mot · GM02Bo233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo233av m.fl. (v)Bidrag till ekologisk omställningBakgrundRegeringen avsatte 1997 till bidrag tilllokala investeringsprogram för sysselsättning och hållbarekologisk omställning. Det var socialdemokratins nya storaprojekt för att minska arbetslösheten och skapa ett moderntkretsloppsbaserat samhälle. har i huvudsakstött projektet. Medlen skall utgå till kommuner som sökt förallsidiga och ekologiskt heltäckande program. Utöver denämnda målen skulle också utvecklingen av ny teknikfrämjas. har reserverats för42 kommuner. 286 kommuner sökte medel.För program som skall starta återstår ca 3 miljarderkronor. Dessutom föreslår regeringen ytterligare medel för år 2001 och 2002.Anslagets totala volym minskas något eftersom medel flyttas till mark-sanering, som får ett eget anslag under miljöbudgeten. Medel flyttas ocksåför att kunna inrätta ett för ekologisk hållbarhet i Umeå.Ingen diskussion förs om hur anslagen skall utvecklas efter år 2001.ProblemKritiken har varit omfattande mot hanteringen av och syftetmed investeringsmedlen. En huvudpunkt i kritiken har varitatt projekt med låg miljöeffekt har fått stöd. En annan kritikhar varit att har gjort bedömningarna avprojekten och inte fack och expertmyndighet. Stödets effektpå sysselsättning och utvecklingen av ny teknik är oklar. Enfråga är om så många miljarder kan användas på ett merkostnadseffektivt sätt. En annan fråga är om man skall gebidrag till projekt som ändå är lönsamma?Ytterligare en invändning är att staten i första hand skall bidra tillekologisk utveckling genom att ändra lagstiftning och föreskrifter, i andrahand tillgripa ekonomiska styrmedel så att principen om att förorenarenbetalar gäller. I tredje hand skall direkta ekonomiska subventioner användas.Ekonomiska subventioner har en rad nackdelar; de snedvrider konkurrens,förorenare betalar inte, kommun som tidigare genomfört miljöåtgärdermissgynnas etc. Inom vissa sektorer där det är svårt att hitta enförorenare - t.ex. hundraåriga tungmetalläckande gruvavfallshögar - ärstatliga bidrag nödvändiga och även där miljöproblemen orsakas av diffusautsläpp, t.ex. försurningsskador. av anslaget har gått tillinvesteringar i boendet och byggandet. Dessa har små miljöeffektermen är kanske motiverade ur social synpunkt. Dessa borde då brytas ur,kallas vid rätt namn och fördelas generellt över landet. Stödet har omgivitsav en viss förvirring. 42 kommuner har fått anslag och ca 240 har fått avslagav olika anledningar. Det är svårt för utomstående att förstå kriterierna föranslaget. Det är också svårt att förstå varför bidragsnivån i praktiken harvarierat . Det har varit en stor tidspress, vilketförmodligen resulterat i att de bästa projekten inte alltid är de som fått stöd.Det är kommunala verksamheter, som fått stöd. Var tog det privatanäringslivet, miljöorganisationer, etc. vägen i miljöomställningen? av stödet har gått till privata projekt. Statens olika stödformer till miljö-och energiomställning överlappar nu också varandra, vilket ytterligare spärpå förvirringen. Årets budget innebär t.ex. att det kommer att finnas tvåbidragsmöjligheter till marksanering. Denna oordning lämnar öppet förgodtycke och slumpen i anslagsfördelningen.ÅtgärderRiksrevisionsverket har fått i uppdrag att göra enförsta uppföljning av stödets effekter. är inteberett att anslå mer medel till detta stöd innan ordentligautvärderingar skett. Det finns alltför många frågeteckenkring stödet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till ekologisk omställning och utveckling.Stockholm den 26 oktober 1998Karin ()()()()()()