mot · GM02N326 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N326av Per och (m, kd)Förenklat företagandeSammanfattningSamhällets kostnader för tillväxthämmande regler ärbetydande. Priset betalar medborgarna, främst i form avsämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Det arbeteför bättre och enklare regler som inleddes av den förraborgerliga regeringen måste drivas vidare.Småföretagsdelegationens förslag i delegationens sju olika delbetänkandenbör genomföras skyndsamt. Dessutom bör avregleringsarbetet bedrivassystematiskt på alla nivåer. Samtliga befintliga regler som berör företagareskall granskas i syfte att förenkla och minskaregelmassan.Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet. Före-tagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nyaförslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifterskall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys.InledningSverige har de tre rasat i välståndsligan.I början av 1970-talet låg i världstoppen när detgällde BNP per capita, men ligger vi undergenomsnittet i EU. En viktig förklaring till att svenskekonomi presterar allt sämre är de omfattande offentligaregleringar som vuxit fram - mer ellermindre planlöst och ofta som eftergift åt något särintresse.Nya regler tillkommer utan att gamla försvinner. har totalt10.000 lagar, förordningar och myndighetsregler. Hälften gäller företagandet. "Regelinflationen" uppskattas till . finnsalldeles för många regler som skapar kostsam byråkrati, som begränsarmänniskors initiativkraft och valfrihet och som hindrar företag från attetablera sig eller växa.I det internationella s.k. frihetsindexet som jämför graden av ekonomiskfrihet och som regelbundet presenteras av syns det tydligt vadsom hänt med vårt land. ligger på plats nummer 42. BlandEU-länderna har bara en sämre placering.Inom EU har frågor som rör förenklingar för företagandet hög prioritet. Imånga länder pågår ett framgångsrikt arbete, som , och . Det är också de EU-länder där arbetslöshetenminskat påtagligt. Som medlem i EU har åtagit sig att genomföraEG-kommissionens rekommendationer av om förbättringaroch förenklingar av företagsklimatet för nyetablerade företag. Irekommendationen finns många förslag som kan omsättas i praktiken.Den socialdemokratiska regeringens intresse för frågorna har emellertidvarit obefintligt - i varje fall när det kommer till praktisk handling. Före-tagarna upplever också att regelbördan vuxit under den socialdemokratiskaregeringsperioden. Enligt undersökningar av som gjorts påuppdrag av SAF anser av företagarna att reglerna blivit fler desenaste åren. 1994 ansåg av företagarna detta. Enligtsamma undersökningar anser att det blivit svårare att följareglerna, jämfört 1994.Den svaga växtkraften i ekonomin tar sig många uttryck: Den samladearbetslösheten kommer även att vara , även enligtregeringens mest optimistiska prognos i budgetpropositionen. Näringslivetmisstror den förda politiken och företag flyttar utomlands, eller överväger attflytta . Andelen egenföretagare minskar stadigt och varslen omuppsägningar inom industrin visar nu tecken på att åter öka.Sverige måste upp på välfärdsligans prispall igen. Vad det ytterst handlarom är att skapa förutsättningar för en bättre fungerande marknadsekonomimed fler och växande företag, fler nya jobb och ökad valfrihet i . Attskapa enklare och bättre regler för företagen är en av flera åtgärder som ärnödvändiga för att dessa förutsättningar skall kunna uppfyllas.Sverige behöver färre ochenklare regler för företagenFramgångsrikt avregleringsarbeteunder mandatperioden 1991-1994Under perioden tog regeringen initiativ till och genomfördeavregleringar som berörde i stort sett alla områden i samhället.Telekommunikationer, postbefordran, radio och television öppnades förkonkurrens, vilket bland annat har betydelse för utvecklingen i det kunskaps-intensiva näringslivet. Inrikesflyget, taxi, landsvägstransporter, bilprov-ningen och järnvägen avreglerades. På de