mot · GM02Kr227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr227av och Skånberg (kd)SpråkvårdDet obligatoriskaskolväsendetUppgiften att ge alla ett gemensamt språk, som kan läsas ochförstås, skrivas och talas är en av skolans grundläggandeuppgifter.Utbildning och fostran handlar i hög grad om att överföra ett kulturarv(värden, traditioner, språk, kunskap) från en generation till nästa. Givetvis ärdetta ett delat ansvar mellan hem och skola. Skolans huvuduppgift är att geeleverna kunskaper och färdigheter och i samarbete med hemmen främjaderas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare.I skolans mål och riktlinjer i läroplanen (LPO 94) anges bl.a. att skolanskall sträva efter att varje elev "utvecklar ett rikt och nyanserat språk samtförstår betydelsen av att vårda sitt språk". Läraren skall organisera ochgenomföra arbetet så att eleven "får stöd i sin språk- och kommunika-tionsutveckling".I kursplanerna uttrycks de krav staten ställer på skolans undervisning iolika ämnen. I dem anger regeringen dels vilka mål som undervisningen ivarje ämne skall sträva mot, dels vilka mål eleven skall ha uppnått efter detfemte respektive det nionde skolåret. Här anges ämnenas kärna och desscentrala begrepp, och dessa kursplaner är bindande föreskrifter.Vikten av ett vårdat språk anges ej i kursplanen för svenska, vilket vimenar vara en stor brist. Visserligen anges som ett mål att sträva efter atteleven "kan analysera, bearbeta och förbättra sitt språk både självständigtoch i samarbete med andra" men vikten av att uttrycka sig vårdat i tal ochskrift saknas.Under våren 1997 tog , , initiativ till en namn-insamling mot det allt mer omfattande bruket av svordomar i massmedierna.Under en kort tid samlade hon ihop över 40 000 namnunderskrifter som bl.a.presenterades vid en uppvaktning hos public service-företagen. Detta visaratt en opinion finns för en utökad satsning på ett vårdat språk i vårt samhälle.I många sammanhang används svordomar, nedvärderande uttryck, vulgäraord och uttryck. Detta missbruk av vårt språk blir enligt vår mening allt merutbrett. Denna utveckling är inte lätt att vända men föräldrarnas och skolansbetydelse har varit, är och kommer att vara ovärderlig i arbetet för ett vårdatspråk. Ansvaret för elevernas språkutveckling kan emellertid inte bara tas avläraren i svenska utan måste ses som en gemensam uppgift för alla i skolan.Med tanke på den internationalisering som pågår och den mängdinformation som sköljer över oss alla måste skolans undervisningbetona och förmedla betydelsen av ett vårdat språk.För att förstärka betydelsen av ett vårdat språk bör det klart och tydligtframgå i kursplanen för svenska i att undervisningen strävarefter att eleven "lär sig använda ett vårdat språk i tal och skrift".GymnasietI läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) finnsbestämmelser om skolans värdegrund och uppgifter. Härnämns att skolan skall främja en förtrogenhet med svenskaspråket, vilket skall befästas genom undervisning i många avskolans ämnen.Enligt gymnasieförordningen är svenska ett kärnämne som ingår i allastudieprogram. Under rubriken "mål att uppnå" anges att det är skolansansvar att varje elev som har slutfört ett program inom gymnasieskolan "kanuttrycka sig i tal och skrift så väl att elevens språk fungerar i samhälls-,yrkes- och vardagslivet och för fortsatta studier". Detta mål att uppnå börkompletteras så att det framgår att eleven skall kunna uttrycka sig vårdat i taloch skrift.Public service-företagenI de sändningstillstånd som regeringen meddelat , och finns en bestämmelse om att respektiveföretag .I de sändningstillstånd som ges till andra företag finns däremot ingenbestämmelse om god språkvård. För att olika företag ska behandlas lik-värdigt vad gäller språkvård bör detta anges i sändningstillstånden. bör göra en uppföljning av hur språkvården beaktas i denverksamhet som public service-företagen bedriver.PressenÄven om det inte finns några gemensamma riktlinjer inompressen vad gäller språkvård är medvetenheten om detta storpå våra tidningsredaktioner. Seminarier ochfortbildningskurser för journalister arrangeras.Vid universitet och dess , medier ochkommunikation finns inget enskilt ämne i språkvård. Språkvårdsfrågorbehandlas dock integrerade i undervisningen. För att förstärka vikten av godspråkvård bör möjligheterna att anställa utbildade språkvårdare i journalist-utbildningen undersökas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplanen i svenska skall innehålla målet att eleverna lär siganvända ett vårdat språk i tal och skrift,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplanen i svenska på gymnasieskolan skall kompletterasmed uppnåendemålet att det är skolans ansvar att varje elev kan uttrycka sigvårdat i tal och skrift, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i sändningstillstånden för kommersiella företag som sänderradio eller TV skall finnas en bestämmelse om god språkvård,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av hur språkvårdsfrågorna beaktas av public service-företagen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att journalistutbildningen skall förstärkas med utbildadespråkvårdare.1Stockholm den 26 oktober 1998Åke Carnerö (kd)Skånberg (kd)1Yrkandena 1, 2 och 5 hänvisade till UbU.