mot · GM02Sf229 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf229av m.fl. (c)En trygghetsreformGrundtrygghetAlla människor har rätt till en grundläggande social trygghet utanindividuell behovsprövning. Välfärden ska fördelas jämlikt. Centerpartietslår vakt om dessa principer för välfärdspolitiken. Alla människor skavara delaktiga i välfärdssamhället och känna trygghet och säkerhet vidfall av ohälsa och arbetslöshet. har ett väl utbyggtvälfärdssystem, men välfärden fördelas inte rättvist. Det är alldeles förmånga människor, som står utanför samhällets skyddsnät. En godvälfärd uppnås bäst i ett samhälle där alla har meningsfulla uppgifter ochdär alla behövs. Finmaskiga sociala nätverk och lokal samverkan förgemensamma angelägenheter utgör grunden för den gemensammatryggheten.Vårt samhälle står inför stora utmaningar. Uppgiften är att forma etthållbart samhälle. Det bygger på den enskilda människans ansvarstagandeoch kraft. Bara ett samhälle där alla människor känner sig delaktiga ochrespekterade oavsett hudfärg, kön, religiös tillhörighet eller sexuell identitetkan bli ett gott samhälle. Bara ett samhälle där människor känner trygghetoch tillit till sin förmåga att utveckla sina liv kan bli hållbart.Grundtrygghet innebär både ekonomisk och social trygghet. Mångamänniskor har känt en ökad oro p.g.a. rädslan att förlora sittarbete, mista sitt sociala nätverk och förlora sin ekonomiska trygghet. Mångamänniskor lever redan under dessa förhållanden. Speciellt många unga harinte haft någon möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden och har därmedinte haft någon möjlighet att känna ekonomiskt oberoende. Ett samhälle därmånga människor inte känner sig behövda eller uppmärksammade är ingettryggt samhälle.1990-talet har inneburit förändringar i välfärdssystemen - förändringarsom av många upplevts som orättvisa. Det är en villfarelse att människorunder de föregående årtiondena levde i ett helt igenom jämlikt samhälle.Folkhemmet gav visserligen människor en bättre ekonomisk standard men degrundläggande orättvisorna bestod. Omfattande skattesänkningar kan hellerinte lösa problemen för alla människor eftersom det ger selektiv trygghet ochfrihet för få.Vi är nu på väg in i nästa årtusende och håller på att lämna industri-samhället bakom oss. Inför detta stora steg ska inriktningen vara att förnyavälfärden - i grunden - med inriktningen att skapa trygghet för alla - ochmed lika möjligheter för alla. Detta förutsätter en ökad tro på individensförmåga och ett ökat individuellt ansvar. Vi vill genomföra en välfärdsreformför ökad rättvisa.Dagens trygghetssystemTrygghetsförsäkringarna har med tiden blivit ett lapptäcke av olikaförsäkringar, med varierande regler och ersättningsformer. har flera utredningar arbetat, ofta under stor tidspress. Enligt vårmening saknas den totala övergripande översynen av trygghetssystemen.Flera av förändringarna har varit nödvändiga eftersom reglerna iförsäkringarna har fått orimliga effekter bl.a. i form avöverkompensation. Det gäller t.ex. sjukförsäkringen, som i vissa fall gavhögre kompensation vid frånvaro än vid närvaro på arbetet. Det var ettproblem som inte gynnade arbetslinjen, men det är nu åtgärdat.Fortfarande kvarstår problemen med att trygghetssystemen har alltförmånga regler och inte är tillräckligt överskådliga.Systemen utgör en vildvuxen flora med avseende på syften, villkor ochfinansiering. De styrs dessutom av ett svåröverskådligt och detaljrikt regel-verk. Det har gjort att byte från en försäkringsförmån till en annan kan göraatt ersättningsnivån förbättras. Det krävs omfattande kunskap om system ochkryphål. Om man finner dem kan det ge bättre villkor.Människor litar inte på att trygghetssystemen ska fungera i framtiden.Ungdomar sparar i pensionsförsäkringar och de som kan löser arbetslivs-relaterade försäkringar. Grunden för misstron mot de offentliga trygghets-systemen står att finna i alla de förändringar som skett och påkänslan av att man känner att man inte får del av välfärden.Den trygghet med selektiva och inkomstbaserade bidrag som detsocialdemokratiska samhället utvecklat är skört. Det kan aldrigacceptera. vill ha en grundtrygghet för alla. frågan om ett rättvisare pensionssystem, med hög grundtrygghetkombinerad med