två sista punkterna återställde dockden socialdemokratiska regeringen besluten innan de trädde i kraft.Arbetsförmedlingsmonopolet avskaffades. Genom ett referensprissystemför läkemedel där patienten själv fick betala mellanskillnaden för dyrarepreparat än referenspreparaten pressades prisnivån inom systemet . Ett förslag lades fram om att avveckla Apoteksbolagets monopol.Förslaget stoppades dock av den socialdemokratiska regeringen.Såväl byggnormerna som planreglerna förenklades väsentligt i syfte attöka konkurrensen, begränsa kostnaderna, stimulera nytänkande och ökavalfriheten. beslutade om avregleringen av elmarknaden, vilkensenare har lett till stora effektiviseringar. Reformen sköts tillfälligt upp avden socialdemokratiska regeringen innan den genomfördes.Ett stort antal reformer genomfördes som utsatte statliga myndighetersproduktion av varor och tjänster för konkurrens, t.ex. bolagiseringarna avMyndigheten för den statliga arbetsmarknadsutbildningen (AMU), statensgodkännande- och certifieringsverksamhet inom byggsektorn, Vägverketsproduktionsverksamhet samt privatiseringarna av ,statens produktion av skogsfrön och skogsplantor, statliga bolag privatiserades i syfte att bl.a. stärka konkurrensen ochminska sammanblandningen mellan ägare och lagstiftare. Viktiga reformervar också den nya lagen om offentlig upphandling och lagen om ingripandemot otillbörligt beteende vid offentlig upphandling, som riktar sig motkonkurrenssnedvridande beteenden från beställare inom stat, kommun ochlandsting. En helt ny konkurrenslag infördes.Möjligheterna att starta alternativ till den kommunala barnomsorgenökade, vilket ledde till en kraftig ökning av barnomsorg i privat regi.Föräldrar och elever fick möjlighet att välja skola genom friskolereformen.Ytterligare exempel på reformer som genomfördes eller beslutades underden förra mandatperioden är fri etableringsrätt för utlänningar och utländskaföretag i , enhetliga skatteregler för egenföretagare och aktiebolag,enklare registrering av aktiebolag och en mer flexibel arbetsrättsliglagstiftning.En särskild avregleringsdelegation tillkallades med uppgift att driva påavregleringsarbetet och ta lämpliga initiativ till förändringar som stärkerkonkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Den socialdemokratiskaregeringen lade ner avregleringsdelegationen efter valet 1994.Återuppta och påskyndaavregleringsarbetetAvregleringarnas betydelse för den framtida ekonomiskautvecklingen måste åter betonas tydligare, precis som underden borgerliga regeringsperioden. Att främja konkurrens ochförnyelse måste åter bli en central del av näringspolitiken.Under den socialdemokratiska regeringen haravregleringsarbetet stannat av. I stället har situationenförvärrats för företagarna genom att fler nya regler införtsoch genom att beslutade avregleringar återställts.Arbetet med att slopa, förenkla eller förbättra reglerna för företagen bör nuåterupptas med full kraft. Genomförandet av de förslagen ismåföretagsdelegationens sju olika betänkanden brådskar. I följande avsnittföreslår vi förenklingar och förbättringar för företagen som bygger påförslagen i dessa betänkanden (SOU 1997:186, SOU 1998:64, SOU 1998:77,SOU 1998:78, SOU 1998:92, SOU 1998:93 samt SOU 1998:94).FörslagSnabbare patentFrämjandet av innovationer är självfallet en viktig del av enpolitik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kringett begränsat antal unika innovationer. är avstor betydelse för att skydda den unika innovationen underden period som den utvecklas tekniskt och kommersiellt.Riksrevisionsverket bör ges i uppdrag att granska handläggningstidernahos samt se över kostnaderna för att erhållaoch upprätthålla patent. I nästa regleringsbrev till PRV bör regeringen ställakrav på en redovisning av hur verket varaktigt kan sänka handläggnings-tiderna och hur man skaffat kompetens för att säkra detta mål.Patentskydd för enklare uppfinningarLivscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:sfemton medlemsländer