mot · GM02U509 · 1998-10-28 00:00:00 — Bakgrunden är bland annat en dåligt fungerandelönebildning, en omodern arbetsrätt, dålig flexibilitet och funktion påarbetsmarknaden, ett alltför bistert företagarklimat och tillväxthämmandeskatter på arbete, företagande och sparande.Därför räcker det inte enligt vår uppfattning att uppfyllerkonvergenskriterierna. Låsta till EMU kommer alla dessa stela strukturer attkunna göra stor skada som förvärrar landets ekonomiska läge. Sverigesekonomi är i sådant skick att ett svenskt medlemskap i den monetäraunionen, EMU, riskerar att leda till en ytterligare ökning av arbetslösheten.Sverige har mött både yttre och inre störningar i ekonomingenom växelkursanpassningar i form av devalveringar, och sedan hösten1992 har vårt land en flytande krona. är nu definitivtstängd, bland annat på grund av den stabilitetspakt som samtligamedlemsländer i EU, inklusive icke EMU-medlemmar, ska ingå i. Sverigemåste lösa sina strukturella problem förorsakade av devalverings-politiken och de många årens försummelser som skett i den ekonomiskapolitiken.Den socialdemokratiska regeringen har inte förmått att genomföra destrukturella reformer som skulle kunna förbättra arbetsmarknadens funk-tionssätt och klimatet för företagande och tillväxt. Regeringen har sedan sitttillträde ensidigt satsat på sanering av statens finanser genom besparingaroch nedskärningar medan tillväxtfrämjande åtgärder och strukturellareformer avvisats. Det är inte realistiskt att utan strukturella reformer kunnaskapa förutsättningar som gör det möjligt för att utan skadeverk-ningar ansluta sig till EMU.Som självständig stat kan inte tvingas in i EMU:s tredje fas.Riksdagen har beslutat att ska sträva efter att nå upp till deinträdeskrav EU satt upp för inträde i EMU:s tredje fas, de så kalladekonvergenskriterierna. har också beslutat att inte ska deltai EMU:s tredje fas från start . stöderdetta beslut.Inför omröstningen om medlemskap i klargjordes tydligt attdet är riksdag som ska fatta beslutet om ett eventuellt EMU-med-lemskap. Vi har stått bakom denna beslutsordning. Riksdagsbeslut av dennadignitet kräver dock ett tydligt folkligt mandat. Om riksdagsmajoritetenändrar uppfattning i EMU-frågan i förhållande till vad man har fått väljarnasmandat för, ska svenska folket få en möjlighet att säga sin mening. Detta kanske genom allmänt val eller folkomröstning. Vi vill understryka vikten av attfrågeställningen vid en eventuell folkomröstning utgår från klara alternativsom inte kan uppfattas som manipulativa.7.5.2 Harmoniserad beskattningMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer ochkapital är det inte långsiktigt hållbart att hålla en väsentligt högre ellerannorlunda skattestruktur i än i våra grannländer.1. MervärdesskattenInom EU pågår ett intensivt arbete med ett nytt system förmervärdesskatt som skulle kunna ersätta det nuvarande systemet. Som enförsta åtgärd har kommissionen föreslagit ett skatteintervall på mellan 15och som skulle gälla för attförhindra att skillnaderna mellan medlemsländerna ökar. Ett system medursprungsmärkning och ett clearingförfarande mellan länderna skullekunna säkerställa de nationella skatteunderlagen.Kommissionen presenterade en promemoria omharmonisering på skatteområdet, men kravet på enhälliga skattebeslut ochden nationella självständigheten på skatteområdet gör det svårt att få tillstånd en harmonisering. Aktuella frågor gäller bland annat synen påskattekonkurrens mellan länderna, subsidiaritetsprincipens tillämpning påskatteområdet och risken för att medlemsländerna förlorar sin suveränitet ien alltmer global ekonomi.Inom EU:s regeringskonferens diskuterades bland annat en övergång tillmajoritetsbeslut när det gäller skatter/avgifter på miljöområdet. Kristdemo-kraterna anser att det är ett starkt svenskt miljöintresse att övergå tillmajoritetsbeslut, för att få till stånd en gemensam minimiskattesats påkoldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligareutveckling i . Eftersom redan har miljöskatter skulle eneuropeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företagskonkurrenssituation.2. PunktskatterPunktskatter inom EU har med gränshandel att göra. Det gäller främsttobak, alkohol och olja. EU:s grundläggande principer är att produkternaska beskattas där de konsumeras och att man ska underlätta fri rörlighet.Punktskatterna i EU:s medlemsländer har harmoniserats i mindre grad änmervärdesskatterna med tilltagande smuggling som följd. Varje gång enmedlemsstat höjer en viss punktskatt måste man beakta att produktionoch skatteintäkter kan förloras till grannländer som har påfört enbetydligt lägre skattesats. Vid förhandlingen om medlemskap i fickSverige, och en rättighet att ha mer restriktiva reglerför införsel av bland annat alkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt.Kristdemokraterna anser att ska hävda ett fortsatt undantag.3. EnergiskatterEnergi bör beläggas med full moms. Energibeskattningen ska utformasså att miljöbelastande energislag beskattas hårdast medan introduktionenav miljövänliga och förnybara energislag uppmuntras.En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks somskatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs. InomEU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel mellan åren 1980och 1993 medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer,huvudsakligen egenanställd arbetskraft och kapital, har minskat med mer änen tiondel. Det innebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörligabeskattningsunderlaget - arbetskraften - så att det har varit möjligt attåtervinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra merrörliga beskattningsunderlagen.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan förarbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande. En höjdenergibeskattning kan vara ett alternativ till att minska arbetskostnaderna,som det bidrar till en skatteväxling inom EU. Under en längre tidhar inom EU pågått ett arbete som syftar till gemensamma bestämmelser omen minimiskattesats för koldioxidutsläpp. driver sedanlänge kravet på att den ska verka för en europeiskminiminivå för koldioxidskatt.7.6 JordbrukNär det gäller EU:s jordbrukspolitik (CAP), som upptar cirka hälften avEU:s budget och motsvarar av gemenskapens BNP, måsteman konstatera att stora ansträngningar har gjorts för att reformera dettapolitikområde. CAP-reform har inneburit viktiga neddragningarav överproduktionen och därmed av lagren. Reformen har skett genomen kraftig sänkning av interventionspriser samt en övergång till fastproduktionsstöd i form av arealbidrag. Detta har skett på villkor att vissdel av arealen lagts i träda.7.6.1 Ekologiskt hållbart jordbrukKommissionen har funnit att reformarbetet måste fortsätta och fördjupas.Det är framför allt den förestående utvidgningen av EU och det senasteGATT-avtalet som är orsak till fortsatta reformer. Med nuvarande reglermåste antingen EU:s jordbruksbudget växa eller ersättningar minska närnya medlemsländer kommer in i EU. Eftersom många länder inte vill ökabudgeten kommer det att bli reformer mot lägre ersättningar. GATT-avtalen resulterade i att EU:s gränsskydd ska pressas ner med 36 procentfram . anser att en fortsatt reformering avEU:s jordbrukspolitik utifrån CAP-reform bör eftersträvas, inteminst för att möta nya krav vid en utvidgning av unionen men även isyfte att visa större generositet gentemot och att verka för enbättre internationell handel med dessa. Vi anser att jordbruksnäringen skases som en del av den inre marknaden, där konkurrens på likaekonomiska villkor ska råda mellan de olika medlemsländerna. Strävanbör vara att öka andelen jordbruk med ekologisk inriktning. Ett hållbartjordbruk med höga hälsokrav på livsmedelsproduktionen är vårmålsättning.Sverige ska vara starkt pådrivande för ökade djurskyddskrav. stall-miljöer och en värdig behandling av djur i samband med transport och slaktborde, enligt , vara en