mot · GM02N336 · 1998-10-28 00:00:00 — Det kräver nya fördelningsinstrument som sätter avvinster till utbildning och som kan kontrollera uttaget av arbetstid samtidigtsom rörlighet hos arbetskraften stimuleras. Anpassningsförmågan skall gällahela ekonomin utan att de sociala villkoren för löntagarna försämras.Vänsterpartiet menar att arbetsrätten bör förstärkas mot bakgrund av destora förändringarna som skett i arbetslivet. Men det behövs också nyaövergripande centrala avtal som reglerar arbetslivet. Lönebildningen bör varastabil och garantera parternas integritet. Rätten till kompetensutveckling börbetraktas som grundläggande i ett modernt arbetsliv. Allt fler faller utanfördet arbetsrättsliga skyddsnätet genom de lösare anställningsformerna och ettunderminerat arbetstagarbegrepp. Distansarbete, inhyrning av arbetskraft ochrader av atypiska anställningsformer och arbetsvillkor motiverar ettnytänkande för att kunna bevara och utveckla trygghet, värdighet ochdemokrati på arbetsplatserna. Ny teknik har lett till nya kontrollmöjligheter.Drogtester och medicinska kontroller medför integritetsproblem. och annorlunda kommersiella relationer har medförtlojalitetskonflikter och problem för yttrandefriheten på arbetsplatsen.8 Utbildningspolitiken och sysselsättningenKunskapslyftet har blivit en stor framgång. Stora grupper av människor,kvinnor och män, som saknat gymnasiekompetens har fått en möjlighetatt hämta in saknade kunskaper. Den här satsningen är lönsam församhället på flera sätt: dels för de studerandes egen skull, därför attkunskap och kompetens hör ihop med livskvalitet, dels för att ettdemokratiskt samhälle alltid stärks av att medborgarna har en högutbildningsnivå, men dels också för att de höjer sin kompetens på ettsådant vis att de blir attraktiva på arbetsmarknaden och får möjlighet attta sådana jobb som de tidigare inte hade varit kvalificerade för. Antingennu eller i ett senare skede, efter ytterligare utbildning.Satsningen på vuxenutbildning är alltså inte bara ett sätt för politikerna atthyfsa arbetslöshetsstatistiken, utan en högst reell insats för att ge människoren möjlighet att utvecklas och avancera eller komma igen på arbets-marknaden. har stått bakom , ochgläder sig nu åt att se att man i budgetpropositionen vill gå vidare ochomfatta ytterligare grupper. kommer att omfattatotalt 128 550 platser, varav 12 000 platser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen. Det är mycket viktigt att man också garanterar försörj-ningsmöjligheter för dem som antas till liksom för de sfi-studerande. Här emotser vi den aviserade propositionen om det nyastudiestödssystemet.När det gäller sfi-undervisningen har den en oerhört stor betydelse för deinvandrades möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Många har brautbildningar från sitt hemland, andra behöver börja på en grundläggande nivå- men samtliga har ett behov av att behärska det svenska språket både för attkunna fungera socialt i samhället och för att kunna få ett jobb. Därför måstesfi-undervisningen granskas och förbättras.Vänsterpartiet har aktivt verkat för tillkomsten av mindre och medelstorahögskolor ute i landet. Detta är i hög grad en politik för att sprida och skapaarbetstillfällen. Vi ser nu möjligheten att stora grupper som intekunnat ta del av den högre utbildningen kommer att göra det. I dettasammanhang vill vi också understryka vikten av att de resultat forskningenkommer fram till tas om hand så att de kan utvecklas vidare till etableradeverksamheter av olika slag. För detta ändamål behövs riskvilligt kapital ochpositivt inställda kommunala och regionala instanser. Så har exempelvis påett antal håll i landet s.k. Science Centers byggts upp eller planeras kommatill. Detta är en utveckling som välkomnar.På kulturområdet föreslås i budgetpropositionen att medel från arbetsmark-nadsområdet förs över till kulturen. anser att det är mermeningsfullt att avlöna kulturarbetare i reguljära, viktiga arbeten än att låtadem lyfta korttidsersättningar av olika slag för uppgifter som egentligenborde göras till reguljära jobb. Många viktiga, samhällsnyttiga arbeten utförsi dag av ALU-arbetare eller projektanställda, men det vore vettigare omsamhället tog på sig arbetsgivaransvaret. Vi ser propositionens förslag somett steg i rätt riktning men menar att det finns anledning att gå längre ochskapa arbetstillfällen exempelvis för dramapedagoger som skulle kunnaanvändas i skolorna bl.a. i arbetet mot våld och mobbning, för ytterligarelänskonstnärer o.s.v.För övrigt eftersträvar att yrkesarbetande konstnärer skallkunna leva av sin konst - det vill säga att man med olika åtgärder bör stärkaefterfrågan på exempelvis bildkonst. Det anslag till offentliga institutionerför sådana ändamål som ligger i budgeten är ett steg i rätt riktning. På sammasätt måste skolorna på nytt få råd att efterfråga teaterföreställningar ochannan kultur av olika slag.9 Skattepolitiken och sysselsättningenEtt vanligt krav inom bl.a. EU är att skatterna på arbetskraft bör sänkasför att få till stånd en ökad sysselsättning. Trots det så finns det ingaentydiga bevis på att sänkta arbetsgivaravgifter leder till en ökadsysselsättning. Utvärderingar har visat att det krävs stora sänkningar omeffekterna på sysselsättningen ska bli nämnvärt positiva. harnaturligtvis skattebelastningen på arbete i förhållande tillskattebelastningen på kapital betydelse för relativpriset på arbetskraft,d.v.s. i förlängningen på produktionens kapitalintensitet, och