har man valt att möta behovet av ettsnabbare, enklare och billigare skydd för kortlivadeprodukter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Det är,förutom , och som valt attavstå från denna lösning.Ett enklare skydd för uppfinningar efter den modell som förordas i (Com (95) 370 final, on theProtection of Utility Models in the Single Market) bör utredas i Sverige.Datalagstiftningen bör ges en mindrebyråkratisk utformningDatalagen (SFS 1973:289, omtryck 1992:446) reglerardataregister som innehåller personuppgifter. Den somansvarar för registret betalar en årlig licensavgift tillDatainspektionen. I vissa fall krävs även ett särskilt tillstånd.Sedan lagens tillkomst har datorernas användningsområdevidgats väsentligt och antalet datorer mångdubblats i ochmed persondatorernas intåg. I stort sett varje persondator harfiler som skulle kunna klassas som personregister.Implementeringen av EG-direktiven i den nya personuppgiftslagstiftningenskall inte vara mer byråkratisk än absolut nödvändigt. Lagen bör därför sesöver mot denna bakgrund. bör dessutom aktivt påverka EU till enmer tidsenlig och företagarvänlig lagstiftning på området.Inför enhetligt beräkningsunderlagför ersättningarna i de allmännaförsäkringarnaDet finns ett beräkningsunderlag för sjukförsäkringen och ettannat för arbetsskadeförsäkringen. Om ett sjukfall klassasom till arbetsskada måste göra omberäkningen, vilket ofta medför att företagen belastas medfrågor om t.ex. vilka kostnadsersättningar som utgivits.Reglerna bör ändras så att samma beräkningsunderlag används i bådaförsäkringarna.Slopa onödigt uppgiftslämnande tillförsäkringskassanSjuklöneperioden omfattar av ettsjukfall. betalar arbetsgivaren sjuklöntill den anställde. Först därefter utbetalas sjukpenning frånförsäkringskassa. Det finns en önskan från många företagareatt sjukfrånvaro som täcks av arbetsgivaren undersjuklöneperioden inte skall behöva rapporteras tillförsäkringskassan.För framtida statistikändamål är urvalsundersökningar tillräckliga. Före-tagens obligatoriska uppgiftslämnande till bör slopas.Klargör arbetsgivarensrehabiliteringsansvarArbetsgivarna har givits ett långtgående åtgärds- ochkostnadsansvar för rehabilitering av anställda. Självfallet hararbetsgivaren större förutsättningar än attupptäcka tecken på ohälsa hos de anställda. Arbetsgivarenkan också enklare se vilka förändringar som kan genomföraspå arbetsplatsen för att underlätta den anställdes situation.Kompetensen i rehabiliteringsfrågor, som i hög grad dessutom är enresursfråga, är emellertid mycket ojämnt spridd bland arbetsgivarna. Det ärframför allt de mindre företagen som har svårt att upprätthålla underlag försärskilda tjänster inom företaget som handhar dessa frågor.De mindre företagens begränsade möjligheter att hålla sig med särskildkompetens i rehabiliteringsfrågor måste beaktas. Rehabiliteringsansvaret bördefinieras på ett sådant sätt att det upplevs som rättvist och skaparincitament, snarare än ger ett godtyckligt utfall.Beskattning av tjänstebilar börschabloniserasReglerna för förmånsbeskattning av tjänstebil ändrades /1997. uppskattades värdet av att denanställdes arbetsgivare betalade bil och drivmedel till ettschablonbelopp. ingår inte längre drivmedel i dettaschablonbelopp. Den anställde är tvungen att föra körjournaloch specificera antal körda mil i tjänsten för att inte tvingasskatta för bensinförmånen som för lön.Tjänstebilsinnehavaren och företaget tvingas ägna mycket tidåt att administrera denna redovisning.En ny översyn bör genomföras för att granska den ökade tidsåtgångsom drabbar småföretagare med de nya reglerna. I detta sammanhang börkostnaden för denna byråkratisering också beaktas.Enklare registrering av företagDet är Småföretagsdelegationens uppfattning att det iSverige är onödigt krångligt att starta företag. Vidfirmagrundandet är det viktigt att företagaren kan lägga nedså mycket tid och energi som möjligt på att utveckla affärs-idén. Han eller hon bör därför avlastas från