ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T609 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T609av och ()Fritidsbåtstrafikens kostnaderSvensk sjöfartsnäring lider svårt av konkurrensproblem.Först och främst är detta förorsakat av högapersonalkostnader. I ett trängt konkurrensläge är dock allakostnader värda att granskas och åtgärder viktiga att vidta.Sjöfartsverkets verksamhet skall enligt instruktionen för verket inriktasfrämst på handelssjöfarten men även andra intressen, bl.a. fritids-båtstrafikens, skall beaktas. Verksamheten finansieras genom avgifter somhandelssjöfarten betalar. Verket får också ett anslag som är avsett att täckaverkets kostnader för fritidsbåtstrafiken. I olika sammanhang, bl.a. iutredningen om fritidsbåtstrafikens kostnadsansvar m.m. och iförra årets budgetproposition, har konstaterats att fritidsbåtssektornförorsakar kostnader som inte täcks av anslagsmedel.Med hänvisning till det statsfinansiella läget har dock regeringen inteföreslagit någon anslagshöjning.Slutsatsen av detta är att regeringen indirekt beskattar handelssjöfarten föratt skall kunna utföra de uppgifter avseende säkerhet m.m.som riktar sig mot fritidsbåtssektorn. Detta stämmer illa med den generellaprincipen för kostnadsansvaret, som innebär att nyttjare av olika tjänster ävenskall betala för dessa.Mot bakgrund av detta och med hänsyn till betydelsen av att inte belastahandelssjöfarten med kostnader som denna sjöfart inte förorsakar vore detrimligt att delar av statens intäkter för bränsleskatter frånfritidsbåtssektorn,anslås till för att täcka fritidsbåtssektorns kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsbåtstrafikens kostnader.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02T610 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T610av och ()Färjeförbindelser till GotlandGotland är naturligtvis i första hand till för dem som bor påGotland. Ur detta perspektiv är det väsentligt attkommunikationerna fungerar bra och till rimliga priser.Tillgängligheten måste vara rimlig, restiden acceptabel. Enrimlig princip är att kostnaderna för en resa mellan Gotlandtill fastlandet inte är högre än för motsvarande avstånd påfastlandet.Under sommaren bedrivs trafik med såväl traditionell färja som snabbarekatamaran och flyg. Det är en rimlig bedömning att samma trafikslag skallanvändas även när turistströmmen är lägre och transporterna i första handkommer att utnyttjas av dem som bor på och det gotländskanäringslivet.Det gotländska näringslivet är naturligtvis betjänt av åretrunttrafik ävenmed snabbfärja - bra kommunikationer är ofta en förutsättning förinvesteringar. Fungerande transporter till är inte en kostnad förstaten - utan en investering som leder till minskade kostnader förarbetslöshet och akuta regionalpolitiska utryckningar. Det är därför mer änrimligt att vi gemensamt tar ansvar för att också de som bor på gesbra och prisvärda kommunikationer med fastlandet.I avtalet mellan staten och Destination står följande: "Staten skalläven fortsättningsvis garantera en tillfredsställande trafikförsörjning medfartyg mellan det svenska fastlandet och ." Samma text återkommer iregeringens proposition 1996/97:33, varvid tillkommer: "Som redovisas ipropositionen sätts , eventuellt året därpå, in i trafik ettenskrovigt höghastighetsfartyg som förkortar restiden med nästan hälftenjämfört med restiden för de konventionella bilfärjorna. Därmed fårtrafikutövaren möjlighet att erbjuda fler snabba turer , vilket i höggrad torde förbättra passagerarvänligheten i trafiken. Härtill kommer att detnya höghastighetsfartyget erbjuder större bekvämlighet för passagerarna vidhårt väder än den som trafikerar , vilketborgar för högre regularitet än vad som har gällt för . Fartygetskall dessutom vara isklassat och därmed normalt kunna trafikeras under helaåret. "Tanken med isklassningen kan knappast ha varit att höghastighetsfärjanskall sluta gå , vilket nu visar