mot · GM02K290 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K290av och ()Utvärdering av personvaletI en ambitiös och lovvärd strävan att vitalisera politiken ochminska avstånden mellan väljare och valda har en radreformer genomförts under 1980 och 1990-talen.Reformerna har genomgående tagit fasta på institutionellaförändringar såsom införandet av kommundelsnämnder,ökad s k brukarmedverkan, lokala styrelser medföräldramajoritet (skolan) o dyl. Det senaste inslaget i dennainstitutionella reformflora är införandet av personval.I ljuset av val med ett rekordlågt valdeltagande kan man på godagrunder göra antagandet att flera lokala institutioner med åtföljande byråkra-tiska nätverk inte minskat avstånden mellan väljarna och deras repre-sentanter. Något ökat demokratiskt engagemang kan knappast heller spårasav det nya personvalsinslaget i årets val. Inte ens i valkretsar därpersonvals-kampanjerna fått sitt starkaste genomslag i form av personliga framgångarför de hårdlanserade kandidaterna kan några röstmässiga framgångar förderas partier registreras. I flera fall står partiernas valresultat snarare iomvänd proportion till de enskilda "personvalskandidaternas" lyckosammaresultat i form av antalet erhållna kryssmarkeringar.En genomgång av förarbetena till den i och för sig försiktiga men ändåtydliga förflyttningen från partival till personval i svensk politik (SOU1993:21 Ökat personval - betänkande av och Utvärderat personval - betänkande av ) ger mer eller mindre klara antydningar om att person-valsreformen drevs fram under de år då förtroendet för "den svenskamodellen" var på fryspunkten och då angloamerikanska och kommersiellaförebilder i mycket styrde "förnyelsearbetet".Med ledning av årets val kan sålunda redan nu vissa slutsatser dras av detökade personvalsinslaget i svensk demokrati:? Ytlighet och personliga företräden utan anknytning till den politiska? arenan vinner terräng på det idépolitiska samtalets ochfolkrörelse- arbetets bekostnad.? Den representativa demokratin tunnas ut.?? Ekonomiska och andra kampanjmässiga resurser ökar i betydelse? och skapar ojämlika förhållanden mellan kandidaterna.Privat- ekonomin kan få en avgörande betydelse för enskilda kandidaters framgångar.? Jämställdheten kommer i kläm.?? Geografisk obalans inom valkretsarna skapar motsättningar inom par-tierna. Systemet är så förutsägbart att det i fortsättningen torde blipraktiskt taget omöjligt för mindre kommuner att få in representanter iriksdagen. ?Mot denna bakgrund och med hänvisning tillregeringsförklaringen är det väsentligt att såväl Rådet förutvärdering av val som i sittarbete noggrant analyserar personvalets konsekvenser.Dessa båda utredningars direktiv bör också i dendemokratiska öppenhetens intresse vidgas så att de inrymmeruppdraget att framlägga förslag till åtgärder innebärande enskyldighet för såväl enskilda kandidater som partier ochintresseorganisationer att öppet redovisa finansiella bidragtill personvalskampanjer i den händelse personval skall varaett bestående inslag i framtida val.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av personval.Stockholm den 27 oktober 1998Bengt Silfverstrand (s)()