tidskrävandeinformationssökning om vilka tillstånd som behövs.Procedurerna vid registrering av företag bör förenklas på följande sätt:En person som vill starta företag bör endast behöva kontakta enmyndighet. Det bör ligga på den kontaktade myndigheten att se till attsamtliga andra berörda myndigheter blir informerade om det nyregistreradeföretaget. Behöver företagaren exempelvis registreras i arbetsgivarregistreteller ansöka om F-skattsedel kontaktas automatiskt skattemyndigheten, somär ansvarig för dessa områden. Förfarandet skall gälla alla bolagsformer.Denna registrering bör kunna skötas via Internet.Internetansluten dator bör finnas tillgänglig för detta ändamål påkommunernas näringslivskontor eller motsvarande.F-skattsedelDen som startar eget måste ansöka om att få gör därvid en prövning där man sökerutesluta att det inte handlar om att kringgå ettanställningsförhållande. Den sökande måste därför redovisaen tänkt kundkrets som består av fler än t.ex. en tidigarearbetsgivare. För många av dem som söker F-skattsedel ärdet emellertid ofta svårt att bedöma vilka nya kunder manskall få som företagare. Avknoppning är en högst normal vägtill nyföretagande. Att ett företag inledningsvis endast har enkund, får inte hindra dess etablering.F-skattesedel bör tilldelas alla som begär den om det inte framstår somuppenbart att det föregivna företagssyftet är oseriöst. Det s.k.självständighetsrekvisitet bör bevakas genom uppföljning i stället för genomrestriktivt beviljande av F-skattsedel. Blanketten för skatte- ochavgiftsanmälan bör förenklas.Förenklad självdeklaration föregenföretagareNästan inget av landets 700.000 egenföretagare klarardeklarationen själv, utan tar hjälp. Problemen medsjälvdeklarationen har samband med de krav som ställs påbokföring och bokslut.Reglerna för småföretagarnas redovisning, bokslut och deklaration börgöras så enkla att de flesta företagare kan klara sitt bokslut och sin deklara-tion utan kostsam hjälp utifrån.Slopa skattetilläggen för fel imomsredovisningenDen skattskyldige påförs skattetillägg vid fel imomsredovisningen, även i de fall där staten inte förloratpengar eller förlusten varit försumbar. Skattetilläggen kanvara mycket stora. Detta är mycket stötande och strider motdet allmänna rättsmedvetandet. Skattetillägg måste stå irimlig proportion till statens förlust.Skattetillägg bör slopas helt i de fall periodiseringsfelen inte varit tillstatens nackdel eller är av försumbart belopp.Lättnader i företagensuppgiftslämnande till myndigheterUppgiftslämnande till olika myndigheter tar en orimligt stordel av småföretagarens tid i anspråk. Studier i andra länderpekar på att den samhällsekonomiska förlusten kan uppgå . Åtgärder för att minska ochförenkla företagens uppgiftslämnande bör genomföras ienlighet med förslag.Storleksgräns för uppgiftslämnandetill SCBPeriod- och årsstatistik till SCB är dyrt och omständligt försmå företag med ringa administrativa resurser. Ettnoggrannare urval bör därför ske vid undersökningar somriktar sig till småföretag så att arbetsbördan för dessaminskar. Urvalstätheten bör varieras på ett sådant sätt att desegment av småföretag som saknar problem inte behöverstöras.Uppgifter till lägenhetsregisterFörsöksverksamhet med lägenhetsregister förekommer påtvå ställen. Det är inte rimligt att fastighetsägare skall drivain uppgifter kring vilka som bor i fastigheten - det ärintegritetskränkande och kommer att behäftas med så mångafel att det blir meningslöst.Fastighetsägare bör därför inte ges skyldighet att driva in uppgifter kringvilka som bor i en fastighet eller vilken utrustning de boende själva monteratin.Förenkling av tullprocedurernaHarmoniseringen av svenska lagar och regler i tullfrågormed har lett till en mer komplexlagstiftning . Detta har fått återverkningar för bådenäringslivet och tulladministrationen.Reglerna för tullprocedurerna bör förenklas i sådan omfattning attsmåföretag normalt kan klara sina tullärenden utan konsulthjälp. Tullverketbör ges i