frivillighet, i folkomröstningen . Det nyapensionssystemet har likheter med det vi drev då, genom den grundpensionsom införs.Omfattar inte alla ...Arbetslösheten har bidragit till att alltfler människor står utanför dengenerella välfärden. Dagens socialförsäkringar är avsedda att geekonomisk trygghet till alla, men istället har beroendet av behovsprövadesocialbidrag ökat. Det illustrerar tydligt bristerna i välfärdssystemet frånett grundtrygghetsperspektiv.Många människor omfattas inte av den generella välfärden. Tudelningen isamhället är uppenbar när närmare 750 000 människor är socialbidrags-tagare. Det motsvarar av befolkningen. Det är främst ungamänniskor och invandrare som drabbas när inte välfärdssystemen ärgenerella och heltäckande. Nästan var femte 20-24 åring fick socialbidrag1997.Det långvariga socialbidragsberoendet har nästan tredubblats . Närmare 100 000 hushåll hade socialbidrag mellan 10 och 12 månaderper . Invandrar- och flyktinghushåll tvingas i högre utsträckning änandra hushåll att söka socialbidrag. Det beror på svårigheter för dessagrupper att få ett arbete och kvalificera sig till arbetslöshetsersättning ellerandra socialförsäkringsersättningar.Ersättning baserad på inkomstbortfall som huvudprincip i den statligavälfärdspolitiken medför att staten ger olika mycket trygghet: mest till demsom redan har mest och inget till dem som inte kunnat eller hunnitkvalificera sig för socialförsäkringen. När trygghetssystemen utgår från denenskildes anställningsförhållanden, kan konsekvenserna bli att den som intelyckats ta sig in på arbetsmarknaden också hamnar utanför den generellatryggheten. Att på detta sätt utestänga stora grupper från den generellatryggheten är djupt orättvist. ... är därmed inte rättvisa ...trygghetssystem är väl utbyggda, men det är många som inteomfattas av denna välfärd. Det finns stora orättvisor vilka märks extratydligt i tider av åtstramning. Att många människor står utanför dengenerella välfärden märks bland annat i köerna på de kommunalasocialtjänstkontoren.Dagens familjepolitiska system omfattar alla barnfamiljer men innehållerflera oacceptabla orättvisor. Som exempel kan nämnas att en förälder sominte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden får per dag medan enhöginkomsttagare kan få per dag vid föräldraledighet.Centerpartiet anser inte det vara god fördelningspolitik att föräldraförsäk-ringen ger mest bidrag till de som tjänar mest och missgynnar deltids-arbetande och lågavlönade. Den inkomstrelaterade föräldraförsäkringen harbidragit till att ensamstående kvinnor med barn i allt högre utsträckning blivitberoende av socialbidrag. är var tredje ensamstående med barnsocialbidragstagare.... och uppmuntrar inte till arbeteDe nuvarande socialförsäkringarna uppmuntrar inte till arbete i tillräckliggrad. Socialförsäkringarna måste vara uppbyggda så att de ger tydligasignaler om att arbete ska löna sig. Dagens försäkringar kan genom sinkonstruktion leda till att människor slussas från en försäkring till enannan. Tydliga gränser kan ställa större krav på rehabilitering och andraåtgärder, för att ge människor möjlighet att återkomma tillarbetsmarknaden.Det finns risker med att skattesystemet inte är sammankopplat medbidragssystemet. Detta innebär att man i vissa lägen kan fastna i s.k. fattig-domsfällor där det helt enkelt inte lönar sig att söka sig ut på arbets-marknaden. Det är inte ovanligt att en person eller ett hushåll samtidigtmottar flera olika stöd. I de fall de är inkomstprövade kan marginaleffekteruppstå som gör att det inte lönar sig att arbeta.Kommunernas ansvarKommunernas utgifter för socialbidrag var 1997 ca 12, 4 miljarderjämfört med 4,7 miljarder . har socialtjänstenfått ta ett allt större ansvar för människors trygghet. Det innebärsamtidigt att kommunernas ekonomi starkt påverkats avsocialbidragsutbetalningarna. Det finns stora regionala skillnader mentotalt sett är av befolkningen socialbidragsmottagare. Ikommunerna var 1997 endast 2 procentsocialbidragstagare medan den största andelen var i med 16procent, i och i med 11 procent.Det är också stora skillnader i socialbidragsbeloppet per invånare. var kostnaden per invånare medan den iGöteborgs och län var per invånare.Kommunerna har fått ta ett allt större