ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So380 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vidgning av familjebegreppet till att omfatta hetero-, homo-och bisexuella,12. att uppdrar åt regeringen att tillsätta en utredning om det lågabarnafödandets orsaker, konsekvenser och motmedel, 23. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutökad och kvoterad föräldraförsäkring, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att de aviserade höjningarna av barnbidraget kommeralla barn till del,5. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av utökad föräldrautbildning,6. att hos regeringen begär att ges i uppdrag attupprätta en plan för återuppbyggandet av barnvårdarverksamheten,7. att uppdrar åt regeringen att återkomma med en utvärderingav konsekvenserna av förändringen i , 18. att hos regeringen begär en plan för utvidgad verksamhet vidfamiljerådgivningsbyråer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka möjligheterna att utse kontaktperson/ombud för barn,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om unga invandrade kvinnors situation, 211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förstärkning av det statliga ansvaret för barnkonventionen.Stockholm den 25 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()1 Yrkandena 1 och 7 hänvisade till LU.2 Yrkandena 2, 3 och 10 hänvisade till SfU.
mot · GM02So383 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So383av m.fl. (v)Stöd till rikskvinnocentrumRikskvinnocentrum är en specialistenhet för kvinnor som misshandlatseller våldtagits. Detta centrum bedriver sedan starten sinverksamhet vid Kvinnokliniken på i Uppsala.Rikskvinnocentrum har ett trefaldigt uppdrag:? I förgrunden står självklart patientverksamheten och utveckling avarbetet med omhändertagande av utsatta kvinnor?? Utbildning och information om verksamheten över landet och inter-nationellt?? Forskning och utveckling?För innevarande budgetår 1998 bidrog staten med förverksamheten och läns landsting bidrog med lika mycket. I åretsbudgetproposition finns inga medel avsatta till Rikskvinnocentrumöverhuvudtaget och framtiden för den fortsatta verksamheten vid dennaviktiga enhet är oviss.I kvinnofridspropositionen (Prop. 1997/98:55) återges kommissionensbedömning av centret, man lyfter fram vikten av att utveckla kunskaper kringomhändertagandet av kvinnor som utsatts för våld liksom medicinskakunskaper om effekter av det dolda våldet. Där framhålls också vikten av attnya centrer startas runt om i landet, med målsättning att varje landsting påsikt skall ha ett centrum. Det uttalades i propositionen att bidraget tillRikskvinnocentrum var ett engångsbelopp p.g.a. centrumets rikstäckandekaraktär. Det talas mycket om kvinnofrid men att få anslag till forskning ochvård inom området är inte alltid så lätt. Rikskvinnocentrum är unikt ivärlden, i den bemärkelsen att man lyckats samordna olika myndigheter ochfrivilligorganisationer. Det skulle vara mycket olyckligt om man lade ned ensådan spetsverksamhet.Rikskvinnocentrum är ett nationellt centrum för forskning inom området.Där finns kompetens och erfarenhet som det är viktigt att sprida. Riks-kvinnocentrum är en nationell angelägenhet till skydd och gagn för de allramest utsatta kvinnorna. Rikskvinnocentrum har aldrig varit avsett att finnasenbart för län och det är lätt att konstatera att det är långt kvar tillmålet att omhändertagandemodellerna, kunskaperna och forskningen ärspridd i hela landet. Det pågår dock en utveckling i denna riktning, liksomdet internationella intresset för verksamheten ökar. Det är en viktig uppgiftför centret att stimulera och påskynda denna utveckling. Det är mot dennabakgrund synnerligen olyckligt att det ej avsatts medel till stöd för verk-samhetens fortsatta utveckling i budgetpropositionen . Vänsterpartietanser att staten även fortsättningsvis skall ta ett ekonomiskt ansvar förverksamheten. Vi utesluter inte att verksamheten helt kan överförastill , men detta kan först bli aktuellt när liknande centrer byggtsupp på fler platser i landet.När det gäller finansieringen föreslår vi att den görs inom ramen för UO 9exempelvis att pengar tas från A3 Bidrag till hälso- och sjukvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen inom ramen för utgiftsområde 9.Stockholm den 28 oktober 1998Ingrid ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02So385 