självklarhet. Amsterdamfördragetgår i rätt riktning eftersom beslut inom den inre marknaden och inomjordbruk, transport och forskning ska ta hänsyn till eventuella konsekvenserför djurens välmående.7.6.2 Mindre regleringar av produktstandarderMed anledning av jordbrukspolitikens (CAP) avreglering kommerkonsumenten att betala en allt större del av produktpriset direkt påmarknaden. Konsumenten gör då sitt eget val av pris och kvalitet.Därmed anser vi Kristdemokrater att de allra flesta regleringar avproduktstandarder ska avvecklas. Kriterier som mått och form m.m. kankonsumenten själv ta ansvar för, medan däremot krav på säkerhet förhälsa och miljö måste normeras och bli föremål för tydlig deklaration ochmärkning.7.7 BioetikDe nya tekniska framstegen har i allt väsentligt gagnat mänskligheten. Itakt med utvecklingen ställs mänskligheten dock inför ständigt nya etiskautmaningar som måste hanteras på bästa möjliga sätt. En öppen och frimarknad som den europeiska måste också regleras av en gemensamlagstiftning. För är det viktigt att denna lagstiftningsäkrar en sådan hög etisk nivå att den biotekniska industrin ochforskningen i alla lägen respekterar ett absolut människovärde ochmänsklig värdighet. Patent på biotekniska uppfinningar har under långtid debatterats inom EU. På grund av olika etiska förhållningssätt svararministerrådet och kommissionen för en liberal linje ochEuropaparlamentet för en mera restriktiv linje.7.7.1 Rör inte den genetiska arvsmassanUnder 1997 röstade för ett förslag frånKommissionen till nytt patentdirektiv för skydd av tekniskauppfinningar. I korthet går detta ut på att det nu ska bli möjligt att tapatent på gener, växter och djur samt vävnad och kroppsdelar frånmänniskor så länge som dessa är "isolerade från den mänskligakroppen". De enda levande organismer som utesluts från patent idirektivet är hela människor och människoembryon.I november 1997 tog ministerrådet ställning till förslaget. Kristdemokrater-nas uppfattning var att skulle säga "nej" till förslaget. Den svenskaregeringen stödde dock tyvärr förslaget, vilket vi är mycket kritiska till.Tidigare i år beslutade att ställa sig bakom minister-rådets förslag till direktiv. Därmed fick en strid som har rasat sittslut. "En sorgens dag", kommenterade den koalition av miljögrupper, jordbrukar-och u-landsorganisationer som vänt sig mot förslaget.Direktivet ställer inte några direkta krav på lagändringar i medlemsländer-na, men patentlagar som stiftats innan gentekniken fanns skall nu tolkas i ettnytt ljus. Det blir lättare att patentera uppfunna genmodifierade växter,transgena däggdjur och delar av den mänskliga arvsmassan. Patent beviljasinte på förändrade könsceller, på klonade människor eller på djur varslidande inte motsvaras av en medicinsk nytta för människan. Felaktiga beslutav allvarlig art får dock inte lämnas utan åtgärd. Vi menar att frågan måsteaktualiseras på nytt i avsikt att arbeta för att riva upp beslutet om patent påliv.7.8 KonsumentpolitikDen fria rörligheten av varor behöver kompletteras med ett allt starkarekonsumentskydd och en höjd kvalitetsstandard på de varor som nukommer att säljas över hela . Med hänvisning till nationella kravpå skydd för hälsa, miljö och säkerhet bör enskilda länder kunna tillämpasträngare produktkrav. medlemskap i innebär att vi nu fulltut kan medverka i och påverka utvecklingen av konsumentpolitiken iEuropa. Dessutom kan vi vara med och utforma de gemenskapsreglersom är av betydelse från konsumentskyddssynpunkt. Som medlem i EUbör arbeta för att viljeinriktningen att uppnå en högkonsumentskyddsnivå också förverkligas. Amsterdamfördraget ger EUbättre möjligheter att vidta åtgärder för att skydda konsumenternasintressen. Konsumentskyddet ska fortsättningsvis integreras i övrig EU-politik.Två huvudgrupper av konsumentskydd kan urskiljas. Dels de som gällerproduktsäkerhet och produktutformning, dels sådana som gäller konsu-menternas ekonomiska och rättsliga intressen. Vad gäller den andra typen