mot · GM02K354 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K354av m.fl. (v)EU-parlamentarikernas lönerI pågår förberedelserna med att utarbetaen gemensam stadga för parlamentets ledamöter. Dennastadga skall även inrymma bestämmelser om EU-parlamentarikernas löner och förmåner. Ett av skälen tilldetta är att förekomma den omfattande kritik mot EU-parlamentarikernas privilegiesystem som annars väntasuppstå i samband med EU-parlamentsvalen . EU:srevisionsrätt har konstaterat att parlamentarikernasersättningar för resor ligger över de faktiskautgifterna. Ersättningsreglerna baseras på ett system byggtutifrån kilometeravstånd och inte utifrån faktiskakostnader.Till exempel kan en svensk ledamot som är bosatti norra resa tur och retur /i ekonomiklass till en kostnad av mindreän , men kvittera ut 15 000 till iersättning.Detta system framstår som alltmer ohållbart i den allmänna opinionensögon. Därför föreslås att systemet ändras så att reseersättningarna utbetalas ienlighet med de faktiska kostnaderna. Men för att vissa EU-parlamentarikerinte skall gå miste om alltför mycket av sina privilegier så kopplas de nyaersättningsreglerna samman med att införa ett nytt lönesystem där samtligaEU-parlamentariker ges samma lön. Enligt föredraganden i , som har uppdraget att förbereda frågan, skall denna lönuppskattningsvis ligga på 5 600 ecu , dvs. cirka 52 000 svenskakronor. Detta skulle då komma att motsvara genomsnittet av de löner som betalas ut brutto till parlamentarikerna från de nationella parlamenten.Förslaget går vidare ut på att parlamentarikerna beskattas av EU, där skattenär så pass låg som 20 %.Detta medför att skillnaderna i inkomst mellan en svensk riksdagsledamotoch en svensk EU-parlamentariker kommer att öka betydligt. Till detta skaläggas parlamentarikernas nuvarande dagtraktamenten på närmare 2 000kronor efter skatt då de tjänstgör. Med tanke på svagaställning ur legitimitetsynpunkt och den reellt sett underordnade roll detspelar framstår denna diskrepans som oacceptabel. bör geregeringen detta till känna. Men förslaget innebär också att riksdagenförvaltningsmässigt kopplas bort från de svenska EU-parlamentarikerna. Desom valts i av svenska väljare fjärmas ytterligare från det svenskapolitiska systemet. Detta trots att de är skrivna i och skall vara verksamma iSverige. EU-parlamentarikerna är de svenska väljarnas folkvaldarepresentanter i EU. Inte politiska representanter i ,som de annars riskerar att uppfattas som. Det riskerar att leda till ett ännusvagare deltagande i EU-parlamentsvalen än vid EU-valet i , dåde som valde att inte rösta var fler än de som röstade.Beslutsförfarandet enligt fördraget är att först utarbetar sittförslag. Därefter skall kommissionen yttra sig och sedan måstemedlemsländerna enhälligt i ministerrådet godkänna förslaget innan slutgiltigt tar ställning. Detta gör att harmöjlighet att förhindra de förslag som diskuteras. Denna möjlighet börregeringen ta. Det bör ge regeringen till känna.Förslaget innebär också att EU-parlamentarikerna inte behöver betala skatti hemlandet. I stället skall de betala en skatt direkt till EU på avlönen. Det kan inte accepteras att vi skapar ett nytt skattefrälse. Flera skältalar emot det. De två viktigaste är rättviseaspekten och den andra denförsämrade legitimiteten för de valda ombuden som ofrånkomligen uppstår.Sverige bör utkräva rätt att självständigt ta ut skatt från dem som valts iSverige till EU-parlamentet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ej godta en ny stadga för Europaparlamentariker som innebäratt utbetalar löner och beskattar folkvalda EU-parlamentariker,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även om en gemensam stadga införs under allaförhållanden bör kräva rätten att självständigt kunna ta ut skatt för de EU-parlamentariker som valts i Sverige.1Stockholm den 27 oktober 1998Murad ()()()()()()()1Yrkande 2 hänvisat till SkU.