ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Bo219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo219av ()BoendekostnaderVid varje ny terminsstart trängs recentiorer vid studentkårensbostadsjour. Så har det varit . Ändå byggs det knappastnågra nya studentbostäder. Småbarnsfamiljer trängs i alltför små bostäderoch ungdomar tvingas bo kvar hemma. Bostäderna är för dyra.Bostäderna är för få.1 Byggandet2Under påbörjades i genomsnitt drygt 60 000bostäder i . Endast 10 av de 45 åren påbörjades detmindre än 40 000 bostäder. Det enda året siffran var under 20 000 . Då var siffran ca 18 000. har det intepåbörjats mer än drygt 10 000 bostäder . påbörjades ihela drygt 11 000 bostäder. Det är den lägsta siffran i Sverigeunder . I påbörjades inte en enda hyresrätt . Mätt som andel av BNP ligger bygginvesteringarna påsamma nivå som 1890.Drygt 20 000 byggnadsarbetare är arbetslösa eller sysselsatta i arbets-marknadspolitiska åtgärder. Trots att det finns arbetslösa byggnadsarbetare,bostadssökande ungdomar och ivriga byggföretag byggs det alldeles för lite.Det måste förändras.3 Boendet4Av alla européer bor svenskarna dyrast. I betalar ingen så storandel av inkomsten för boendet som svenskarna gör. stigerboendekostnaderna här snabbast i . utgör boendekostnadernanästan en tredjedel, eller noga räknat , av en genomsnittligdisponibel inkomst. Skatternas andel av hyran i en normallägenhet i ettflerfamiljshus är 65 %.Sedan 1990 har byggnadsprisindex sjunkit . Ändå har hyrornastigit , på grund av skatte- och avgiftshöjningar.Under 1990-talet har momsen på byggnadsarbeten höjts från till25 %. har momsen på underhåll och fastighetsskötsel ocksåhöjts, från till . Dessutom har flera skatter höjts och räntebidragenavvecklats. Allt detta har fördyrat boendet.Idag beskattas kapital placerat i bostäder på samma sätt som kapitalplacerat på annat sätt, t ex i obligationer eller aktier. betraktasbostadsinvesteringar som konsumtion, varvid kapitalet även är momspliktigt.Denna dubbelbeskattning är olycklig, orättvis och måste revideras.5 Sammanfattning6Den extremt höga boendekostnaden gör att människor inte har råd att boi nyproducerade bostäder, då produktionskostnaderna p g a höjda skatteroch avgifter stigit dramatiskt /91. Därför är nunyproduktionen så otroligt låg. Denna onda cirkel kan inte få fortsätta:Sänk boendekostnaderna så att det blir möjligt att bo även inyproducerade bostäder. Detta skulle öka bostadsbyggandet och minskabyggarbetslösheten.7 Hemställan7 Hemställan8Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett åtgärdsprogram för en harmonisering av boendekostnadernatill samma nivå som i övriga OECD-länder.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02Bo220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo220av och ()Ungdoms- och studentbostäderPå ett flertal orter i landet har det framförts kritiska synpunkter frånbyggherrar, ungdomar och avdelningar påförslaget i budgetpropositionen angående slopande av det tillfälligastödet när det gäller byggande av bostäder för ungdomar och studenter.Stödet infördes som ett investeringsbidrag för att bygga student-bostäder på orter där det finns högskola eller universitet.En mycket kraftig och negativ reaktion har uppstått när man ibudgetförslaget föreslår ett slopande av stödet, som så sent som den 9 juniinnevarande år utökades till att gälla även andra ungdomar än studenter. Dethandlar om en förändring av ett beslut som inte är mer än 4 månadergammalt. Förslaget att slopa stödet tyder på en mycket stor kunskapsbrist omhur byggmarknaden fungerar. 4 månader är en i en bygg-process.En byggprocess kräver en lång hantering för att leda fram till ett projekt.Projektering, planering och myndighetskontakter är bara några exempel somvisar vilken tid det tar att starta ett projekt. Bromssträckan är inte mycketenklare den. Mycket snart har stora pengar lagts ned i ett projekt. Innan dettaretroaktiva beslut fattades borde regeringen ha granskat vad som ligger iplanering från byggherrar och därefter låtit pågående planering fått en chansatt fullföljas.Om stödet kommer att tas bort måste tidpunkten skjutas längre fram så attrimlig hänsyn till de redan nedlagda kostnaderna hos byggherrar beaktas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till ungdoms- och studentbostäder.Stockholm den 27 oktober 1998Claes-Göran ()()