ansvar för medborgarnas ekono-miska trygghet. Det är ett hot mot kommunernas övriga verksamheter somvård, omsorg och utbildning. Dagens trygghetssystem är inte generellt utanenbart tryggt för den som är inne i systemet. De som står utanför är i ställethänvisade till behovsprövat bistånd. Tryggheten har blivit alltmer selektiv.Centerpartiet står inte bakom en riksnorm för socialbidragen. Vår främstakritik riktar sig mot att det befäster ett system med behovsprövade bidrag.Människor granskas i detalj om sin ekonomiska situation och övrigalevnadsförhållanden. Dessutom innebär riksnormen att det är staten sombeslutar om storleken på riksnormen medan kommunerna får betala.Bygger på en gammal epokSverige har utvecklades från ett mycket fattigt land till ett av världensrikaste. Folkhemstanken gav framtidstro för medborgarna iefterkrigstidens . Undan för undan byggdes välfärden ut till attomfatta alltfler politikområden. som folkhemstanken gavmänniskor framtidshopp var den präglad av en standardiserad syn påindividen. Idén om jämlikhet kom snart att bli en fråga om likhet.Flera av socialförsäkringarna bygger på förutsättningen att man är anställdeller har haft ett arbete - ett givet förhållande i industrisamhället. Somexempel infördes ersättningen för olycksfall 1901. Därefter harförsäkringen förändrats och blivit mer omfattande.I den nya tiden när människor i högre grad väljer att vara egenföretagareoch uppdragstagare avslöjas ytterligare revor i samhällets trygghetsnät. Denya trygghetssystemen måste bygga på förhållandet att människor skaomfattas av den gemensamma tryggheten oberoende av om man är anställd,arbetslös eller egen företagare.Dagens familjepolitiska system saknar den flexibilitet och valfrihet somborde vara självklar i ett modernt välfärdssamhälle. Familjen är mycketviktig och samhällets insats måste grundas på insikten att familjer är olika.Familjebildningar ser olika ut, men familjerna är alltid lika mycket värda.Familjepolitiken enligt dagens modell gynnar ensidigt en form av lösningoch bygger på en standardiserad syn på familjebildningen.Det kommer att ställas allt högre krav på längre utbildning . Detnuvarande studiestödet, som infördes , har snabbt fått orimliga effekter.Det ger studenterna efter studietiden en orimlig skuldbörda som många intekommer att kunna bli fria från. Skulderna avskrivs ochmånga kommer enligt prognoserna inte att ha betalat av sin studieskuld tilldess. Studiestödssystemet blir därmed dyrt för staten, som det kanavskräcka från studier.Principer för ett nytt trygghetssystemCenterpartiet vill förena trygghet och valfrihet. Trygghetssystemen skavara hållbara och uppmuntra till arbetet. Välfärden ska dessutom ge allasamhällsmedborgare trygghet och möjlighet att ta ansvar för sina liv ochhandlingar. Grundtrygghet innebär att statens roll begränsas till attfinansiera grundläggande behov. När dessa behov tillgodosetts, skamänniskors mer personligt präglade behov och önskemål ges utrymme.I har av tradition det kollektiva ansvaret betonats, till nackdel förden enskildes ansvar. Vi vill istället skapa förutsättningar för en fördjupaddemokrati där den enskilde tar ansvar och samverkar med andra.TrygghetCenterpartiet anser att socialförsäkringarna ska ge grundtrygghet. Dettainnebär att tryggheten i högre grad ska grundas på att man är samhälls-medborgare. Enbart inkomstrelaterade trygghetsförsäkringar innebär kvalificerar sig genom prestation. De som inte kvalificerar sig förtrygghetssystemen utestängs från den generella välfärden och hänvisastill socialbidrag. Detta utanförskap är oacceptabelt. Här hamnar bl.a. deungdomar som är på väg in i vuxenlivet men som inte fått chansen attetablera sig i arbetslivet.ValfrihetTrots att har ett av de mest utbyggda välfärdssystemen i världenfinns det en stor osäkerhet kring dess innehåll och fördelning. Vi anseratt en av orsakerna till denna oro står att finna i den begränsademöjligheten att vara med och påverka samt ta eget ansvar. En annanorsak är rädslan för att resurserna inte ska räcka till då man själv behöversamhällets hjälp.Ett nytt välfärdssystem måste bygga på det faktum att människor har olikabehov, lever under olika omständigheter och har olika önskemål. Därför ärdet nödvändigt att trygghetssystemen