sig bli fallet för 1999.Trafiken mellan t ex och bygger på en rad olikatågavgångar, det satsas även stora pengar på vägarna mellan olika orter påfastlandet. För del är det istället färjetrafiken som är huvudfåran.Gotland utvecklas år på ett dynamiskt sätt. Allt från högskolan ochkonferenscenter till tankar på Östersjöcentrum och modern ekologisktanpassad odling. Dåliga kommunikationer, orimliga turlistor och höga priserär en kombination som regering och riksdag kan använda för att slå tillbakautvecklingen... Vill man något annat måste man se till att kommunika-tionerna med såväl vanlig färja, höghastihgetsfärja som flyg fungerar underhela året.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts vad avser behovet av åretruntkommunikationer mellan ochfastlandet såväl med traditionell färja som med höghastighetsfärja.Stockholm den 26 oktober 1998Mikael ()()
mot · GM02T611 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T611av ()Färjetrafik över KvarkenDen riskerar färjetrafiken över Kvarken att slåsut. De nya reglerna för taxfreeförsäljning ställerKvarkentrafiken i en särställning i . Till skillnad frånde linjer som trafikerar mellan de två EU-ländernaSverige och i Stockholmstraken, kan dessa utnyttjaundantaget som gäller för Åland.Precis som anges i SOU 1998:49, "intar Kvarkentrafiken en särställningvad gäller alternativa resvägar". Alternativet är en långlandsvägstransport att jämföras för färjan.Merparten av de intäkter som trafiken vilar på, kommer fråntaxfreehandeln. När dessa intäkter försvinner, har marknaden en givenuppgift att anpassa tonnage, restider och ekonomi efter förutsättningarna. Idagsläget trafikeras Kvarken av mer än en miljon passagerare, och har enavgörande inverkan på tillväxt och välstånd i norra delen av landet.Samhällsnyttan är betydande för landet i sin helhet och för norra delen isynnerhet. Detta förutsätter att förbindelsen är daglig och utgöråretruntsjöfart. Den dagliga förbindelsen är vidare en förutsättning för detintima samarbete som funnits sedan mycket länge och som accentuerats medEU-inträdet. I regionen över Kvarken pågår en rad EU-projekt inomramen för bl.a. Interreg 2.Till detta bör fogas att den länk som Kvarkentrafiken utgör är en del av ettstörre transportnät, E 12, som går från genom till Helsingfors.Förutom de rent regionalpolitiska och tillväxtmässiga negativakonsekvenserna av en förbindelse som inte har regularitet, innebär också enneddragning av trafiken ett politiskt misslyckande för EU-samarbetet. Detsamarbete som EU vill värna om, fri handel och mellanfolkliga relationer,riskerar att få precis motsatt effekt den 1 juli 1999.De båda staterna och har ett nationellt ansvar attsäkerställa en regelbunden åretrunttrafik mellan de båda kustregionerna iKvarken. Efterhand kommer den fria marknaden att anpassa sig till den nyasituationen, men måste staterna tillsammans ageraså att detta kan uppnås.Tiden är nu väldigt kort, varför det är nödvändigt att regeringen snabbt gertill känna, i konkreta termer, på vilket sätt färjeförbindelsen i Kvarken kanfortleva.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett snabbt statligt ingripande för att räddaKvarkentrafiken efter den 1 juli 1999.Stockholm den 23 oktober 1998Anders ()Gotab, 1998
mot · GM02T612 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T612av ()kanalSjöfartsverket har på uppdrag av Kommunikationsdepartementetgenomfört en förstudie av möjligheter som framtida vattenväg- det s k . I studien konstaterades bl a att det inteföreligger några tekniska problem för ett genomförande och att det finnsett tillfredsställande godsunderlag.Man konstaterar vidare, att om en satsning på skett hade sannolikt haft största inlandshamn ochDalälven dessutom varit vår största inre vattenväg. Hur detta skulle passa in idagens trafikpolitik i , där man som bekant har stor erfarenhet avkanaltransporter, är naturligtvis intressant att fundera över.Vad det därtill