avkonsumentskydd kan enskilda länder gå betydligt längre i skydd av sinamedborgare, än vad EU rekommenderar. Konsumentinformationen är fort-farande otillräcklig. bör verka för att konsumenterna ska kunna ställakrav på uttömmande märkning som anger innehåll, produktionssätt,ursprungsland med mera. Speciellt gäller det livsmedel, läkemedel och hus-hållskemikalier. Det är för övrigt viktigt att vårt lands frivilliga konsument-organisationer får det stöd och den information de behöver angående deneuropeiska konsumentpolitiken. En större samverkan mellan och med dessaorganisationer skulle öka deras möjligheter till inflytande och för att i sinturinformera svenska konsumenter om hur de påverkas av EU-politiken. Härfyller Konsumentråd, som står i ständig kontakt med EU-institu-tionerna, är representerat i EU:s Ekonomiska och och sominformerar sig om nya regler och förordningar, en nyckelroll. bör därför även i fortsättningen få tillräckliga anslag för att fylla sinfunktion som konsumenternas röst i Europasamarbetet.8 Freden viktigaste måletSom tidigare nämnts var det ursprungliga huvudmålet med deteuropeiska samarbetet att lägga grunden till en varaktig fred. Denmålsättningen är lika aktuell , men för att den ska kunna tillgodosesäven måste medlemsländerna verka för att EU effektivt kanföreta aktiva säkerhetspolitiska åtgärder och bland annat fördjupa sinsolidaritet med samt Öst- och Centraleuropa.8.1 Gemensamma fredsoperationer och konflikthanteringEU skulle kunna ha gjort mer för att förhindra krig i Bosnien och iKosovo, men vi får inte glömma att EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik är en ny företeelse och att EU vid tiden för krigetsutbrott inte hade några formella strukturer för att kunna agera.Amsterdamfördraget har förbättrat förutsättningarna för att ageragemensamt. För det första har ett svensk-finskt initiativ fått gehör, vilketinnebär att de så kallade "Petersbergs-uppgifterna" (efter iTyskland där ett säkerhetspolitiskt toppmöte ägde rum ) skrivs in i detnya fördraget: "humanitära insatser och räddningsinsatser, fredsbevarandeinsatser och insatser med stridskrafter vid krishantering inklusive freds-skapande åtgärder." Dessa uppgifter ger och övriga alliansfria länderen viktig plattform för deltagande i det gemensamma europeiska freds-arbetet. Det kan handla om allt från att upprätthålla en vapenvila till attbiståmänniskor i nöd vid naturkatastrofer. Reformen är enligt Kristdemokraternaen mycket stor framgång eftersom EU:s främsta uppgift, att främja fred ochsolidaritet, inte längre bara gäller det egna territoriet utan blickarna vändsäven utåt både mot övriga och andra delar av världen.För det andra skapas en enhet för planering och tidig varning som skaövervaka och analysera omvärldsutvecklingen inom områden som berör dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Enheten ska utarbeta ett "tidigtvarningssystem" som ska kunna förvarna om potentiella konflikter ochpolitiska kriser i och dess närhet. Den ska dessutom skapaanalysunderlag och långsiktiga strategier för utvecklingen av samarbetet. Attkunna avstyra konflikter innan de brutit ut innebär många räddade liv ochinnebär dessutom en ekonomisk besparing. Mot den bakgrunden är enanalysenhet en säker investering som är mycket välkommen.För det tredje ändras beslutsreglerna inom GUSP. Inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken fattas beslut om gemensamma strategier i princip medenhällighet. I Amsterdamfördraget införs dock möjligheten till ett så kallatkonstruktivt avståndstagande. Ett medlemsland som inte kan acceptera att detomfattas av ett beslut kan välja att lägga ned sin röst och på så sätt slippatillämpa beslutet utan att hindra övriga länder från att genomföra det. Landetär då inte heller skyldigt att bidra till finansieringen av de operationellautgifter som beslutet ger upphov till. Denna möjlighet ger ett effektivarebeslutsfattande och innebär en vinst inte bara för de länder som vill ta beslututan