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So385av m.fl. (v)Ersättning till funktionshindradeFör många människor med olika funktionshinder utgör den lagstadgade(LSS) rätten till daglig verksamhet något mycket viktigt i deras liv. Attgå till ett dagligt arbete där man känner att man uträttar någotmeningsfullt för andra människor eller för samhället, är ett lika stortbehov hos människor med som utan funktionshinder. Arbetet är extraviktigt för människor med funktionshinder för att de skall uppleva att delever ett värdigt liv. Många människor med psykiska funktionshinder är -på grund av att de fått bistånd enligt LSS och placerats i dagligverksamhet - inte avlönade i vanlig mening utan får sin försörjninggenom förtidspension/sjukbidrag och rehabiliteringsersättning. En viktigkomponent i arbetets sociala dimension är att få lön för det arbete manuträttar. Detta förhållande påtalas ofta av de funktionshindrade och derasanhöriga. Funktionshindrade känner sig med all rätt utnyttjade avkommunen. Funktionshindrade, som placerats i daglig verksamhet, kanutifrån sin förmåga aktivt bidra till samhället med sina arbetsinsatser ochborde rimligen få betalt för det.Vänsterpartiet anser därför att kommunerna bör ersätta de funktions-hindrade, utöver det bistånd de erhåller, för det arbete de utför med någonform av stimulansbidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen för kommunerna klarlägger vad sommenas med daglig verksamhet för funktionshindrade,2. att begär att regeringen återkommer med förslag om hurkommunerna skall ersätta funktionshindrade för det arbete de utför ikommunal regi.Stockholm den 26 oktober 1998Ulla ()()()()()Carlinge Wisberg (v)()()
mot · GM02So394 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So394av och ()BilstödsreformenBilstödsreformen genomfördes . När den nu gällandelagen och förordningen infördes, innebar det att bilen intelängre sågs enbart som ett medel för försörjning, utan ocksåsom ett hjälpmedel för att minska ett förflyttningshandikapp.Genom reformen skulle även människor med mycket lågainkomster ges förutsättningar att skaffa bil. Man ville ocksåfå rätsida på förhållandet att flera myndigheter varinblandade. Ett av syftena var också att nedbringa kostnadenför färdtjänsten. Bilstödet ger funktionshindrade envidsträckt möjlighet till valfrihet. Demokratiskt ochsamhällsekonomiskt är stödet rätt använt en samhällsvinst.Bilstödet skall syfta till att människor med funktionshinder kan leva ettaktivt, självständigt och oberoende liv och att den enskilde har rätt tillvärdighet och respekt i sitt resande.Den nu pågående översynen av anslagskonstruktionen bör kompletterasmed en diskussion kring de förslag som presenterades i utredningen (Rätten till Ratten). Den bör också utreda det nuvarande bilstödets svagheteroch styrkor ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Detta kan ske genom i översynen undersöker hur ett framtida bilstödsanslag positivt/negativtpåverkar statens finanser. Det är angeläget att göra en utredning för att fåklarlagt om funktionshindrades möjligheter att åka med egen bil ocksåbetyder att man i mindre utsträckning nyttjar den kommunala färdtjänsten.Översynen bör i sitt arbete aktivt ta del av handikapprörelsens praktiskaerfarenhet av reformens styrkor och svagheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om komplettering av den pågående översynen.Stockholm den 27 oktober 1998Lena ()()
mot · GM02So395 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So395av m.fl. (s)Kultur i vårdenStockholms läns landsting har bedrivit etttvärvetenskapligt forskningsprogram med inriktning på den åldrandemänniskan - Kultur i vården visavi vården som kultur.Forskningsprogrammets syfte har varit att försöka se människan i etthelhetsperspektiv och att skapa ny kunskap och ökade insikter, någotsom i sin tur kan resultera i praktiska tillämpningar som förbättrarvårdsituationen för patienter, anhöriga och personal.Forskningsprogrammet har haft en tvärvetenskaplig inriktning ochomfattat ämnesområden som medicin, pedagogik, psykologi, socialantropo-logi, etnologi, dans, musik, litteratur och konst. Tanken har varit att de tvär-vetenskapliga ansatserna ska stimulera till fruktbara gränsöverskridanden.Forskningsprogrammet har bidragit till att vidga förståelsen för betydelsenav