skulle betyda för hela regionen och det hårt utflyttnings-drabbade om projektet förverkligats, kan vi naturligtvis bara ana.Förstudien har gett tillräckligt många positiva signaler, varför ettfullföljande av studien, med ett fullständigt ekonomiskt underlag, måste ske.Detta är nödvändigt för att en seriös helhetsbild av projektet ska kunnaläggas till grund för ett slutligt ställningstagande. Vi måste få ettfullständigtärende att behandla.Dalarnas utveckling och framtid betjänas inte av att den befintliga utred-ningen nu låses in i arkiven. Näringslivet och arbetsmarknadens parter måstefå en analys över vad en vidgning av transportmöjligheterna för stora ochtunga transporter med en vattenväg skulle kunna innebära för framtiden.Värdet av att öppna en möjlig vattenväg för båtturismen in i hela är dessutom värd att belysa.Ökad kunskap om våra möjligheter att internationellt marknadsföraSiljansregionen och det svenska inlandet har vi stort behov av. Ett full-följande av studien bidrar till en sådan kunskap.I ett sysselsättningsperspektiv visar sonderingar på att minst 5000 års-arbeten inom bygg- och anläggningsnäringen kommer att skapas vid enutbyggnad. pekar mycket på att övrigt näringsliv kan ge ytterligareupp mot 5000 nya jobb. Detta beroende på vidgad möjlig handel medÖstersjöländerna i framtiden.Nya djärva idéer får inte nonchaleras - förstudien om kanal måstefullföljas!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett fullföljande av förstudien om kanal.Stockholm den 26 oktober 1998Ulf ()
mot · GM02T616 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T616av ()Färjetrafik mellan och fall har skapat många möjligheter för utbytenoch samarbetsprojekt mellan länder som haftfå eller inga kontakter.En viktig förutsättning för en positiv utveckling av är brakommunikationer. Det handlar bland annat om att utveckla informations-teknologi och om att skapa möjligheter för människor att träffas både isamband med t ex affärer, kultur, utbildning, miljö och turism.En färjeförbindelse mellan och skulle på ett radikalt settgynna en ekonomisk och kulturell utveckling mellan och Lettlandoch också med hela Baltikum.Ökad turism och samarbete inom utbildning, vetenskap, miljö och vänorts-kontakter är andra positiva effekter av att människor lättare får möjlighet attbesöka sina närmaste grannar genom en kvalitativ färjeförbindelse mellanStockholm och Riga.För att denna färjeförbindelse ska kunna bli verklighet och ge de mångapositiva effekterna för utvecklingen av , krävs dock attSverige och svenska staten går in med ett aktivt stöd och till viss del tar ettekonomiskt ansvar för denna färjeförbindelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en färjeförbindelse mellan och Riga.Stockholm den 27 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)
mot · GM02T617 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T617av och ()En VänersjöfartsutredningVänersjöfartens framtid är oviss med anledning av dagenskonkurrenssituation.Tidigare utredningar, senast SOU 1991:73, visade att Vänersjöfarten haren god utvecklingspotential och lyfte fram de positiva faktorer som bidrar tilldetta. Det som däremot inte kan klarläggas i någon utredning och som fårframtida konsekvenser är hur i olika stycken tar beslut sompåverkar konkurrensneutraliteten mellan olika transportslag.Den oro som finns i hela med anledning av det nyastöd som utgått till järnvägstransporter gagnar inte på något sätt regionensnäringsutveckling. Företag som endast kan nyttja sjöfart för sitt gods ser medstark oro på situationen att den totala sjötransportvolymen minskar och attdetta därmed äventyrar de totala sjötransportpriserna negativt.Givetvis finns det också en naturlig nivå på när transportvolymen försjöfarten blir så låg att det inte finns förutsättningar för fortsatt sjöfart.Det är vår bestämda uppfattning att olika trafikslag skall konkurrera på likavillkor. Och det är mot bakgrund av detta som