därmedockså på sysselsättningen.Resultaten av sänkta arbetsgivaravgifter kan variera beroende på i vilkensektor som förändringen sker. Speciellt inom vissa delar av den privatatjänstesektorn skulle en sänkning av arbetsgivaravgifterna kunna resultera iökad sysselsättning. har också i tidigare motioner föreslagit attpengar skall reserveras för reducering av arbetsgivaravgifter inom denprivata tjänstesektorn. Vi har i samband med att vi lagt fram detta förslagredovisat att vi vill undanta de branscher som har egen växtkraft, t.ex.databranschen. Vi har också avvisat alla förslag om skatteavdrag/pigavdrageller sociala checkar för den som vill utnyttja privata tjänster, t.ex. ihemmet.En annan framkomlig väg för ökad sysselsättning kan vara riktademomssänkningar. På så sätt kan man stimulera efterfrågan vilket skullekunna leda till fler arbeten. har tidigare föreslagit att ensådanmomssänkning införs inom restaurangbranschen, dels för att öka efterfrågan,dels för att få en likformig beskattning av livsmedel.Under 1997 lämnade sin analys av förut-sättningarna för tjänsteproduktion och av olika gränsdragningsproblem vidselektiv beskattning av tjänster. Utredningen visar att det krävs ytterligarekunskaper på området för att kunna konstruera ett väl fungerande system.9.1 SmåföretagenI har ett fåtal stora företag spelat en viktig roll för det svenskasamhället. De har gjort det möjligt för att ha en hög andelsysselsatta. är det dock troligtvis främst de små företagensom kommer att växa och som därmed kommer att stå försysselsättningsökningen. Det är därför viktigt att stärka de mindreföretagens roll i den svenska ekonomin.De enskilda näringsidkarna har länge varit en skattemässigt missgynnadföretagargrupp i förhållande till aktiebolagen. De förändringar somgenomförts för att likställa de olika företagsformerna i skatteavseende hartyvärr inneburit ett mycket krångligt system för enskilda firmor och, inteminst, för handelsbolagen. anser att enkelhet i skattesystemetgår före absolut millimeterrättvisa. Det är därför nödvändigt att införaenklare regler för enskilda firmor och handelsbolag.De allra minsta företagen uppfattar ansvaret för sjuklöneperioden för deanställda som betungande. Speciellt är detta en hämmande faktor förenmansföretagaren som står inför ett beslut att anställa en person. Rädslanför att hamna i svårigheter på grund av den anställdes sjukdom kan vara denavgörande faktorn i beslutsögonblicket. menar därför medanledning av nuvarande sjukförsäkringsregler att företag med högst tioanställda bör undantagas från arbetsgivarinträdet. i årkom också med sitt betänkande där man föreslår atten majoritet av de stoppregler som finns för fåmansföretag tas bort. Imånga av utredningens förslag är av samma uppfattning, ochvi ser det som viktig uppgift att snabbt kunna genomföra dessa förändringar.9.2 En grön skatteväxlingPå samma sätt som förespråkar en röd skatteväxling såfinns det ett behov av en grön skatteväxling. En grön skatteväxling är enviktig del i arbetet för en hållbar utveckling. Den är ett av de redskapsom vi har för att minska vår miljöbelastning och underlättaökad sysselsättning. Skatteväxlingen är ett viktigt styrmedel för att göraolika processer effektivare i användningen av material och energi. Somexempel kan nämnas successiva små bensinskattehöjningar som ett sättatt bidra till utvecklingen mot bensinsnålare fordon. Det är viktigt attSverige skärper skattebelastningen på sådan produktion och konsumtionsom påverkar miljön negativt. bör också internationellt t.ex.inom FN och EU verka för minimiskattesatser och höjda miljöskatter,bl.a. på bensin (CO2).En uthållig utveckling kräver att produktion och konsumtion styrs i banorsom gynnar hushållning med energi och naturresurser. före-språkar ett aktivt användande av skatt på energi och miljöavgifter för attskapa ett samhälle i ekologisk balans, som lägre arbetsgivaravgifterskapar förutsättningar för en mer arbetskraftsintensiv produktion. Vänster-partiet ser det som nödvändigt att öka skatteuttaget på energi ochsådan konsumtion som påverkar miljön i negativ riktning. Dessa höjningarmåste emellertid ses i ett samhällsekonomiskt sammanhang som tar hänsyntill både sysselsättnings- och fördelningspolitiska effekter.En grön skatteväxling löser inte alla problem. Den bidrar t.ex. inte till enrättvis fördelning av skattetrycket, varken mellan olika inkomstgrupper ellermellan städer och länder. Det kan också vara ett problem att en ökande del avskattebasen utgörs av något oönskat, d.v.s. miljöförstöring. Trots detta är detviktigt att vi använder skatteväxling som ett ekonomiskt styrmedel där det ärlämpligt och där det kan åstadkomma en hållbar utveckling. måstevi kombinera den med andra metoder på de områden där en skatteväxling ärmindre lämplig.10 Hemställan10 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konjunkturpolitiken ochEuropasamarbetet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om näringspolitik och regional utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utvärdera AP-fondernasverksamhet ur ett näringspolitiskt perspektiv,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om pensionskapitaletsbetydelse för att befordra förnyelse och sysselsättning i detsvenska näringslivet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknad och arbetsliv.2Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()1 Yrkandena 1, 3 och 4 hänvisade till FiU.Elanders Gotab, 19992 Yrkande 5 hänvisat till AU.