samverkan mellan kultur och vård för patienter, anhöriga och vårdgivare.Flera resultat har visat att kulturen i vid mening är av stor betydelse för denenskilda personen på sjukhuset, sjukhemmet och servicehuset. Detta kan ledatill nya arbets- och förhållningssätt som ger de äldre en mänskligare ochvärdigare vård.Resultaten har dessutom visat att musiken och dansen kan vara en förut-sättning för kommunikation mellan människor som drabbats av degenerativaålderssjukdomar, vårdgivare och anhöriga samt i samspelet mellan äldre ifriskvårdssyfte.Behovet av kunskap och nytänkande är stort. Forskning om det sjuka ochfriska åldrandet har varit eftersatt och det finns inte någon stor kunskapsbankatt utgå ifrån. har vi en förändring i folkpyramiden där de äldresandel av befolkningen blir allt större. Vi kan alltså förutsätta att antaletmycket gamla, demensdrabbade personer kommer att öka kraftigt i takt medförskjutningen av befolkningen till högre åldrar. De äldre har både behov avoch rätt att göra anspråk på en värdig vård och omsorg. De har rätt till nyaintryck och att fortsätta att utvecklas. Forskningsprogrammets insikt omkulturens läkande effekter är här mycket viktig. Programmet och de enskildaprojekt som ingått har bidragit till en bättre helhetssyn och en ökadlivskvalitet för patienter, anhöriga och personal.Det är därför angeläget att föra ut resultaten av projekten till vårdutbild-ningarna och den praktiska vården och omsorgen, både inom landstingen ochkommunerna i hela landet. Det skulle bland annat kunna ske genomfördjupningskurser inriktade på kultur i äldrevården och äldreomsorgen pågymnasieskolans omvårdnadsprogram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturens betydelsefulla roll i vården.Stockholm den 26 oktober 1998Agneta Brendt (s)()()()()()Elisebeht ()()
mot · GM02So396 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So396av och ()Öppet intag till behandlingshemMånga människor som har drogproblem vill inte ha kontaktmed . Man upplever att det är kränkande förderas identitet och integritet.I prövas en modell med ett öppet intag till enav deras institutioner med Minnesotainriktning. Resultaten är goda.Ett relativt stort antal människor med svåra drogproblem som intehar varit kända av har sökt vård och också garanterats full-ständig anonymitet. Efterbehandlingen sker sedan hos AA och NA. Social-tjänsten och står för kostnaderna. Behandlingshemmetdebiterar kostnaderna för varje klient utan att vårdbedömare eller social-sekreterare är inblandade.De samhällsekonomiska vinsterna är stora, framför allt genom att försäk-ringskassan kan minska långa sjukskrivningsperioder och att människor kanåtergå till sitt ordinarie arbete tidigare. För den enskilde är vinsterna ocksåstora genom att man på ett tidigt stadium kan bearbeta sina drogproblem ochdärigenom behålla sitt nätverk som arbete, familj och vänner. Vilket innebäratt drogmissbruket inte får så stora konsekvenser.Modellen ger därmed möjlighet för många människor med drogproblem attta makten över sina egna liv. erfarenhet, efter ett och ett halvtår, är att av de personer som använt sig av öppet intag inte har kontaktmed . Risken för att någon skulle vilja överutnyttja vården ärtroligtvis liten, eftersom det är ett stort individuellt steg att erkänna sittdrogproblem och sedan söka behandling.Kommunen skall också ha kontroll över vilka behandlingshem somerbjuder öppet intag, så att man undviker oseriösa behandlingshem.Den föreslagna modellen för ett öppet intag kräver en annan typ avfinansiering. Därför är det viktigt att staten ger sitt godkännande och stöd församarbete mellan olika vårdfinansiärer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa behandlingsmetoder.Stockholm den 26 oktober 1998Mariann ()()