mot · GM02Bo221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo221av m.fl. (s)Målsparande inom bostadssektornFörbättrade villkor för målsparande inom bostads-sektornHushållens finansiella sparande är av stor betydelse för såvälsamhällsekonomin som för den enskilde. Ett stort, långsiktigt ochmålinriktat sparande ökar den enskildes ekonomiska trygghet ochmöjligheter till god ekonomisk planering.Hushållens sparande har varit högt i jämförelse medtidigare perioder. I takt med att den ekonomiska politiken skapat ökadoptimism och framtidstro sjunker emellertid sparkvoten och hushållensbenägenhet att låna ökar. I denna situation är det lämpligt att stimulera visstlångsiktigt och särskilt angeläget sparande. Enligt vår mening är bosparandetett sådant område där selektiva åtgärder är väl motiverade.Den övervägande delen av bosparandet är långsiktigt och målinriktat.Här kan som exempel nämnas ett betydande bosparande till en första bostaddels direkt bland barn och ungdom, dels indirekt hos föräldrar och far- ochmorföräldrar för barn- och barnbarns räkning. Andra exempel är detomfattande likaledes målinriktade sparandet hos äldre hushåll som planerarinför sin pensionering och därvid ofta efterfrågar någon form av äldreboende.En stor del av detta sparande organiseras av de bostadskooperativafolkrörelserna HSB och Riksbyggen.Det är ingen tvekan om att det finns möjligheter att kraftfullt öka detlångsiktiga och målinriktade bosparandet. Potentialen torde vara stor.Även för samhället borde ett ökat bosparande vara angeläget. Särskiltviktigt är det att reducera den höga skuldsättningsgraden, som varittypisk vid förvärv av såväl nyproducerade som befintliga egnahem ochbostadsrätter. Även från sociala utgångspunkter är bostaden ett sparmål somdet borde finnas starka skäl att särskilt stimulera.Det är angeläget att långsiktigt bosparande behandlas som annat prioriteratsparande. Vi föreslår därför att målinriktat bosparande ges en ställning, somär minst lika gynnsam som pensionssparandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade villkor för målsparande inom bostadssektorn.Stockholm den 28 oktober 1998Sören Lekberg (s)()()()
mot · GM02Bo223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo223av och ()Ungdomars bostadssituationI målen för den framtida bostadspolitiken slår fast: "Bostadenär en social rättighet och bostadspolitiken skall skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader..." Ett stort problem förungdomar är just bristen på bostäder med rimliga boendekostnader. Detär inte ovanligt att en ung människa som flyttar hemifrån får en högreboendekostnad än sina föräldrar. Föräldrarna bor i en villa eller i enbostadsrätt där stora delar av lånen är avbetalda medan deras barnhänvisas till en nyproducerad lägenhet med mycket hög hyra. Dettafaktum, att det ofta kan vara billigare att bo i villa än i hyreslägenhet,gynnar heller inte rörligheten på bostadsmarknaden vilket är till nackdelframför allt för ungdomar.Riksdagen har beslutat att en bostadssocial beredning bör få i uppdrag attfölja utvecklingen på det bostadssociala området och föreslå åtgärder när detgäller särskilt utsatta gruppers ställning på bostadsmarknaden. Vi tycker attdet är ett bra beslut men här menar vi att regeringen framför allt måsteuppmärksamma ungdomars situation på bostadsmarknaden. Vi menar attmycket talar för att ungdomar som grupp har en mycket unik och ofta svårställning på bostadsmarknaden. Vi har redan pekat på bristen på bostäder tillrimliga kostnader och en trögrörlig bostadsmarknad som missgynnarungdomar. Därför anser vi att det vore bra om regeringen i nära kontakt medhyresvärdar, såväl kommunala som privata, undersökte möjligheten tillnågon form av stöd för ombyggnationer av gamla tomma lägenheter, därungdomar själva kan forma ett privat, eget boende. En känsla som vi ocksåhar är att ungdomar har svårare att skaffa bostad än andra grupper. Den högaarbetslösheten bland ungdomar samt en lägre disponibel inkomst än hosandra grupper medför att ungdomar inte är speciellt "attraktiva" somhyresgäster. För de ungdomar som studerar vet vi att situationen är svår. Påde flesta högskole- och universitetsorter är studentlägenheter och smålägenheter en bristvara . Vi vill att regeringen följer utvecklingen närdetgäller ungdomarnas situation på bostadsmarknaden.Vi har konstaterat att regeringen gett bidrag till äldrebostäder. Vi hadeönskat att regeringen hade föreslagit åtgärder också när det gäller ungdomaroch att man satsat lika mycket på den unga generationen. Behovet avsatsningar på de ungas bostadssituation är annorlunda jämfört med de äldresbehov, men för den skull inte mindre. Men tyvärr så redovisar beslutet inteungdomar som grupp i statistiken på det sätt som man redovisar förpensionärerna, vilket vi tycker är beklagligt.Vi hoppas att regeringen noga följer frågan om ungdomarnas situation påbostadsmarknaden och att man speciellt uppmärksammar de ungas situation iframtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de ungas bostadssituation.Stockholm den 28 oktober 1998Lars U ()()