det med det snaraste måstetillsättas en utredning som har till uppgift att se om det utökade stödet tilljärnvägstrafiken bidrar till snedvridning av konkurrensen. Det är av allrastörsta vikt att det kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen omgående tillsätter en utredning somser på konkurrensförhållandet mellan Vänersjöfarten och järnvägstrafiken ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 25 oktober 1998Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GM02T618 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T618av och (c, m)Övervakningscentral på GotlandGotland har goda förutsättningar för att kunna bygga upp eneffektiv kontroll och övervakning av Östersjön.Gotland i centrum av är den naturliga och självklara platsen förlokalisering av en sådan central. En övervakningscentral belägen på Gotlandskulle underlätta samordning av sjöräddning, miljöräddningstjänst, fiske-övervakning, havsforskning, övervakning av smuggling av flyktingar,narkotika och andra farliga ämnen samt den ökande fartygs- och turist-trafiken.Ansvaret för övervakning bör nu få en samordnad lösning ilinje med vad som anförs i motionen. Flera skäl talar för det.Sjösäkerheten är viktig på som innanhav.Att färdas fritt på havet har varit en rättighet som sjöfarare i alla tiderutnyttjat. Däremot med flygtrafik som är en ny tids transportsätt har man interätt att färdas fritt utan man måste anmäla färdrutt, vad man transporterarm.m. Ett flygplans färd från start till landning följs också av trafikledningarunder hela luftfärden bl a med hjälp av transponder.Östersjön är ett innanhav som är känsligt för föroreningar eftersomomsättningen av vatten är långsam. Av det skälet är det av yttersta vikt attsjösäkerheten i är högsta tänkbara. så identifieras avalla fartyg som trafikerar , vilket innebär att de flesta fartygenpasserar utan att man vet vilken last de har och vilken sjösäkerhet självafartyget har.För att öka säkerheten till havs i så är det några åtgärder somskulle behöva göras. En övervakningscentral för Östersjötrafiken behöverinrättas, dessutom så måste fartygen i Östersjötrafik utrustas med en s ktransponder. Transpondern gör att man kan identifiera fartygen så att manvid radarövervakning inte endast vet att ett fartyg passerar utan också vetvilket fartyget är. Inför man dessutom en anmälningsskyldighet vidinpassage till eller när man lämnar en hamn och vid det tillfälletuppger vilken last man har så har man underlättat för sjöräddning m fl om enolycka av något slag skulle ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etablering av en multinationell övervakningscentral placerad påGotland.Stockholm den 25 oktober 1998Agne ()()
mot · GM02T619 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T619av och ()HamnpolitikenSverige är till ytan ett stort land med långa kuststräckor. Detta innebär attvåra person- och godstransporter till sjöss betyder mycket förutvecklingen av landet.Det är nu av stor vikt att vi i likhet med många EU-länder tar ett samlatgrepp kring statens ansvar gällande landets hamnpolitik. Statens ansvar ärmycket tydlig i andra EU-länder.Att verksamheten måste samordnas blir angelägnare i en situation därtransporter såväl på land som till sjöss sätts mer i fokus i ettmiljöperspektiv.När miljöfarligt gods transporteras skall miljöeffekterna analyseras ochriskbedömas, beredskapen skall vara genomarbetad om något skulle händat.ex. Det är inte bara beredskap vid en eventuellkatastrof som är viktig, utan att en långsiktig planering och samordning avinfrastrukturen runt våra hamnar blir angelägnare.En nationell hamnpolitik skall naturligt miljöanpassas både närtransporterna sker på land och till sjöss bl.a. på miljöns område framför alltsom effektivitetsvinster. Detta kommer att ge konkurrensfördelar, för helalandet, eftersom en betydande del av exportgods sker från våra hamnar.Regeringen bör få i uppdrag att framlägga förslag till en nationellhamnpolitik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell hamnpolitik.Stockholm den 27 oktober 1998Michael ()()