mot · GM02So397 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So397av de ()Förbättringar för anhörigvårdareDen övervägande delen av dagens omvårdnad och omsorgges av anhöriga. Trots detta är det många som tror attanhörigas insatser är ett komplement till det offentliga.Verkligheten visar att det snarare är tvärtom. Anhörigvårdaresvarar för av allt omsorgsarbete.Inget kan vara bättre för den som behöver omvårdnad och omsorg än attkunna få den av nära och kära. Och det är självklart att denna omvårdnad ochomsorg skall ges men det finns naturligtvis till slut både fysiska, psykolo-giska, mänskliga och ekonomiska begränsningar för hur mycket det går attbegära av en anhörig.Anhörigvårdarnas situation har uppmärksammats genomolika projekt till vilka statliga medel har anslagits. Det finns också olikaformer av ekonomisk ersättning för anhörigvårdare. Villkoren och ersätt-ningsnivåerna varierar starkt mellan kommunerna. Antalet som får anhörig-bidrag minskar, liksom anhöriganställningarna. Det är många som trots att degör dygnet-runt-insatser inte får någon ekonomisk ersättning för detta.Ett antal kommuner har inrättat anhörigkonsulenter, vilka på olika sättskall uppmärksamma anhörigvårdarnas situation. Detta gäller såväl på ettallmänt plan som när det gäller att söka förbättra möjligheterna att fysisktoch psykiskt orka med att vara anhörigvårdare. För att anhörigvårdare skallorka behövs olika stödinsatser, till exempel en garanterad möjlighet tillavlastning. Det stöd och den avlösning som anges i socialtjänstlagen är enfrivillig verksamhet för kommunerna. Detta gör att många anhörigvårdarelever under stor press och osäkerhet.I det nya pensionssystemet faller anhörigvårdarna utanför. Framför alltgäller detta många kvinnor som kommer att få sämre pension för att de valtatt vara hemma och vårda anhöriga. Om anhörigvårdarna inte kan komma ini det nya pensionssystemet kan en annan lösning vara att stat/kommuntecknar privata pensionsförsäkringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning av anhörigvårdarnas pensionssituation.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02So398 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So398av och ()Läkemedel i trafikenProblemet med läkemedel i trafiken utgör ett område som är"bortglömt" i dagens debatt. Området har ståtti skuggan av debatten om promillegränser vad gäller alkoholoch narkotika i trafiken. Till skillnad från dessa båda gruppermed missbrukare finns det enkla medel som står till buds föratt påverka dem som använder läkemedel. Dessaläkemedelsanvändare är ofta omedvetna om den fara deutgör i trafiken och intar med all säkerhet en välvillighållning till att avstå från bilkörning i samband medanvändning av visst läkemedel.Dagens regelsystem räcker inte till för att informera läkemedelsanvändareom läkemedlets trafikfarliga egenskaper. Det gällande frivilligasystemet med märkning av trafikfarliga läkemedel med en triangel ochkunskapen om triangelns innebörd fungerar dåligt. Därför vill vi initiera attäven läkemedelsområdet vägs in i arbetet med att nedbringa antal dödade ochsvårt skadade i trafiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedel i trafiken.Stockholm den 27 oktober 1998Ann-Marie ()()
mot · GM02So399 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So399av och ()Folkhälsoarbete i kommunernaI en del landsting, bl.a. i , har man sedan några årtagit initiativ till lokala hälsoråd i varje kommun.Landstingets ansvar för att förebygga ohälsa finns inskrivet ihälso- och sjukvårdslagen. Kommunerna har ett ansvar förmänniskors hälsa och välfärd enligt hälsoskyddslagen ochsocialtjänstlagen. skall enligt lag omallmän försäkring vidta åtgärder för att förebygga ochminska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna.Kassan skall samverka med bl.a. arbetsgivare,arbetstagarorganisationer, hälso- och sjukvården,, arbetsförmedlingen och andra myndigheter.Lokala hälsoråd finns nu i många kommuner men drivs på olika sätt ochmed olika sammansättning. I hälsorådet kan bl.a. ingå chefstjänstemän frånprimärvården, , polisen, , skolan, arbetsför-medlingen och näringslivet. Samarbetet mellan de olika aktörerna har storbetydelse för kommunens folkhälsofrämjande arbete.Med folkhälsa avses det allmänna hälsotillståndet hos befolkningen. Påindividnivå kan ohälsa ofta tyckas inträffa slumpartat, men på befolknings-nivå blir det tydligt att livsvillkor och levnadsvanor har ett klart sambandmed hälsotillståndet. Folkhälsa är en samhällsangelägenhet.Det är viktigt att varje myndighet och organisation har sitt ansvar inom detegna ansvarsområdet. Men saknas det övergripande ansvaret för detförebyggande folkhälsoarbetet. Kommunerna borde ha det övergripandeansvaret att organisera lokala hälsoråd som skall arbete förebyggande ochfrämja en god hälsa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att klargöra ansvarsfördelningen i förebyggandehälsoarbete.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart Klockare (s)()