innehåller stora möjligheter att självutforma försäkringen. Samhället ska trygga basen, grundtryggheten, ochmänniskorna ska därefter ha möjlighet att teckna egna försäkringar.Människor vill ta ett större ansvar för sin egen ekonomi. Alla är olika ochhar olika krav. Detta ställer krav på trygghetssystemen. Istället för att utlovakollektiva bidrag och reformer måste människor ha möjlighet att i högre gradvälja hur man vill utforma tryggheten.HållbarhetVälfärdssystemen ska utformas så att de är långsiktigt hållbara. Dagensmisstro mot systemen måste vändas till tilltro. Ett trygghetssystem skavara robust, lättöverskådligt och det får inte finnas risk att det blir såomfattande att statens och kommunernas centrala uppgifter trängs undan.GenerelltVälfärdspolitiken ska omfatta hela befolkningen och undvika selektivabidrag. Riktade eller selektiva bidrag har svårt att nå dem som är iverkligt behov av hjälp. Ett bidragssystem, som bygger påbehovsprövade bidrag, minskar människors personliga integritet och blironödigt byråkratiskt. Selektiva bidrag riskerar att undergräva förtroendetför välfärdsstaten.Ett nytt välfärdssystem måste bygga på den nya tidens förutsättningar.Alltfler människor väljer att starta företag - vara soloföretagare, uppdrags-tagare eller ha flera anställda. Dessa personer ska vara lika kvalificerade tillden grundläggande tryggheten som alla andra. Det går inte att bygga ett nytttrygghetssystem på förhållandet arbetsgivare-löntagare. Det är inte rättvistoch det passar inte i den nya tiden. Vad som ovan anförts om principerna förett nytt trygghetssystem bör ges regeringen till känna.Fyra trygghetssystemEtt nytt familjestödCenterpartiet anser att stöden till barnfamiljerna bör samordnas. För barni förskoleåldern vill vi slå ihop föräldraförsäkring, barnbidrag ochflerbarnstillägg till ett samlat stöd lika för varje barn i förskoleåldern. Påså sätt ges grundtrygghet . Det garanterar engrundnivå och möjlighet att disponera och pådet sätt som passar familjens behov, något som motsvarar dagensföräldraförsäkring. Det ger möjlighet att välja att vara hemma eller betalaför barnomsorg på det sätt som passar familjen bäst. Stödet ger ocksåmöjlighet till konsumtionsstöd, motsvarande dagens barnbidrag.Familjestödet ska vara beskattat och ge rätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader. Båda föräldrarna ges möjlighet att ta utföräldraledighet. För att stimulera detta vill vi ha en pappa- och enmamma-månad ersättning av SGI. Dessutom vill Centerpartietinföra . Föräldrastödet blir rättvist eftersom det är lika förvarje barn. Dessutom ger det föräldrarna stor valfrihet. Det blir enkelt,robust och lättöverskådligt. För ska nuvarandeobeskattade barnbidrag bibehållas. har i en motion omfamiljepolitiken utvecklat förslaget.Ett nytt studiestödStudiestödet ska baseras på stöd, lån och sparande.Centerpartiet anser att det ekonomiska stödet vid studier ska vara enkeltoch överskådligt, och inte skilja i nivå och förmån vid sammautbildningsnivå. Studiestödet ska stimulera till studier och vara en trygginvestering för den enskilde. Det ska inte leda till livslång skuldsättning ochge en bättre avkastning på högre studier än . Stödet bör vara fulltfinansierat över ett långsiktigt perspektiv. har i en särskildmotion lagt förslag om ett nytt studiestödssystem.En trygghetsförsäkringCenterpartiet förordar en samordnad trygghetsförsäkring som ska ersättanuvarande försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension, en allmän försäkring som ska täcka oväntatinkomstbortfall under de förvärvsaktiva åren. I vårt förslag omtrygghetsförsäkring ska en lägsta ersättningsnivå - en grundpenning -garanteras - därutöver en inkomstrelaterad del vars storlek är baserad påden inkomst man har som företagare eller anställd.I trygghetsförsäkringen vill stärka arbetslinjen. Detövergripande målet ska vara rehabilitering och stimulans till arbete.Principen ska vara att arbete alltid ska löna sig mer än bidrag.Principerna för försäkringen ska vara en sammanhållen allmän obligatoriskförsäkring med enhetliga villkor för alla försäkrade. Det ger den legitimitetoch förankring i samhället som en försäkring med långsiktig karaktär är iextra stort behov av. Det som vi däremot ser som en brist är att