mot · GM02Bo225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo225av och ()Bostäder för studenter m.fl.Riksdagen beslutade att öka antaletutbildningsplatser inom högskolan med 30 000 under åren 1997-1999.Som en följd av detta beslutade om etttillfälligt investeringsbidrag för att stimulera byggandet avstudentbostäder. Bidraget lämnas med max per studentrumi projekt som påbörjas under tiden 1 oktober 1996-31 december 1999.Den 1 juli 1998 utvidgades stödet att gälla även bostäder för ungdomar pågrund av att bristen på lämpliga ungdomsbostäder var påtaglig i mångakommuner. I budgetpropositionen under utgiftsområde A 12Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m fl föreslås attstödet skall avvecklas och att ansökningar som kommer in till länsstyrelsenefter inte skall få del av bidraget. Motivet föravvecklingen är bl a att intresset för bidraget anses ha varit svagt.Att efterfrågan på studentlägenheter varit mindre än vad som beräknadesvid stödets införande 1996 beror sannolikt på ett flertal faktorer. En faktor ärden tid det tar att projektera och starta ett projekt. Det handlar ofta . En annan faktor är säkerligen också de höga bostadskostnaderna inyproduktion, bl a genom minskade subventioner. Genom ryckigheten iregeringens förslag kommer det utvidgade stödet till ungdomsbostäder attendast ha gällt . Därmed har detta stöd aldrig fått en riktigchans över huvud taget.Efterfrågan på lämpliga bostäder för ungdomar är fortfarande stor ikommunerna. Detta gäller inte minst studenternas behov. De höga hyrorna inyproducerade lägenheter är ett stort problem. Det är mycket tveksamt att iett sådant läge ytterligare försämra villkoren för ungdomar och studenter. Attsätta stoppdatum för ansökningar om bidrag till den 12 oktober 1998kommer retroaktivt att drabba projekt där projektering och kanske i vissa fallbyggnationen redan har startat. Arbetslösheten hos byggnadsarbetarna ärfortfarande hög på många orter, vilket ytterligare förstärker vikten avinvesteringsbidraget.Kristdemokraterna anser att det är angeläget att stimulera utbyggnaden avstudentlägenheter under den utbyggnadsperiod som pågår för högskolor ochuniversitet. Anslaget under utgiftsområde18 anslag A 12 Investeringsbidragför anordnande av bostäder för studenter m fl tillförs i Kristdemokraternasbudgetmotion från anslagsområde E 1 under sammautgiftsområde. Samma förslag är tänkt för . Inför budgeten ärKristdemokraterna beredda att pröva om det då är läge att avveckla dettabidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenterm.fl.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()
mot · GM02Bo229 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo229av m.fl. (s)Ekologiskt hållbart samhälleAtt skapa ekologisk hållbarhet kommer att kräva förändringar av allasektorer i samhället. Det kommer att kräva betydande förändringar avsamhällets kommunikationer och infrastruktur. Det kommer att fordrasen omställning av energisystemet. Byggnader och anläggningar behöveranpassas till ett ekologiskt hållbart samhälle.För att nå ekologisk hållbarhet måste användningen av resurserna blibetydligt mer effektiv, hänsyn till miljön måste i ökad utsträckning tas ochmaterialet ska sättas in i ett kretslopp. Forskare brukar hävda att vi behöverbli tio gånger effektivare i användningen av resurser om jordens befolkningoch kommande generationer ska ha en möjlighet att leva på samma standardsom vi gör i västvärlden för närvarande.Det kommer att krävas allsidigt och långsiktigt arbete med många aktörerinblandade. Det politiska systemet, statliga förvaltningar, kommuner,näringsliv, forskare, organisationer och allmänhet kommer på olika sätt attvara verksamma i det mödosamma arbetet med att skapa ekologiskhållbarhet. Det är dessutom ett arbete som måste ske med siktet inställt långtin . Det kommer att ta att skapa ett samhälle som är tiogånger effektivare än dagens i sin resursanvändning.Det kommer inte minst att krävas en hög aktivitet när det gäller forskning.Det är mot den bakgrunden utomordentligt viktigt att det finns resurser föratt bedriva forskning som utvärderar det samhälle som växer fram genomsatsningarna på ett ekologiskt hållbart