även för det land som väljer att stå utanför. Beslut om gemensammaåtgärder på grundval av en gemensam strategi samt beslut om genomförandeav sådana åtgärder ska fattas med kvalificerad majoritet med undantag avfrågor med militära eller försvarskonsekvenser.Dessa två förändringar är en rimlig utveckling med tanke på kommandeutvidgningar som kan innebära en större risk att beslut blockeras och görunionen handlingsförlamad. Dock kvarstår ytterst möjligheten för ettmedlemsland att blockera beslut. Detta hävdar fortsatt nationell suveränitetoch är därför rimligt. Ytterst beror effektiviteten i de nya beslutsformerna påi vilken grad möjligheten att blockera utnyttjas och hur ofta man i ställetväljer att ta avstånd från ett beslut genom nedlagd röst.8.2 Försvarssamarbete på mellanstatlig nivåKristdemokraterna anser att ett eventuellt europeiskt försvarssamarbeteska ske på mellanstatlig nivå. VEU-fördraget ska i sin nuvarandeutformning inte integreras i och inget EU-medlemsland skatvingas att åta sig förpliktelser om ömsesidigt försvarsbistånd. För att gemöjlighet för samtliga medlemsländer i EU att vara medlemmar i föreslagit att bör ta initiativ till attutveckla en gren av VEU till fredsfrämjande operationer, katastrofhjälpoch krishantering. EU:s och misslyckande under Bosnienkrigetär ett tillräckligt bevis på att behöver en effektivsäkerhetsorganisation.Kristdemokraterna anser att Amsterdamfördraget tar viktiga steg i dennariktning. En eventuell integration av VEU i EU skjuts ochkräver ett beslut av medlemsländernas stats- och regeringschefer . EU kommer i stället att anlita VEU framför allt för attutföra operationer enligt Petersbergs-uppgifterna. Då VEU anlitas har allamedlemsländer i EU, inklusive icke medlemmar av VEU såsom , rättatt delta i insatserna och besluten. anser för övrigt attSverige aktivt ska förhindra att EU disponerar gemensamma kärnvapen.8.3 Ändrade vapenexportreglerKristdemokraterna vill att vapenexport begränsas till stabilademokratiska stater. Av denna anledning har verkatför ett svenskt initiativ till att krigsmaterielförsäljningen från EU-länderna ges en annan inriktning än den nuvarande. Ett organiseratsamarbete och specialisering på krigsmaterielområdet inom hela EUskulle kunna leda till att försäljningen begränsas till att främstgälla unionens medlemsländer och i andra hand övriga stabilademokratiska stater.Kristdemokraterna har drivit frågan om upprättandet av en uppförandekodför europeisk vapenexport. Vi välkomnar att så nu har skett. Uppförande-koden innehåller minimiregler för vapenexport men är inte bindande förmedlemsländerna. Därför har koden kritiserats från olika håll, bland annatfrån flera fredsorganisationer. Vi vill här ändå understryka vikten av en kodmed om inte juridiskt så åtminstone moraliskt bindande regler även för någraav de länder som tillhör världens största vapenexportörer.8.4 får inte svika u-ländernaEU:s biståndspolitik står inte i konflikt med den svenska utan utgör ettvärdefullt komplement. Som fullvärdig medlem finns det också fleramöjligheter att påverka EU:s biståndsarbete. skulle här kunnahålla en hög profil. Vår trovärdighet har dock kraftigt naggats i kantensedan vi från våra förhandlingar med EU fram till dagslägethar sänkt biståndsanslaget som låg av BNI till ett beloppsom motsvarar . har därmed försuttit en unikchans att tillsammans med bland annat påverka de andramedlemsländerna till en höjning av EU:s biståndsanslag. Vem lyssnar påuppmaningar till förnyade insatser till förmån för tredje världen näruppmanaren själv drastiskt sänker ambitionerna?Kristdemokraterna redogör i sin motion om internationellt bistånd medanledning av regeringens budgetproposition (1998/99:1) för en plan, medtillhörande finansiering, för att höja biståndets andel av BNI upp . Först när vi påbörjar denna plan kan aktivt påverkamedlemsländerna att höja EU:s biståndsanslag. Vi anser för övrigt att tidenär mogen att se över formerna för EU-biståndet. Framför allt är