principernainte innehåller några planer på att samordna de olika försäkringarna. Vi anseratt det vore mycket att vinna på en sammanhållen försäkring. Den ökarförutsättningarna för de individer som befinner sig i gränslandet mellan olikaersättningsformer och minskar risken för överflyttning från ett system till ettannat i takt med att konjunkturen förändras.En av fördelarna med samordningen är att arbetslinjen och/eller rehabili-teringsinsatser kan stärkas och att det inte är beroende på vilket system manomfattas av. Den gemensamma försäkringen ökar förutsättningarna för deindivider som befinner sig i gränslandet mellan olika ersättningsformer ochminskar risken för överflyttning från ett system till ett annat i takt med attkonjunkturen förändras.Centerpartiet anser att garantinivån - grundpenningen - ska möjliggöra enrimlig levnadsstandard. Den bör därför ligga på en högre nivå än denekonomiska garantin som krävs för skälig levnadsnivå enligt socialtjänst-lagen. Vi anser att nivån inte ska motverka sitt syfte om att ökaviljan att återkomma till arbetslivet, helt eller delvis. Vad ovan anförts börges regeringen till känna.Ett nytt ålderspensionssystemCenterpartiet har medverkat till en bred pensionsuppgörelse mellanpartierna om ett nytt pensionssystem. fattade beslut om detnya pensionssystemet . Det nya systemet innebär ett störreinslag av grundtrygghet, en större flexibilitet för den enskilde samthållbarhet över tiden. Överenskommelsen stämmer väl överens medCenterpartiets principer för ett pensionssystem baserat på grundtrygghet.Det är viktigt att pensionsuppgörelsen har en bred politisk förankring ochinnehåller viktiga fördelningspolitiska inslag. har längearbetat för ett reformerat pensionssystem för rättvisare pensioner.Utgångspunkten har varit att de nuvarande delarna i pensionssystemet,folkpension, pensionstillskott och ATP, ska sammanföras till engemensam ålderspension med en hög grundpension till alla.Pensionssystemet är det mest omfattande av alla våra trygghetssystemoch ska därför bygga på stabila spelregler som är hållbara under mångaårtionden.Fortfarande har många pensionärer mycket låg pension. I synnerhet tillhöräldre kvinnor den grupp som inte har haft möjlighet att spara ihop till enegen pension. anser att det är angeläget att höja pensionen fördem med låg eller ingen ATP. Därför föreslår vi en höjning avpensionstillskottet. Förslaget redovisas i ekonomisk-politiskamotion.En välfärdsreformDet behövs en välfärdsreform. De nuvarande välfärdssystemen harförändrats, lappats och lagats . Vissa bidrag harförsvunnit och andra har kommit till. Det är ett lapptäcke avsocialförsäkringar som inte alla människor litar på och som saknar etthelhetsperspektiv. De utredningar som arbetat hartvingats arbeta under stor tidspress.De ekonomiska trygghetssystemen är mycket olika i karaktär. Några ärbeskattade, andra inte. kan bidragen och försäkringarna leda tillinlåsningeffekter så att det blir olönsamt att arbeta. Orimliga marginal-effekter och tröskeleffekter uppstår när minskade bidrag kombineras medökade skatter som t ex en ökad löneinkomst kan innebära. Många låg-inkomsttagare drabbas av detta. Regeringen har inbjudit partierna tillskatteöverläggningar. I detta sammanhang bör de sammantagna effekterna avskattesystemet och trygghetssystemen belysas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Trygghetssystem måste bygga på den ekonomiska verkligheten, annars blirde snart instabila. Människor måste kunna lita på att t ex ekonomisktrygghet, vård och omsorg som det offentliga svarar för kommer att fungeraäven i ett långt perspektiv. vill genomföra en välfärdsreform.Vår utgångspunkt är de principer som vi presenterat ovan. Välfärdsreformenska utgå från att vi behöver bygga ett nytt välfärdssystem som håller fleragenerationer framöver. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principer för nya trygghetssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny trygghetsförsäkring,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de sammantagna effekterna avskattesystemet och trygghetssystemen bör belysas i sambandmed skatteöverläggningarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en välfärdsreform.5.Stockholm den 24 oktober 1998Lennart ()()()()()Gotab, 1999