mot · GL02Jo33 · 1998-02-05 00:00:00 — Ännu bättre hade detvarit om regeringen först hade låtit bli att montera ned denna viktigafunktion.En förutsättning för att tillsynen ska fungera är resurstillskott. Riksdagenbör göra ett principuttalande om detta.Frivillig miljöstyrning ochmiljörevisionMan kan se en utveckling där företagens satsning påfrivilliga miljösystem i förlängningen leder till en förändradroll för myndigheternas tillsynsverksamhet. I takt med att tex ISO 14001 och EMAS vinner allt större uppslutningbyggs det upp en allt större och bredare kompetens inom deorgan som arbetar med tredjepartsrevideringar.Myndigheterna bör på olika sätt främja och stimuleranäringslivets frivilliga miljöstyrningsarbete. Detta kan skegenom att någon form av incitament ges till företag sominfört miljöstyrningssystem. Exempelvis kantillsynsavgifterna differentieras så att de uppmuntrar tillcertifiering och en bättre resurshushållning. Det bör ocksåuttalas att en långsiktig strategi för den offentligaupphandlingen bör vara att upphandling endastkommer att ske med aktörer som är miljöcertifierade.TillträdeRegeringen föreslår att myndigheterna ska ha rätt till tillträdetill annans mark i den mån det behövs för att de ska kunnafullgöra sina uppgifter enligt balken. Vi vill betona vikten avatt ägaren och andra innehavare av marken underrättas i godtid innan ett förestående tillträde. Härigenom kan detundvikas onödig irritation och vissa skador på mark ochväxtlighet. Underrättelseskyldigheten, inkluderande enuttrycklig rätt för markägaren att få yttra sig i saken, är avsådan betydelse att det inte räcker med de uttalanden som harvarit i förarbetena. Skyldigheten att underrätta måste kommatill uttryck i en lagbestämmelse. Vid misstanke om brottgäller naturligtvis vanliga rättsregler.Straff och förverkandeRegeringen föreslår att straffbestämmelserna på miljörättensområde ska skärpas och samlas i . Vi har intenågon avvikande uppfattning i denna fråga, men villunderstryka vikten av att rättsapparaten har tillräckligaresurser för att kunna arbeta effektivt och klara av sinaåtaganden på ett tillfredsställande sätt. Samma kritik som viframförde ovan när det gäller tillsynsmyndigheterna ochderas bristande resurser kan vi rikta mot regeringen när detgäller olyckliga besparingar på de rättsvårdandemyndigheterna i stort. Vi har i budgetsammanhang anvisatmer medel än regeringen för att säkerställa de rättsvårdandemyndigheternas styrka. Också på detta område bör riksdagengöra ett principuttalande om att resurstillskott är enförutsättning för en fungerande lagstiftning.Vi har genomgående låga straff på miljöbrott och det är sällan någonfälls med hårdare straff än dagsböter. Regeringen förslår att straffen föröverträdelser på miljöområdet ska skärpas. I de allra flesta fall ska de sträckasig från böter till fängelse i högst . För grova miljöbrott ska skalansträcka sig från till högst sex år.Från åklagarsidan har det kommit ett antal kritiska synpunkter somfokuserar på de svårigheter som finns att utdöma kännbara straff. Statistikentalar sitt tydliga språk. polisanmäldes 327 personer för brott motmiljöskyddslagen, 17 fällande domar avkunnades. Samtliga fick böter, ingenfick fängelse. fälldes en enda person för miljöbrott enligtbrottsbalken. Han fick böter.Vi anser att regeringens förslag inte är tillräckligt genomarbetat och att detfinns anledning att fråga sig om straffskalan ligger på en rimlig nivå. Straffenför överträdelser på miljöområdet måste uppfattas som avskräckande ochdärigenom fylla sin viktigaste funktion i att verka förebyggande ochåterhållande på de mindre seriösa aktörer som dessvärre finns.Miljöbrott kan ibland vara en del av en näringsverksamhet som syftar tillvinning. För att få tillräcklig allmänpreventiv effekt bör straffskalan skärpas.För miljöbrott bör man kunna dömas till böter eller till fängelse i högst 4 år.För grova miljöbrott bör straffskalan sträcka sig från fängelse tillhögst10 år.MiljösanktionsavgifterRegeringen föreslår att tillsynsmyndighet ska påföranäringsidkare en särskild miljösanktionsavgift vidöverträdelser av miljöregler