mot · GM02Ub440 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub440av ()VuxenlärarutbildningRegeringen tar i stadsbudgeten under utbildningsområde 16upp problemet kring lärarutbildningen. Det nyligenuppkomna problemet är just att gymnasielärare har börjatundervisa på vuxenutbildning med särskild koppling tillkunskapslyftet.Efterfrågan på nyutexaminerade lärare för gymnasieskolan har blivit högrei samband med att startade år 1997.För att undvika brist på gymnasielärare krävs därför att högskolanintensifierar sin rekrytering , exempelvis av redanämnesutbildade till praktisk-pedagogisk utbildning. (volym 8, sid 21)Att lärare lämnar den tjänstgöring vartill de blivit utbildade kan ha olikaförklaringar. En av dem kan vara att tjänstens innehåll inte motsvarar denutbildning och kompetens man har. Sådana problem bör utredas ochåtgärdas. För detta ansvarar enligt reglementena rektor. Problemet uppstårnär lärare söker sig till annan tjänstgöring som de inte heller har utbildningför.Vuxenutbildningen kräver lärare som har kompetens att undervisa vuxna.Universitetet tillhandahåller påbyggnadsutbildningar för lärare med utbild-ning för att undervisa ungdomar. Att i en situation av brist på lärare tillvuxenutbildningen särskilt satsa på utbildning av gymnasielärare verkarsnarast ologiskt. En utveckling av vuxenlärarutbildning för lärare som villinrikta sig på vuxnas lärande bör initieras. Självklart bör det sedan ocksåfinnas karriärvägar för lärare som önskar lämna ungdomsnivån för attundervisa vuxna. Men det kan knappast vara statens mening att alla som skaundervisa vuxna först måste lära sig att undervisa ungdomar. I så fall blirutbildningskostnaderna knappast försvarbara.Kristdemokraterna anser att en vuxenlärarutbildning med dithörandevuxenlärarexamen bör tillskapas omgående. Samhällets behov av vuxen-lärare kommer knappast att avta i takt med att det livslånga lärandet blirviktiga insatser i ett kunskapssamhälle.Vuxenutbildningsområdet har varit mycket omfattande. Detrymmer folkbildning med folkhögskolor och studieförbund, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, personalutbildning och egent-ligen också högskoleutbildningar. I takt med att vi med stormsteg går in i ettkunskaps- och kommunikationssamhälle ökar behovet av och möjligheternatill studier även efter grund- och gymnasieskola. Det livslånga lärandet ärnumera ingen tom fras utan något högst påtagligt och nödvändigt. Det finnsmycket att säga om vuxenutbildningsfältet, men min ambition är förnärvarande endast att visa på att det är omfattande och att det växer i bådeomfång och betydelse. Det behövs en särskild vuxenlärarutbildning somfångar upp det personalbehov som finns. Det är ingen lämplig väg att gå attlåta grundskol- och gymnasielärare "befolka" hela vuxenutbildningsfältet.Det behövs många lärare som har mer gedigna kunskaper om fältet somsådant, om att utbilda vuxna, om den vuxna människans villkor o s v.Det behövs några gemensamma utgångspunkter för innehållet i en sådanutbildning. Dessa kan vara de fundament på vilka studerandecentreradeutbildningsformer bygger.Principerna bör vara att:- lärandet är utgångspunkten för all utbildningsplanering-- gruppen är viktig vid lärandet-- studenten ska vara aktiv-- verkligheten ska finnas med i utbildningen på ett påtagligt sätt-- integration ska eftersträvas-- examinationen är ett stöd för lärandet och inte enbart en kontroll avförvärvade kunskaper.-Jag menar att om varje kurs i utbildningen utgår från dessautgångspunkter kommer de lärarstuderande att få uppleva enpedagogisk-metodisk variationsrikedom, men de kommerändå att känna igen sig därför att kurserna bygger på sammagrund.Utgångspunkten att det inom pedagogiskt arbete ges möjlighet till att väljaperspektiv/teori o dyl inom varje kurs, att det finns en helt valfri 10-poängs-kurs samt att det ingår ett examensarbete om 10 poäng skapar en intressantsituation. Studerande som sökt till grundskollärar- eller gymnasielärar-utbildning kan således profilera sig mot vuxenutbildningsområdet genom deval de gör. Vi menar att om exempelvis en grundskollärarstuderande väljeratt läsa 10 poäng vuxenpedagogik (en kurs som vi föreslår utvecklas specielltför grundskol- och gymnasielärarstuderande) samt gör ett examensarbetemed vuxeninriktning samt praktik inom vuxenutbildningsområdet bordepersonen kunna få ut en vuxenlärarexamen i stället för en grundskollärar-examen. (Exemplet förutsätter ett beslut på statlig nivå om en ny examen,och den examensordning som införs i Högskoleförordningen kommer attställa bestämda krav på utbildningen. Universiteten måste också ansöka omexamensrätt. I avvaktan på detta kan en alternativ väg tänkas, se nedan.) Engrundskollärarstuderande som väljer 10 poäng vuxenpedagogik och väljer ettvuxenperspektiv inom någon av de andra kurserna ska kunna få ettexamensbevis som säger att man har en grundskollärarexamen med envuxenpedagogisk profil.Jag föreslår således dels att lärarstuderande som kommit in på en utbild-ning ska kunna få ut en "annan" examen om de väljeratt profilera sig mot exempelvis vuxenutbildningsområdet, dels att