mot · GM02T620 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T620av och ()Snabbfärja i GotlandstrafikenUnder ett flertal år har det funnits ensnabbfärja i Gotlandstrafiken. Den har fungerat som ettytterst viktigt komplement till det ordinarie tonnaget och röntstor uppskattning hos passagerarna. Förväntningarna på dennya snabbfärjan som skall kunna gå året runt har därför varitmycket stora.Nu har det kommit till allmänhetens kännedom att snabbfärjan skall gå idaglig trafik endast . Resterande del av året kommer den attligga förtöjd. Den efterlängtade förbättringen av öns kommunikationer somsnabbfärjan var tänkt att bli går då om intet.Rederiet som trafikerar har preciserat merkostnaden till 21miljoner kronor för att köra dagliga turer med snabbfärjan året runt.Kostnaden hänför sig till de rörliga nettokostnaderna som uppkommer förtrafiken. De fasta kostnaderna påverkas inte. Den rörliga nettokostnaden börrimligen minska efter hand som resandeunderlaget ökar, vilket gör att dessapengar kan sägas motsvara initialkosnader. För dessa miljoner skapas entransportkvalitet som bättre uppfyller 2000-talets krav.Under lång tid har missgynnats vad gäller statliga infra-struktursatsningar. Denna lilla satsningen för att få till stånd dagliga turermed snabbfärjan skall jämföras med betydligt större infrastruktursatsningarsom gjorts i andra län.Kommunikationsfrågan, det vill säga transporternas kvalitet, kvantitet ochderas prissättning, är det mest primära för . En förutsättning föratt skall kunna uppvisa en positiv utveckling är att dessa frågor fåren snar och långsiktig lösning. Alla andra frågor är till stor del beroende avhur kommunikationsfrågan löses. Finansieringen bör ske genom omdispo-nering av anslag så att 11 miljoner hämtas ur anslaget B 4 Bidrag tillsjöfarten och 10 miljoner hämtas ur anslaget B 1 Ersättning för fritids-båtsändamål som reduceras i motsvarande grad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av en snabbfärja i daglig trafik året om iGotlandstrafiken.Stockholm den 25 oktober 1998Agne ()()
mot · GM02T621 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T621av m.fl. (s)Ett båtregisterUnder den borgerliga regeringen avskaffades det tidigareinrättade båtregistret. All utvärdering, sakkunskap ocherfarenhet visar att ett båtregister behövs. ,, och Tullen är positivatill att ett statligt fritidsbåtsregister införs då det innebärpositiva effekter för övervakning, stöldskydd, olycksstatistikoch sjöräddning.Vid ett inrättande av ett statligt båtregister bör regionalpolitiskaöverväganden göras. En sådan verksamhet kan med fördel decentraliseras.Placering av till visar med all önskvärd tydlighethur bra det kan fungera tekniskt och framför allt personalmässigt med attförlägga en sådan verksamhet till en ö eller en annan typ av glesbygd.Utifrån detta konstaterande vill jag föreslå att det nya statliga båtregistretförläggs till , en ö i i , i Västernorrlandslän.Vad gäller säkerheten med eldistributionen så byttes degamla elledningarna ut mot en ny isolerad BLX högspänningsledning, somtål trädpåfallning och är klass A i dessa sammanhang. Dessutom installeradesunder maj månad 1996 reservtransformatorer.Vad telenätet beträffar så finns ett accessnät mellan avsändare och stationpå ön, vilket är lika med högsta kvalitet samt att nätet har kort sträcka fördistribution minskar skaderisken. Stationen på är också utrustad medAXE-tekniken. Från ön till fastlandet är det en mycket driftsäker radiolänkvilken bygger 1+1, vilket är lika med två kanaler, alltså dubbel säkerhet.Kabeln på fastlandet är lagd , och är en av desenaste . Något problem vad avser datasäkerheten föreliggerinte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etablering av ett statligt båtregister.Stockholm den 27 oktober 1998Agneta ()()()()
