krävt ett nytt ochförmodligen kostnadskrävande kreditsystem som personalen påapoteken belastats med krav på information om kostnaderna. harföretagsledningens uppmärksamhet dragits från mer vardagliga utvecklings-och rationaliseringsfrågor till förmån för ett kostnadskrävande och i mångastycken utopiskt datasystemutvecklingsarbete.Våra förslag ovan gör receptregistret och kredithanteringssystemetobsoleta och onödiga. Apoteksnätet i är förhållandevis glest. En frikonkurrens mellan apotek skulle sannolikt leda till fler och nya former avapoteksservice till båtnad för konsumenterna. När nu rationaliseringargenomförs inom Apoteksbolaget är det väsentligt att dessa sker medbeaktande av att företagets värde upprätthålls. De rationaliseringsåtgärdersom nu föreslås tycks snarare skada bolagets good-will.Utvecklingen av receptregistret och om det är möjligt kreditregistret skallsnarast avbrytas. Detta bör spara bortemot300 i Apoteksbolaget, vilket läkemedelskonsu-menterna och staten får nytta av genom lägre läkemedelskostnader, dvs.anslaget A2 bör kunna reduceras ytterligare. Med exakthur mycket är svårt att avgöra, eftersom regeringen inte anger på vilkagrunder och från vilka utgångspunkter de har budgeterat läkemedelsanslaget.Skall receptregistret skapas - och det framgår av riksdagsbeslutet att så skallske - kommer, om datautvecklingskostnaderna inte beaktas, anslagetunder A2 att vara underbudgeterat. Till detta kommer att staten får av underskridandet. Skulle däremot kostnaderna vara beaktadeborde anslaget, om man inte ger sig in på investeringen av ett receptregister,kunna reduceras med . Hur förhållandena ängestaltar sig kommer kraven på budgetanslag att vara 300 miljoner kronorlägre genom att receptregistret avförs från investeringsplanerna. Vidare börRFV vid fastställande av AUP beakta kraven på rationaliseringar på ca200 1998 och vardera följande år. Hur detta kan ske framgårav följande avsnitt.Ytterligare rationaliseringarmöjligaYtterligare besparingar kan åstadkommas genomförskrivning av mindre förpackningar i ökad utsträckning.Det nya betalningssystemet innebär att varken patient ellerläkare har några incitament att skriva ut för storaförpackningar. Är läkemedlet lämpligt kan receptet användasfler gånger. Måste medicinbyte göras innebär detta att svinnreduceras. Uppskattningar om vad de läkemedel kostar, somkastas har angivits till uppemot 500 miljoner kronor.Visst svinn förekommer alltid men betalningssystemet kansäkerligen reducera det åtminstone med två femtedelar.Prissättningen av läkemedel har alltid tagit inflationen med i beräkningen.Ett nytt dyrt läkemedel har således automatiskt fått ett avsevärt realt sänktpris efter introduktionen. Förhållandena har ändrats, vilket innebäratt RFV noggrannare måste följa priserna på äldre produkter och aktivtgenomföra en prisanpassning i stället för den som tidigare automatisktskedde genom inflationen. Det smidigaste sätte att få snabb anpassning voreprissättning utan priskontroll.Vidare kan statskassan hämta in de avsedda kostnadsövervältringar somprimärkommunerna gjorde i samband med ädelreformen och somkommunerna fick betalt för vid skatteväxlingen med landstingen. Beloppetmotsvarar minst 300 till . Då har vi bortsett fråninkontinensprodukter.Landstingens rationaliseringseffekter genom läkemedelsterapi somunderlättar övergången från sluten till öppen vård på en rad områden gerrationaliseringseffekter på minst 300 till . Ävenprimärkommunerna torde få motsvarande rationaliseringseffekter när detgäller visst psykiatriskt omhändertagande. Andra statliga försäkringsformerfår också lägre kostnader på grund av tillgången till moderna antidepressivamedel. Socialförsäkringssystemet kommer dessutom att kunna avlastasbetydande kostnader, när nya läkemedel vid schizofreni finns tillgängliga.Besparingar torde uppgå sammanlagt för försäkringssystemen istorleksordningen för landstingen och de statliga social-försäkringssystemen. Merparten faller på landstingen. Alla de rationali-seringsmöjligheter vi pekar på i detta avsnitt utgör endast exempel. Att detfinns möjligheter att få ned kostnaderna ytterligare över en litet längre periodvisar två saker, att rationaliseringar på är möjliga utanatt försämra konsumenternas apoteksservice och Apoteksbolagets framtidaförsäljningsvärde.Sammantaget innebär de förslag vi presenterat ovan att vi föreslår att underutgiftsområde, anslag A 2. anslå 9.391.000.000 kronor för 1999.Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar återinföra ett nationellt läkemedelsförmånssystemi enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar avskaffa lagen om receptregister i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att beslutar annulera avtalet med landstingen och bortse frånavtalets bestämmelser om överföringsvinster respektive förluster i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om ett nytthögkostnadsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inkontinenshjälpmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fri förskrivning av vissa nya typer av läkemedel och att Viagraendast skall subventioneras för vissa tydligt angivna indikationer,7. att hos regeringen begär förslag om upphävande avApoteksbolagsmonopolet i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rationaliseringsmöjligheter inom läkemedelsförsörjningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett framtida avskaffande av prisregleringen för läkemedel,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uttag av avgifter från läkemedelsindustrin ochläkemedelsimportörer,11. att beslutar anslå 9 för utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg anslag A 2 Bidrag förläkemedelsförmånen 1999 i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()