samhälle. En viktig del i regeringenssatsning på ett hållbart har varit att satsa pengar på kommunernasinvesteringar i hållbarhet. Det har blivit en stor framgång i och med att istortsett samtliga kommuner har visat intresse för att delta i arbetet.Investeringar är en viktig nyckel för att förbättra den ekologiskahållbarheten. Det betyder också att det kommer att krävas mycket byggandeför att klara målet om ekologisk hållbarhet. Mot den bakgrunden är detbeklagligt att regeringen inte har kunnat göra de nödvändiga satsningarna påbyggforskningen i landet. Nedskärningen med tillbyggforskningen betyder i realiteten att redan beslutade forskningsprojektmåste omprövas. Det innebär att det blir mycket litet kvar avforskningsmiljöer som kan bidra till en kontinuerlig utvärdering av detförändrade byggandet i förhållande till skapandet av det ekologiskt hållbarasamhället.Vi ser att regeringen när den återkommer med en byggpolitisk propositionhar en tillfredsställande lösning på dilemmat med en minskadbyggforskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den framtida inriktningen av byggandet av det ekologiskasamhället.Stockholm den 26 oktober 1998Ronny ()()()()()()()
mot · GM02Bo230 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo230av ()BostadsbidragI reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljer med flera som gäller frånden står det under stycket Makar och sambor att ävensambor skall söka gemensamt, eftersom de jämställs med makar.Om var och en i ett samboförhållande har barn med sig in i familjen och ärberoende av barnomsorg läggs deras gemensamma inkomst ihop för ettunderlag till avgift, men däremot får de inte söka gemensamt förbostadsbidrag. Hade de däremot varit gifta hade lagen varit gällande för attsöka bostadsbidrag. Detta anser jag vara orättvist. Jag menar att sambolagenskall vara gällande. Denna familj skall kunna söka och bli beviljadbostadsbidrag med samma förutsättningar som om de hade varit gifta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändring i lagen om bostadsbidrag.Stockholm den 28 oktober 1998Ann-Marie ()
mot · GM02Bo231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo231av m.fl. (s)miljö i miljö i , BMG, bedriver en bredmångvetenskaplig forskning med högt internationellt anseende och harhögutbildade forskare, unika laboratorier, bra mätutrustning ochkvalificerad laboratoriepersonal till stöd för forskare och doktorander.För att denna verksamhet skall kunna fortsätta krävs en stabilbasfinansiering.I årets budgetproposition föreslås att statens anslag till byggforskning skärsner . Samtidigtföreslås oförändrat anslag till BFR:s administration, drygt 20 miljoner kronorper år.Regeringen anser vidare att en ny struktur bör skapas för finansiering ochbeställning av plan-, bygg- och bostadsforskning. Statens medverkan börkoncentreras till långsiktiga FoU-insatser inom områden av samhällsintresse.Ansvaret för sådan forskning som ligger inom byggbranschens intresse-områden bör därför främst finansieras av branschens egna beställarorgan.Regeringen avser att redovisa förslag till riktlinjer för det framtida stödettill byggforskningen och de organisatoriska effekterna härav i en propositionsenare under hösten.I väntan på propositionen frystes BFR:s ramar för beviljande av fler-årsanslag, vilket hade till följd att BMG inte har fått besked om ansökningar.En seriös långsiktig forskning kräver flerårsanslag, vilket alltså har blivitallt svårare. Den oklara situationen som råder har varit besvärande för allasom arbetar med byggforskning. En snabb drastisk nedskärning av anslagettill byggforskningen gör att det inte finns utrymme för nya anslag under denärmaste åren, vilket kommer att få stora konsekvenser för mångahögskoleinstitutioner. När man hävdar att det finns mycket pengar i de olikaforskningsstiftelserna är det i och för sig rätt, men dessa har inte allsinkluderat byggforskning i sina program trots att många frågor kring hållbarutveckling, energihushållning, kretsloppstänkande och miljöfrågor, för-valtning av det byggda ligger nära deras program.Vi ser gärna att ett nytt BFR skapas med en klar forsknings-finansieringsprofil. Ett ansvar för långsiktig forskning är helt i linje medBMG intresseinriktning, men det krävs då att det nya BFR får möjlighet attstödja sådan forskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö i Gävle.Stockholm den 28 oktober 1998Sinikka ()()()()()
