mot · GM02Fi707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi707av m.fl. (m, kd, c, fp)är ofta underleverantörer, ibland i flera led.Leveranserna sker regelmässigt på kredit eftersommarknaden kräver det. Om något företag i kedjan går ikonkurs innebär det stor risk att även de andra företagendrabbas av konkurs. En del av dessa konkurser berodde påden s.k. dominoeffekten, d.v.s. en leverantör hade storafordringar på ett annat företag som gick i konkurs vilket i sintur tvingade leverantören i konkurs. Sannolikt hade en stordel av dessa kunnat undvikas om företagen använts sig avkreditupplysningar. De företag som drabbas avdominoeffekten är främst små företag som levererar påkredit. För dessa företag är det oerhört viktigt att det finnstillgång till bra kreditinformation så att onödigakreditförluster och konkurser kan undvikas.För att kreditupplysningar ska fungera som ett hjälpmedel vid kreditpröv-ningar krävs det att upplysningarna grundar sig på färsk flödesinformation,dvs information om t ex inkassoåtgärder, betalningsförelägganden ochdomar. Informationen bör uppdateras kontinuerligt och ska vara så tydlig attmottagaren förstår på vilka grunder omdömen och råd lämnas. De rating-system som en del av kreditupplysningsföretagen använder sig av bygger påstatistiska variabler som iakttagits hos ett antal företag vilka hamnat påobestånd . Det företag som skall bedömas jämförs meddessa variabler och åsätts med utgångspunkt från detta material ettkreditbetyg. Vilka variabler som varit styrande eller i vilken omfattningredovisas dock inte. I syfte att öka tydligheten bör i kreditupplysningslageninföras ett krav på att den som lämnar råd och omdömen också ska redovisapå vilken grund detta sker.Effektiv kreditupplysningsverksamhet ökar säkerheten i näringslivet ochfrämjar den ekonomiska utvecklingen. Det är av stor vikt att kreditupplys-ningsverksamhet bedrivs på ett sådant sätt att den personliga integritetenskyddas som den är väl fungerande och ger den information som ärrelevant i sammanhanget. Lagstiftningen bör därför utformas så att reglernafrämjar konkurrensen mellan de företag som tillhandahåller kreditupplys-ningar inom de ramar som skyddet för den personliga integriteten ställer upp.Samtidigt bör lagen också innehålla regler som ökar tydligheten i denkreditinformation som lämnas.Marknaden för kreditupplysningar domineras av i huvudsak två aktörer,Upplysningscentralen (UC) och Soliditet. UC har ensamma haft tillgång tillbankernas kreditengagemangsregister vilket inneburit att företaget fått enkonkurrensfördel gentemot andra kreditupplysningsföretag. Det är därförpositivt att regeringen i sin proposition föreslår att sekretessregler inte skahindra att uppgifter om kreditengagemang, betalningsförsummelser m mutväxlas för kreditupplysningsändamål inom en krets av kreditupplysnings-företag, värdepappersbolag och banker. Konkurrensen bör dock underlättasytterligare för att marknaden ska bli effektiv. Ett system enligt Schufa-modellen bör därför införas även i Sverige.Schufasystemet, som tillämpas i är ett system med slutnaanvändarkretsar där inte bara banker och kreditinstitut ingår utan även t exhandelsföretag. Den som söker kredit får underteckna en s k Schufaklausulsom innebär att han eller hon är införstådd med att uppgifter om bl akreditengagemang lämnas ut till användarkretsen i enlighet med Schufasregler. Ett liknande system tillämpas även i . Systemet skulle vidgakretsen av företag som får tillgång till relevant och färsk kreditinformationoch öka konkurrensen mellan kreditupplysningsföretagen.Uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden förekommer ofta ide kreditupplysningar som lämnas om företag och näringsidkare. En ansökanom betalningsföreläggande kan för en liten kostnad ges in utan att någon somhelst rättslig grund finns. Detta förhållande utnyttjas ofta i otillbörligtsyfte,inte minst av s k annonsskojeriföretag som tilltvingar sig betalning med hotom att den påstådda kunden annars kommer att hamna i tidningen en anmärkning om att ansökan om betalningsföreläggande har ingetts.Någon uppgift om vilken inställning svaranden har till ansökan anges i regelinte i upplysningen.I syfte att göra kreditinformationen tydligare bör därför en bestämmelse in-föras om att den som lämnar en kreditupplysning innehållande uppgift om attmål om betalningsföreläggande har inletts ska ange om svaranden har bestrittansökan. På så sätt blir kreditinformationen tydligare.Finansutskottet har diskuterat dessa frågor ett flertal gånger och vissaförändringar har under hand gjorts men är enligt vår mening inte tillräckliga.Det är angeläget att den beredning som pågår inom Justitiedepartementetpåskyndas så att kreditupplysningsverksamheten kan bedrivas effektivt föratt öka säkerheten i näringslivet i enlighet med vad som anförts i motionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krav införs i kreditupplysningslagen på att den som lämnar rådoch omdömen om kreditvärdighet också tydligt skall redovisa på vilkengrund detta sker,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system enligt Schufamodellen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en bestämmelse införs i kreditupplysningslagen om att densom lämnar en kreditupplysning som innehåller uppgift om att mål ombetalningsföreläggande inletts också skall ange om motparten har bestrittansökan.Stockholm den 27 oktober 1998Inga Berggren ()()()()()()()