uppdrag att utarbeta förslag till en samlad och kraftfull svenskstrategi för genomgripande förenklingar av tullprocedurerna inom EU. Iavvaktan på att det europeiska regelverket förenklas, bör undvikamer långtgående anpassning av de nationella tullreglerna än den gällandeEG-rätten kräver.Slopa avgifter och byråkrati kringden obligatoriskaventilationskontrollenVentilationskontroller kan utföras av flera olika sorterssmåföretag, bl.a. ventilationsföretag, som tillhandahållertjänster såsom kontroll, justering/trimning och rensning avventilationssystem inklusive imkanaler.I det fall ett sotningsföretag inte lämnat det förmånligaste anbudet vid enfastighetsägares upphandling av obligatorisk ventilationskontroll kan detändå totalt sett bli kostsammare för fastighetsägaren att inte välja sotnings-företaget. Skälet är att sotningsföretaget har möjlighet att kombinera arbetetmed obligatorisk ventilationskontroll med sotningsuppgifterna. Sotnings-företag får i detta fall betydande konkurrensfördelar på området förobligatorisk ventilationskontroll framför andra företag.En utredning bör tillsättas för att granska om företag som uppfyller kravenför certifiering på området för obligatorisk ventilationskontroll även skallkunna ges möjlighet att rensa och kontrollera imkanaler från brand-säkerhetssynpunkt. Kravet på registrering hos kommunen bör ses över ochersättas av ett system med egenkontroll, där protokollet visas upp påanmodan. Utredningen bör pröva om tillsynsansvaret skall ligga hoskommunens byggnadsinspektörer eller hos yrkesinspektionen samt anläggasynpunkter på hur en risk- och problemorienterad prioritering avtillsynsarbetet kan läggas upp. Endast i de fall protokoll saknas bör avgiftutgå.Slopa lagen om obligatoriskplatsanmälanNär en arbetsgivare har ett ledigt jobb kan redan oftanågon av de anställda rekommendera någon person dekänner väl som går arbetslös. Arbetsförmedlingen saknardessutom ofta möjlighet att hjälpa till irekryteringsprocessen. För dem som söker arbete inger denutlysta platsen endast falska förhoppningar om det redanfinns en lämplig person. Enda effekten av att anmäla ettledigt arbete till arbetsförmedlingen är att arbetsgivaren blirnerringd av arbetssökande. Följden har blivit att mångaarbetsgivare struntar i att anmäla ledigt arbete.Den obligatoriska platsanmälan bör därför avskaffas.Punktlighetsmål imyndighetsutövningenMånga företag tvingas vänta på att få ärenden avgjordahos offentliga myndigheter. Det är ofta svårt att få beskedom hur handläggningen beräknas ta och väntan iovisshet upplevs svårare än när tiden är utmätt.Att sätta upp punktlighetsmål för handläggningen kan emellertid vara ettsätt att skapa medvetenhet om orsakerna till fördröjningar i handläggningen.Ett sätt att skapa ökad tydlighet kan vara att den myndighet som inte klararsitt punktlighetsmål reducerar avgiften för den sökande.Ett tiotal myndigheter bör ges i uppdrag att arbeta medpunktlighetsmål, varefter verksamheten bör utvärderas. Utvärderingen börsärskilt analysera om Förvaltningslagens bestämmelser kan kompletterasmed krav om punktlig handläggning.Prövning av kompetens attdriva affärsverksamhetKommunallagen reglerar kommunens kompetens, dvs. angervad kommunen får ägna sig åt. Kommunallagenslokaliseringsprincip, självkostnadsprincip ochlikställighetsprincip utesluter i princip att verksamhetenhuvudsakligen inriktas på andra avnämare än invånarna ikommunen, liksom att huvuddelen av verksamheten drivs föratt få överskott, liksom att man skulle kunna ta ut olikaavgifter för samma tjänst av olika medborgare. Men så längeinget överklagande sker finns knappast några begränsningarför den kommunala näringsverksamheten.Det är endast kommunala beslut som omfattas av kommunallagen. När detgäller kommunens bolag betyder det att endast själva bolagsbildningen ochdess policyformuleringar, kapitaltillskott från kommunen, kommunenstecknande av borgen, liksom leverensavtal och övriga avtal mellan bolagetoch kommunen kan bli föremål för överklagande och prövning motkommunallagens principer. Verksamheten i det kommunala bolaget omfattasinte av kommunallagen. De beslut som fattas i bolaget kan således inteöverklagas till förvaltningsdomstol. Undantag finns emellertid när det gällerutlämnande av handling, där offentlighetsprincipen utsträckts till att omfattahelägda kommunala bolag i de fall den inte kolliderar med hänsyn tillbolagets krav på affärsmässighet.