det fören översyn av samarbetet med , och Stilla Havs-regioneninom . Nära hälften av det totala EU-biståndet betalas uttill länder i dessa regioner. Kommissionen har analyserat samarbetet i engrönbok om relationerna mellan EU och "AVS-länderna", vilket öppnar fören ny debatt om hur samarbetet kan effektiviseras och hur biståndsresursernakan fördelas bättre. Vi Kristdemokrater anser att verksamheten i högre gradbör koncentreras på de allra fattigaste länderna i dessa regioner.9 Tredje pelaren: inrikes och rättsligt samarbete9.1 Målet är ett öppet och tryggt EuropaAsyl-, viserings-, invandringspolitik och gränskontroller är viktigagränsöverskridande politikområden. Stora delar av EU:s juridiska ochinrikespolitiska samarbete borde därför genomgå en harmonisering ochvara föremål för samma beslutsformer som inom den första pelaren. IAmsterdamfördraget har lagts fast ett tidsperspektiv för att besluta om deåtgärder som rör just asyl, skydd för flyktingar, ansvarsfördelning,invandring, olaglig invandring samt rättigheter förtredjelandsmedborgare som lagligt vistas i EU. Detta är ett steg i rättriktning som bland annat innebär att dessa områden placeras underEuropaparlamentets politiska kontroll och juridiskakontroll. För att nå framsteg inom dessa områden är det även angelägetatt besluten i större omfattning fattas med kvalificerad majoritet. Enpositiv aspekt av det nya fördraget är att konventioner som skapas inomden tredje pelaren kommer att träda i kraft i de länder som antar dem såsnart över hälften av medlemsländerna gjort det.Samtidigt bör man komma ihåg att de områden som behandlas inom detinrikes och rättsliga samarbetet till viss del drar åt olika håll och därförkräver en balansgång mellan olika intressen. Mest framträdande är denkonflikt som uppstår mellan å ena sidan viljan att öka den fria rörlighetenoch öppna de inre gränserna samt å andra sidan ett behov av ökade kontrolleroch ökat polissamarbete för att stoppa den gränsöverskridande kriminalite-ten. Dessa två intressen måste dock sammanfogas så att vi kan skapa ettEuropa som är både öppet och tryggt. Det är framför allt tre instrument sompåverkar och sammanfogar olika intressen inom det inrikes och rättsligasamarbetet: Europol, Schengen- och Dublinkonventionen.9.2 Europol - för trygghetens skullMedlemsländernas legitima rätt att värna territoriell suveränitet, integritetoch medborgarnas säkerhet måste skyddas. Med utvidgningen blir detännu viktigare att ett långtgående samarbete finns på plats och fungerareffektivt. Dels blir unionens yttre gränser betydligt längre, dels är det ettfaktum att illegal handel i stor utsträckning transiterar genom Öst-och . Medborgarnas trygghet är direkt beroende av kampenmot kriminalitet. Drogtrafik, människohandel och andra brott som hotarmedborgarnas säkerhet måste prioriteras högt. Det är därför olyckligt attpolis- och straffrättsligt samarbete förblir mellanstatligt eftersom de nyabefogenheter EU ges då blir otillräckliga. Vi anser bland annat att detbehövs en europeisk ramlagstiftning som möjliggör tydliga och enhetligastraff i samtliga medlemsländer för lika brott mot europeisk lag. Åtgärderför att stävja fusk som försämrar unionens finanser ska prioriteras. EUska ha makt att utdöma straff till de medlemsländer som ser genomfingrarna med missbruk av EU:s gemensamma ekonomiska medel. EUska även ha makt att verkställa de utdömda straffen/sanktionerna.Ett viktigt tillskott till polissamarbetet är dock den europeiska polisbyrånEuropol, som utvecklas till en effektiv enhet för gemensam bekämpning avgrov internationell kriminalitet. Det bör understrykas att Europols befogen-heter är väldefinierade och, när det gäller operationella befogenheter, tydligtbegränsade. Det finns alltså inget fog för tal om en "EU-polis" som agerarsjälvständigt i nationella polisers ställe. Europols främsta uppgift är attsamlaoch analysera information samt fungera som bas för informationsutbytebeträffande särskilt allvarliga brott.