mot · GM02Bo234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo234av m.fl. (kd, m, c)Ny digital SverigekartaNy digital SverigekartaSverige har genom sitt utgångsläge på kart-ochfastighetsdataområdet samt tekniskt och kunskapsmässigtmycket goda förutsättningar för uppbyggnad avkartdatabaser och utveckling av nya företag inom en alltmerglobalbranschgeografisk informationsteknik.IT öppnar nya möjligheter för visualisering, presentation, möjligheter tillrumsliga analyser, konsekvensbedömningar och prövning av alternativahandlingslinjer. Således skapas därigenom inte minst genom Internet ocksånya möjligheter till ökat medborgarinflytande i markanvändningsplane-ringen.Vi konstaterar att möjligheterna och ambitionerna inom området hittillsinte motsvarats av en politisk vilja till snabb och samlad utveckling.Databaserna bör byggas upp betydligt snabbare än vad som sker.Standardisering liksom tryggandet av infrastrukturen för GPS, har alltför knappa resurser. satsar för närvarandebetydligt mindre resurser än andra länder inom detta strategiska IT-område.Vi folkvalda från Gävleborgsbänken föreslår med tanke på möjligheter tillutveckling, rationalisering, miljöförbättringar, tillväxt och ökad syssel-sättning att det bör säkerställas resurser för investeringar för en digitalSverigekarta. Regeringen bör återkomma med förslag i samband med nästaårs budget. Viktiga användningsområden finns inom statlig, ochprivat verksamhet. Genom en snabbare uppbyggnad av den digitalaSverigekartan kan nya företag skapas inom området geografisk informa-tionsteknik inte minst i län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en digital Sverigekarta och hos regeringen begär att denåterkommer med förslag till finansiering i nästa års budget.Stockholm den 27 oktober 1998Ragnwi Marcelind (kd)()()
mot · GM02Bo301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo301av m.fl. (m)Anslagsfördelningen till länsstyrelsernaHallands län har under präglats av enkraftig befolknings- och bebyggelseexpansion. Sedan 1970har folkmängden i länet ökat , vilket är merän något annat län kan redovisa. Denna utveckling harallmänt sett varit positiv för länet men har lett tillatt exploateringstrycket varit högre i Hallandän på andra håll. Detta har även avspeglats i tidigare årsnyckeltalsjämförelser när det gäller t.ex. antal överklagadedetaljplaner respektive bygglov, antal bidragsansökningar påbostadsområdet, antal miljöskyddstillstånd och antaltäkttillstånd.I budgeten genomfördes en omfördelning inom länsstyrelsernastotala ramanslag i syfte att åstadkomma en resursfördelning som skulle geökad likvärdighet i förutsättningarna att bedriva verksamheten i olika län.Till grund för regeringens beslut låg en inom Statskontoret gjord utredningdär hänsyn tagits till faktorerna folkmängd, landyta och antal kommuner irespektive län. Trots att ingångsvärdet för justerades i budgetenför 1998 finns det fortfarande betydande skevheter när det gäller anslags-fördelningen mellan länsstyrelserna, vilket framgår av tabellen nedan.Halland är ett medelstort län i befolkningshänseende. Länetbehandlas emellertid fortfarande - och trots omfördelningen - som ettsmålän när det gäller tilldelning av ramanslag.Som framgår av tabellen har ungefär samma folkmängd somVästmanlands län och län. När det gäller tilldelning av ramanslag -enligt budgetpropositionen - har emellertid nämnda län ca2,0 respektive mer än län.För län - som är ett av de län som har mindre ramanslag änHalland - gäller att anslaget nedjusterats eftersom arbetsuppgifter och medelavseende regional utveckling fördes över till . Annars skulleäven i län haft ett högre ramanslag än iHallands län. Utslaget per länsinvånare har dock län fortfarande etthögre anslag än Halland.Anslag 1999tkrFolkmängd1998-06-30Kr/InvFolkmängds-utveckling1970 - 1996 %Uppsala58.430290.35320133Halland57.810272.25621236Södermanland58.180256.9192263Västmanland59.840258.234232-1Örebro63.900274.7032330Kalmar57.390239.539240-1Värmland69.130279.375247-2Dalarna71.740284.3732523Västerbotten76.110258.01629511Västernorrland74.890253.434296-5Tabellen visar att de snabbast växande länen - ochUppsala - är missgynnade när det gällerresurstilldelning. De besparingar som genomförts undersenare år har dessutom slagit särskilt hårt mot delänsstyrelser som redan är missgynnade i anslagshänseende.Mot denna bakgrund är det angeläget att fullfölja den omfördelning avlänsstyrelseanslaget som påbörjades , så att förutsättningarna att bedrivaverksamheten i olika län blir mer rättvisa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av omfördelning av länsstyrelseanslaget.Stockholm den 22 oktober 1998Liselotte Wågö (m)()()