mot · GM02Ub710 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub710av Skånberg och ()Förtida återbetalning av studieskuldInledningEnligt uppgifter från ()uppgår studielånen till . Degamla lånen (tagna ) uppgår till ca 34 miljarderkronor och de nya lånen () uppgick till . Lånens avskrivningarutgör av den totala lånestocken.Om dessa återbetalades till staten -naturligtvis rent hypotetiskt - skulle statens kredit förbättras i motsvarandegrad och en osäker fordran skulle bli en säker tillgång. Med en tillräckligtstor bonus skulle detta inte bara vara intressant och lönande för staten, utanäven för det stora flertalet låntagare som, t.ex. vid en vinst från enhusförsäljning eller ett arv, vill göra sig skuldfria.Tanken är inte ny. , nämligen ochhela 1986 erbjöds låntagare att mot en premie frivilligt återbetala sinstudieskuld. Premien var beroende på antalet återstående betalningar.1983 (när erbjudandet bara gällde ) utnyttjade 12 832 personerdenna möjlighet till förtida återbetalning, 1986 hela 16 690 personer.Nedan följer ett resonemang om vid vilken bonus det slutar bli lönsamt förstaten om studielåntagarna betalar tillbaka sina lån.De gamla lånenEnligt reglerna för lån tagna räknas lånen varjeår om med ett regleringstal som är lika med inflationen.Regeringen fastställer en övre gräns för uppräkningen.Denna gräns är . Konsumentprisindexför var lägre än motsvarande tal för 1995.Detta innebär att regleringstalet var 0,9942, dvs.skulden har räknats ned . Staten har alltså ingenrealränteinkomst från de gamla lånen.Om vi antar att de gamla lånen skulle betalas tillbaka till staten innebärdetta att statsskulden kan minska med motsvarande 34 miljarder kronor.Enligt uppgifter från ligger den genomsnittliga räntan förstatsskulden grovt räknat på . Beräknat på årsbasis skulle m.a.o. statenkunna minska sina ränteutgifter för statsskulden med ca (av ).Enligt reglerna för de gamla lånen ges en bonus på högst av detbelopp som betalas utöver påförda studiemedelsavgifter. Denna premieskulle kunna höjas , allt annat lika, dvs. upp till sammanivå som staten betalar i ränta på statsskulden () utan att statens saldoförändras. Till detta kommer den förlust staten gör vid avskrivningar avstudielån (0,av lånestocken). Sammantaget innebär detta att bonusenskulle kunna höjas till en nivå kring utan att staten gör någonsaldoförlust. Detta jämfört med att inget av studielånen tagna före år 1989betalades in i förtid.Om staten vinner vid återbetalning av studieskulderna och ger enbonus på innebär det att staten på denna procents differens gör en vinstav 340 miljoner kronor.Nya lånenEnligt reglerna för de nya lånen är räntan under år1997. Räntan bestäms av regeringen och beräknasutifrån ett genomsnitt av statens upplåningskostnad under desenaste tre åren. Hänsyn tas till avdragsreglerna iskattesystemet, räntan är därför inte avdragsgill i den all-männa självdeklarationen. Detta innebär att staten inte görnågon räntevinst om inbetalade studielån används till attbetala räntorna på statsskulden. De båda räntenivåernamotsvarar varandra. Det kan också konstateras att CSN inteinfört något bonussystem för låntagare som väljer att betalaav lånen i förtid.Om låntagarna valde att betala tillbaka sina lån, allt annat lika, skullestatsskulden minska med , statens minskade ränteutgifterför den minskade statsskulden skulle motsvara statens ränteförlust för deinbetalade studielånen. Med tanke på den låga andelen avskrivningar (0,4 %av lånestocken) skulle en bonus överstigande bli en förlust för staten.Till detta kommer att den mycket måttliga omfattningen av avskrivningarhänger samman med att systemet med de nya lånen ännu är ungt och attflertalet låntagare ännu är unga. Enligt uppgifter i utredningen (SOU 1996:90) befaras antalet avskrivningar öka markant från år2020, då antalet kvarvarande låntagare som uppnår kraftigt ökar.Vid en avskrivning på lågt räknat skulle alltså en bonus på 18 %innebära en vinst på , vilket utslaget under lånens löptid skulle innebäraen vinst för staten på 1,3 miljarder kronor.Detta är dessutom räknat enbart på de som utgörlånestocken för de nya lånen . Om man räknar med samma grad avlåntagande som varit växer lånestockenmed ytterligare , och den totala vinsten för staten meddet nämnda bonussystemet är istället hela 5, . Allt talardessutom för att lånestocken kommer att växa i väsentligt mycket högre takt,och likaså att avskrivningarna för såväl de nya som de gamla lånen kommeratt öka.Betydande vinst för bådestaten och den enskildeAlla kommer naturligtvis inte att utnyttja möjligheten tillförtida återbetalning mot en viss bonus, men om lågt räknat10 % av låntagarna gör det, är vinsten för staten vidåterbetalning av det gamla lånet bonus 34 miljonerkronor, och vinsten av återbetalning av det nya lånet med18 % bonus () hela , ocksådet lågt räknat.Idag är bonusen mycket måttlig, , vid frivillig, förtida återbetalningav de gamla lånens studieskulder och ingen bonus vid återbetalning av denya, ändå utnyttjade 31 433 personer 1996 denna möjlighet. Att siffrorna ärså höga jämfört med och 1986 beror naturligtvis dels på att så mångafler har studieskulder , men också på att villkoren för de nya studielånenär sämre än villkoren för de studielån som gällde . Om 1986 årskampanj upprepades skulle med all sannolikhet flera tiotusentallåntagare använda sig av möjligheten.En besparing för staten på väsentligt mer än , därstaten gör en god affär och byter osäkra fordringar mot ett säkert kapital, ochde som betalar tillbaka sina lån med god bonus är nöjda, det är en besparingsom bör göras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ett nytt system med bonusför förtida återbetalning av studiemedel.Stockholm den 28 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()