mot · GM02So403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So403av m.fl. (s)AmningshjälpenMånga nyblivna mammor känner en stor osäkerhet över att börja ammasitt barn. Förlossningen kan vara mycket omtumlande för den nyblivnamamman och barnet.När amningen sedan skall fungera finns det många fysiska och psykiskafrågetecken innan allt fungerar. Nyblivna mammor går hem tidigt frånsjukhusen och vi vet betydelsen av amning för att minska allergirisken.Amningshjälpen är en ideell organisation som på frivillig basis hjälpernyblivna mammor, som har bekymmer med amningen. Många "hjälp-mammor" runt om i hela landet har telefonjour dygnet runt utan någon somhelst ersättning.Hittills har riksorganisationen fått bidrag. Bidraget äravgörande för att "hjälpmammorna" runt om i landet ska kunna utbilda sig.Dessa hjälpmammor gör en oerhört stor och viktig insats för att hjälpaosäkra nyblivna mammor. Det råder numera inga delade meningar om attamning är det absolut bästa för de nyfödda barnen och samhället bör visastort intresse för att så många mammor som möjligt får chansen att ammasina barn. Det finns tendenser som visar att amningen bland unga invandrar-kvinnor minskar. Vi känner en viss oro över att denna ideella verksamhetinte skall kunna forsätta. Vi anser att Amningshjälpen fortsättningsvis skallha årligt bidrag för sin verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Amningshjälpen.Stockholm den 26 oktober 1998Monica ()()()Elisebeht ()()()()()
mot · GM02So404 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So404av m.fl. (v)Skadestånd och socialbidragEkonomiskt bistånd utges i de flesta kommuner endast tillden person som är helt barskrapad. En kvinna somvåldtagits, misshandlats eller utsatts för sexuella övergreppkan erhålla skadestånd för de skador hon utsatts för. Ofta hördessa brottsoffer inte till de mer välbeställda människorna,dvs. de med god ekonomi. Om en sådan kvinna tvingas sökaekonomiskt bistånd för sitt uppehälle, tvingas hon i förstahand att leva på skadeståndsersättningen. När den är slut,kontrolleras hur kvinnan använt pengarna. Eventuelltdiskuteras om skadeståndet enligt norm inte borde räcktlängre med följd att ekonomiskt bistånd kan nekas. Ofta ärskadestånden avsedda att täcka terapikostnader och för attbrottsoffret skall kunna gå vidare i sitt liv, men om de skallanvändas till det dagliga uppehället, förfelar skadeståndet sittsyfte.I de nu gällande allmänna råden från (1992:4) sägs:"Utdömt skadestånd räknas som inkomst till den del det inte utgör ersättningför extra kostnader för vård och behandling." I det förslag till nytt allmäntråd som just nu är ute på remiss (remisstiden går ut ) sägs:Om den enskilde förfogar över kontanter, banktillgodohavanden eller andratillgångar som lätt kan realiseras (t.ex. aktier och obligationer) bör dessabeaktas vid bedömningen av en sökandes behov av försörjningsstöd ... ochatt ... skadestånd som kompenserar den skadelidande för ekonomiskaförluster med anledning av skadan och som inte utgör ersättning förinkomstförlust ... inte bör medföra en reducering av försörjningsstödet.Samma sak gäller för stipendier och fondmedel som äravsedda för ett visst ändamål, t.ex. en resa. Vänsterpartietanser att detta även borde gälla personliga skadestånd somutdömts för sveda och värk och för psykiskt lidande. Dettakan jämföras med lagstiftningen om utmätning,(utsökningsbalken 5:7) där skadestånd, som är utbetalade förkränkning av den personliga integriteten, skyddas frånutmätning under vissa förutsättningar (pengarna hållsavskilda etc.) och . Här har lagstiftarna valt attta hänsyn till skadeståndets personliga karaktär så att det fårgå före fordringsägares rätt att få sin skuld betald. Det kanifrågasättas om inte socialtjänstlagen borde reglera vilkatillgångar som skall beaktas vid beslut om ekonomisktbistånd, men eftersom det är en omfattande fråga nöjer vi ossmed att i vart fall föreslå att regeringen ges i uppdrag attåterkomma med förslag till om ändring isocialtjänstlagen som leder till att ideella skadestånd somutdömts för sveda och värk och för psykiskt lidande inteskall reducera möjligheten till ekonomiskt bistånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring isocialtjänstlagen enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()()()()()Carlinge Wisberg (v)()()