Ändringar i bolagsordningen bör antas i kommunfullmäktige. Om bolagetavviker från ändamålsparagrafen i bolagsordningen kan detta förhållandeemellertid inte prövas mot kommunallagen.Revisorernas förslag om ansvarsfrihet för bolagets styrelse behandlas påbolagsstämman. Denna regleras inte av kommunallagen utan i aktiebolags-lagen. Kommunen kan emellertid ha fattat beslut om direktiv till kommunensombud på stämman. Detta beslut kan prövas i förvaltningsdomstol. Omkommunen avstått från att påpeka att bolaget i sin verksamhet går utanförvad som angivits i bolagets ändamålsparagraf är det ett icke-beslut.Icke-beslut kan självfallet inte överklagas.Inför bolagsstämman kan kommunfullmäktige utfärda ägardirektiv. Dettabeslut kan överklagas till förvaltningsdomstol.Årsberättelse och revisionsberättelse anmäls till kommunfullmäktige.Beslutet att godkänna anmälan kan inte prövas i förvaltningsdomstol.Tillskjutande av nytt aktiekapital är vanligtvis ett beslut som antas ikommunfullmäktige.Rätten att överklaga ett kommunalt beslut är begränsad till kommunensmedborgare. Många kommuner menar att detta är en viktig kommunalrättsligprincip. Flera av näringslivets organisationer anser att rätten att klaga på en,ur kommunalrättslig synpunkt, tveksam verksamhet inte som börvara begränsad till kommunens medlemmar. Detta fordrar sannolikt attkommunens kompetens även regleras i annan lag än kommunallagen - t.ex.inom konkurrenslagstiftningen.Kritikerna menar att det måste finnas möjlighet att få lagligheten i en vissredan pågående verksamhet prövad, inte bara lagligheten i ett visst beslut.Ofta finns det i verksamhet, oavsett om den drivs i bolags- ellerförvaltningsform, heller inte något kommunalt beslut som går att klaga på,även om verksamheten strider mot kommunallagens principer.Fullgoda möjligheter till prövning måste finnas även vad beträffarverksamhet i hel- eller delägda kommunala bolag. saknas sådanamöjligheter.Det nyinrättade "Rådet för konkurrens på lika villkor för privat ochoffentlig sektor" bör ges i uppdrag att belysa dessa frågor i hela dess viddsom underlag för rättspraxis. Rådet bör även ta ställning till vilken juridiskregelram som bör gälla beträffande juridiska personers rätt att överklagabeslut över kommungränserna samt möjlighet att få lagenligheten i en vissbefintlig verksamhet prövad.Avreglera förordnandet avordningsvakterBevakningsföretagen tillhör en bransch som expanderatkraftigt . harflera mindre bevakningsföretag etablerats. Företagen utförett viktigt arbete för att förhindra brott och upprätthållaordning.Tillsynsmyndigheterna skall enligt lagen bedöma behovet avordningsvakter. Om behovet anses fyllt skall myndigheten inte ge ytterligaretillstånd. Behovsprövningen har ibland medfört problem för enskildanäringsutövare. En effekt av prövningen kan bli att företag som vinner enanbudstävling om bevakningstjänster inte kan åta sig uppdraget eller utvidgasin verksamhet, eftersom ytterligare tillstånd inte medges.Antalet ordningsvakter regleras bäst av efterfrågan på marknaden.Behovsprövningen för ordningsvakter bör därför avskaffas. Det bör vidareräcka med att en statlig instans reglerar ordningsvakternas befogenheter ochutbildning samt i de enskilda fallen prövar om en person är lämplig ochuppfyller uppställda krav.Slopa behovsprövning för tandläkareEn tandläkare, eller ett tandvårdsföretag, som vill göra ennyetablering måste ansöka om anslutning tilltandvårdsförsäkringen hos försäkringskassan.Etableringsprövningen omfattar enbart privata tandläkare.Försäkringskassan gör en behovsprövning.