och vid överträdelser av tillståndoch villkor som gäller för verksamheten.Kristdemokraterna ställer sig bakom principen om miljösanktionsavgifter,men anser att de är för lågt satta. Det finns många trista exempel på hurföretag har kunnat tjäna miljonbelopp på att underlåta miljöåtgärder. Medregeringens föreslagna avgiftsnivåer blir det i praktiken möjligt förskrupelfria aktörer att redan i förväg kalkylera in det maximala beloppet på500 000 kr.Vi anser att beloppen måste vara kopplade direkt till dels hur mycket enförebyggande åtgärd skulle ha kostat, avgiften ska alltid ligga väsentligthögre än det beloppet, och dels till hur stora skador som har uppstått. Detfinns ingen anledning att ha något maximibelopp.Regeringen föreslår att tillsynsmyndighet som ett led i sin tillsyn ska prövafrågan om påförande av miljösanktionsavgift. Av flera skäl, inte minst frånrättssäkerhetssynpunkt, bör det dock inte vara myndigheten som beslutardetta, utan det ska vara en fråga för miljödomstolen. fårhos miljödomstolen hemställa om att verksamhet påförs miljösanktions-avgift, och miljödomstolen har då att ta ställning till detta.Ersättning vid ingripandenav det allmännaMiljöbalkens utformning kan komma att leda till tvister ocholika tolkningar huruvida en aktör ska ha rätt till ersättningeller inte när en myndighet ingriper i pågående verksamhetav bl a miljöskäl. Lagrådet har haft anledning att i detaljkommentera förslaget. Vi vill framhålla vikten av attregeringsformen ska gälla och att ersättning i förekommandefall skall utgå. Skyddet för pågående markanvändning fårinte undergrävas och grundlagens skydd för ägande ochersättningsrätt skall respekteras. bör göra ettsärskilt principuttalande i denna fråga.Skadestånd för vissamiljöskadorRegeringen föreslår att bestämmelserna i miljöskadelagenska arbetas in i . Detta är ett förslag vi ställer ossprincipiellt bakom, men regeringen avstår olyckligtvis frånatt förlänga preskriptionstiden för miljöbrott.Frågan om förlängd preskriptionstid för miljöskada diskuterades vidmiljöskadelagens tillkomst. Det finns goda skäl för att föreslå det. Dels kandet dröja länge innan skadeverkningar visar sig, dels ökar möjligheternasuccessivt att med tillräcklig grad av sannolikhet fastslå att en vissföroreninghar varit orsak till skada. Att en skadegörande verksamhet skulle kunnakomma ifrån ansvaret för sina föroreningar redan på den grunden att det innan skadeverkningarna klart visat sig utgör ett avsteg från deprinciper om ansvar för miljöföroreningar som i övrigt vill geuttryck för. Därför menar vi att preskriptionstiden för sak- och personskadaska utsträckas till trettio år.Utöver de skador som ger rätt till skadestånd enligt miljöskadelagen i dessnuvarande omfattning skall också tillföras person- och sakskada orsakad avjoniserande strålning och biotekniska produkter.Utvidgning avmiljöskadeförsäkringssystemet med ensaneringsförsäkringNär det gäller anspråk på ersättning urmiljöskadeförsäkringen prövas detta i ett slutetMiljöskadekonsortium. Eventuella överklaganden går till ensärskild nämnd bestående av en domare, ett parriksdagsledamöter samt ett par sakkunniga. Vi anser att enbättre lösning vore att ärendena handläggs i miljödomstolenenligt de regler som gäller för skadeståndsprocesser enligtmiljöskadelagen, och med den insyn och öppenhet som detdär är fråga om. Regeringen bör återkomma med förslag omdetta.Kommunernas,länsstyrelsernas och decentrala myndigheternasrollPå samma sätt som miljötillsynen och de rättsvårdandemyndigheterna är beroende av tillräckliga resurser för attfungera tillfredsställande så behöver också kommuner,länsstyrelser och centrala miljömyndigheter resurser som kanmöjliggöra ett fullgörande av de uppgifter som riksdag ochregering ålägger dem. Också detta bör markera iett särskilt uttalande.Utvärdering av miljöbalkenRegeringen föreslår att ska träda i kraft den 1januari 1999. Vi konstaterar att det av regeringentillbakadragna förslaget till miljöbalk skulle ha trätt i kraftden . Detta gör en skillnad på tre och ett halvt århelt i onödan.Dessvärre innebär denna regerings samlade förslag till miljöbalk så mångafrågetecken att ingen kan överblicka konsekvenserna. Ansvaret vilartungt på regeringen för detta och ingen vet vad riksdagsbehandlingen avmiljöbalken kan leda till. Resultatet av riksdagsbehandlingen bör snarastmöjligt utvärderas. Utvärderingen bör sedan ligga till grund för den fortsattaprocessen för att förbättra . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lagen om skötsel av jordbruksmark ej skallingå i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhållande till annan lagstiftning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att skapa större klarhet om de allmännahänsynsreglernas rättsliga status och räckvidd,4. att beslutar om sådan ändring i de allmänna hänsynsreglernaatt regler till värn för den biologiska mångfalden uttrycks,5. att beslutar i enlighet med vad som anförts i motionen omproduktvalsprincipen,6. att beslutar om sådan ändring i 3 kap. 4 § attbrukningsvärd klassas som riksintresse,7. att beslutar om förstärkt vattenskydd i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsnormer,9. att beslutar om sådan ändring i 5 kap. 3 § attsista meningen lyder "Vid planering och planläggning skall kommuner ochmyndigheter se till att förutsättningar skapas så att miljökvalitetsnormernauppfylls",10. att beslutar att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar skallbegränsas till verksamheter med betydande miljöpåverkan i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sektorsmyndigheterna bör utreda vid vilka fallmiljökonsekvensbeskrivningar skall krävas så att detta tydliggörs,12. att beslutar att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar ävenskall omfatta prövning av utsättande av gentekniskt modifierade produkter ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om ändringar i lagstiftningen avseendekommersiellt utnyttjande av allemansrätten i enlighet med vad som anförts imotionen,14. att beslutar avslå förslaget om tillståndsplikt förhusbehovstäkter,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till återkomma med en avvägning av vad som skallbetraktas som kommersiella täkter respektive husbehovstäkter,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentmakt och produktinformation,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av samrådsskyldighet mellan materialbolag ochkommuner,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om materialbolagens rättsliga status,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förfarandet vid tillåtlighetsprövning av större trafikanläggningaroch vattenverksamhet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljödomstolar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda tillståndsfrågor,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöorganisationers talerätt,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillräckliga resurser för miljötillsyn,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om incitament för att stimulera frivillig miljöstyrning,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillträde,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillräckliga resurser till de rättsvårdande myndigheterna,27. att beslutar om skärpt straffskala för miljöbrott och grovamiljöbrott i enlighet med vad som anförts i motionen,28. att beslutar att ej sätta ett beloppstak för miljösanktions-avgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen,29. att beslutar att miljödomstol är det organ som ska besluta ommiljösanktionsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående ersättning vid ingripanden av det allmänna,31. att beslutar om förlängd preskriptionstid för miljöbrott ienlighet med vad som anförts i motionen,32. att beslutar om utvidgning av rätten till skadestånd enligtmiljöskadelagen i enlighet med vad som anförts i motionen,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prövning av ersättning enligt miljöskadeförsäkringen,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas, länsstyrelsernas och de centralamiljömyndigheternas roll och nödvändigheten av tillräckliga resurser,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av den nya .