mot · GM02T622 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T622av och ()VänersjöfartenVänersjöfarten har stor regionalpolitisk betydelse. Vänersjöfarten är enviktig transportnäring fraktas med skogsprodukter,pappersmassa, malm, spannmål och olja på . En del av godset gårmed de s.k. skyttlarna och lastas om till större fartyg i . går dock ca direkt till och Medelhavet.Om Vänersjöfarten skall kunna utvecklas ytterligare bör Trollhätte kanalbreddas så att den håller samma standard och dimension som kanalerna påkontinenten. Vänersjöfarten kan då få en välkommen direktförbindelse utandyra mellanhänder. En utbyggnad som medger passage av fartyg med måtten135 x 16,5 x 5,4 m ger Europakanalklass har genomfört en förstudie för att undersöka de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för dessa investeringar. Vi menar att det ocksåbehövs en samhällsekonomisk analys, där miljöskäl och energieffektiviteträknas in som en vinst för samhället . Vi är övertygade om attVänersjöfarten är betydelsefull för ett framtida miljövänligt och energisnålttransportsystem.Vänersjöfarten har ett mycket utsatt och bekymmersamt läge ochkonsekvenserna kan vi se i ökade oljetransporter på järnväg på bekostnad avsjöfarten. Därför föreslår vi att en särskild utredning följer utvecklingen pågodstransporter som tas från sjöfarten till järnväg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av Vänersjöfarten.Stockholm den 27 oktober 1998Carina ()()
mot · GM02T624 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T624av ()Hamnterminal i VisbyUtgångspunkten för regionalpolitiken är att den ifortsättningen måste bedrivas med större kraft för att stödjautvecklingen i de regioner som är särskilt utsatta och ge demförutsättningar för utveckling och tillväxt som är merlikvärdiga dem i andra regioner. En god infrastruktur är avväsentlig betydelse för att skapa en positiv utveckling ilandets utsatta delar. 1997/98:62 Regionaltillväxt - för arbete och välfärd skall åtgärder inomtransportinfrastrukturen prioriteras utifrån regional- ochnäringspolitiska utgångspunkter.Ö-regionen har ett särskilt utsatt läge, inte minst vad gällerkommunikationerna. Avståndet till andra marknader är tidsmässigt långt dåenbart färjeöverfarten tar . har antagitlångsiktiga mål innebärande bland annat att minst 65 000 invånare skall bopå och minst 5 000 nya varaktiga arbetstillfällen skapas till år 2010.Avgörande för att dessa mål skall nås är transportsystemets utformning ochutveckling. Det gäller både färjor och flyg.Hamnterminalen i projekterades . Sedan desshar passagerarantalet ökat väsentligt. Hamnen byggdes , med statliga investeringar. Färjetrafiken är betydligt mer omfattandenu, ökningen är och den expanderande trafiken medför att hamn-terminalen är tillräcklig. omfattade Gotlands-trafiken drygt 1,1 miljon passagerare, cirka 260 000 personbilar, cirka 1 300bussar, cirka 22 000 husbilar, hus- och släpvagnar. Den nya snabbfärjan somkommer i trafik ökar passagerarantalet ytterligare och medför atten kraftig utbyggnad av hamnen behöver göras och anpassas till den nyatrafiksituationen. Dagens mycket ansträngda situation kommer att bli änvärre. Hamnterminalen behöver anpassas till existerande och kommandebehov.Besöksnäringen framhålls som en av de näringsgrenar som skall ge Got-land nya arbetstillfällen. Ingen enskild fråga har så stor betydelse för Got-lands utveckling som våra kommunikationer. Staten tar ett visstansvar för färjetransporterna genom att stödja färjedriften, men befintlighamnterminal är inte tillräcklig ens för dagens behov. Den ökade satsning påinfrastruktur som äger rum i övriga landet bör komma till uttryck i form avstöd till de nödvändiga infrastrukturinvesteringar som är förknippade medfärjetrafiken. Statligt stöd behövs för anpassningen av hamnen och hamn-terminalen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd för utbyggnad av hamn.Stockholm den 20 oktober 1998Lilian Virgin (s)