bådegrundskol- och gymnasielärarstuderande som väljer att i "tillräcklig" omfatt-ning profilera sig mot vuxenutbildningsområdet ska få examensbevis där detanges att de har en vuxenpedagogisk profil.Vad gäller vuxenlärarexamen presenteras här är en idé. För det förstaföreslår vi att folkhögskollärarexamen kvarstår men att utbildningen förlängsfrån dagens 40 poäng till 60, dvs. omarbetas så att utbildningen omfattar A-C-nivå i pedagogiskt arbete. Skälen till förlängningen är att de studerande pådetta sätt får behörighet att söka forskarutbildning och att det är"stoffträngsel", varför en förlängning är önskvärd, samt att en parallell bördras till övriga utbildningar som har 60 poäng i pedagogiskt arbete (även omgymnasielärarna formellt endast har 40 men reellt 50 med tanke på att minstett examensarbete i ett ämne ska ha en ämnesdidaktisk inriktning). Vidaremenar vi att det finns skäl för att behålla F-programmet, dels föratt det rör en unik skolform, dels för att det är en känd profil, där Linköpingsuniversitet ensamt har examensrätt. För övriga vuxenutbildningar föreslår viatt en allmän vuxenlärarexamen införs. Denna vuxenlärarexamen bör liggainom intervallet 80-200 poäng.Man bör kunna studera till vuxenlärare genom att läsa en hel lärarutbild-ning med ämnesstudier och pedagogiskt arbete varvat såsom grundskol- ochgymnasielärarstuderande kan göra. Troligen läses ämnena tillsammans medövriga lärarstuderande, men ämnesdidaktiken måste för vuxenlärarnaprofileras mot vuxenområdet. Vidare ska det vara möjligt att läsa till vuxen-lärare genom att man först har klarat av ämnesstudierna i annan ordning, dvs.att man har en s.k. sen ingång. Vi bedömer att den sena ingången kommer attvara vanligast förekommande under ett flertal år.De studerande som önskar få en vuxenlärarexamen på fil kand-nivå måste- precis som grundskollärarstuderande - ha minst 70 poäng ämnesstudier,och önskar man en vuxenlärarexamen på magisternivå måste man ha minst120 poäng ämnesstudier. Vi har inte tagit ställning till om ämneskombina-tionerna måste vara de som godkänns för grundskol- och gymnasielärareeller om även andra kombinationer ska accepteras.Ett alternativ i avvaktan på införandet av en allmän vuxenlärarexamen äratt studenterna erhåller en fil kand-examen med vuxenpedagogisk profil respen filosofie magisterexamen med vuxenpedagogisk profil. Kandidatexamenkräver fördjupade studier på 60-poängsnivån i huvudämnet pedagogisktarbete, vilket ska innefatta ett självständigt arbete om minst 10 poäng. Förmagisterexamen gäller fördjupade studier omfattande 80 poäng ihuvudämnet pedagogiskt arbete samt ett självständigt arbete omfattande 20 ppå D-nivå alt 10 + 10 p på C- och D-nivå.I samhället finns det ett stort antal personer som har arbets-livserfarenhet och kanske lärarerfarenhet och ibland akademiska studierbakom sig. De har ofta gått företagsinterna utbildningar eller utbildningarsom gjort dem till specialister utan att de för den skull har fått akademiskapoäng för utbildningarna. Vi menar att det finns ett stort behov av dessaindividers kompetens inom vuxenutbildning, personalutbildning etc.Exempelvis gäller det dataområdet. Vi föreslår att det efter särskild prövningbör antas personer med den bakgrund som skisserats, om de har 20akademiska poäng. Genom att genomföra en 60 poängs vuxenlärarutbildningkan de få vuxenlärarexamen på "högskoleexamensnivå". Om det av formellaskäl inte kommer att gå att ge individer med endast 80 poäng vuxenlärar-examen, och i avvaktan på en sådan examen, enligt ovan, föreslår vi att att defår en högskoleexamen med vuxenpedagogisk profil. Högskoleexamenkräver minst 40 poäng i ett ämne.Vi bedömer att det måste finnas möjlighet till studier på deltid, förslagsvishalvtidsstudier, eftersom det stora flertalet personer som kommer att studeratill folkhögskollärarexamen och allmän vuxenlärarexamen (eller vuxenpeda-gogisk examen, om vi måste använda oss av den benämningen) är verk-samma som lärare och många har svårt att kunna lösgöra sig för studierpå heltid. Vidare måste distansformer utvecklas.Vad gäller alla de lärare som har en lärarexamen men som skullevilja skaffa sig vuxenpedagogisk kompetens kan vi tänka oss två alternativ.Det ena är en påbyggnad på 20 poäng som leder till ett intyg som säger attpersonen har genomgått en 20 poängs utbildning i vuxenpedagogik (troligenbestår denna utbildning av 10 poäng vuxenpedagogik och 10 poängspecialarbete med vuxeninriktning) och den andra är en 30-poängsutbildningi vilken det även ingår praktik. Den senare utbildningen kan ge vuxen-lärarexamen och det betyder att personen får en dubbel lärarbehörighet.Avslutningsvis kan understrykas det som sägs i idéskissen till lärar-universitetet att den ökade valfriheten för de studerande måste mötas med attge möjlighet till reflektion om vad man vill och kan, att man utformar lär-kontrakt och att de studerande får stöd av erfarna lärare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en vuxenlärarexamen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lärarutbildning vid universitet.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()