mot · GM02MJ242 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ242av m.fl. (mp)Ett ekologiskt forskningscentrum i JärnaInledningSödertälje kommun är den kommun i som har flestekologiska jordbruk. Det är mycket roligt och beror till stordel på de antroposofiska verksamheterna i . Dennaverksamhet skapar mycket och är en av kommunensstörsta arbetsgivare.Skapa ett ekologisktcentrum förjordbruksforskningI finns verkligen förutsättningar för att skapa ett uniktforskningscentrum för ekologisk/biodynamiskt jordbruk. Såhär formulerar sig intressenterna själva:Biodynamiska forskningsinstitutet- ett ekologiskt kunskaps- och utvecklingscentrum inför2000-talet iSödertäljeregionenDen ekologiska gården som bas för ett uthålligtframtidssamhälle.BakgrundUtbytet av det kväve som tillförs jordbruket är dåligt, endast20 % återfinns i de livsmedelsprodukter som produceras.Resten går förlorat till den omgivande miljön (visat i studierav växtnäringsflöden i jordbruk och samhälle utförda avArtur 1990, 1995). Motsvarande jämförelser kangöras för andra växtnäringsämnen. Av de ämnen som sedanerhålls i form av livsmedelsprodukter sker ytterligareförluster som belastar miljön, i stället för att bli tillåteranvändbara växtnäringsresurser.Naturvårdsverket har (1997) publicerat en beräkning avenergikostnaden för livsmedelskonsumtionen. av den i rapportendefinierade primärenergianvändningen i samhället åtgår för odling,distribution, förädling och anrättning av våra livsmedel. Dagens konven-tionella jordbruk har blivit nettokonsument i stället för nettoproducent avanvändbar energi till ett samhälle som måste komma ur beroendet av fossilenergi. En omställning av vårt livsmedelsförsörjningssystem intar en centralroll för ett uthålligt samhälle baserat på förnyelsebar energi, cirkuläranäringsflöden och en biologisk mångfald.Just Södertäljeregionen är unik genom att här finns ett stort antal bådejordbruk och förädlingsföretag, baserade på lokala resurser. I finns förnärvarande 7 jordbruk och trädgårdsföretag som drivs enligtbiodynamiska och ekologiska odlingsmetoder. harerfarenheter, unika för , successivt byggts upp, vägledande förvidareutvecklingen av ekologiska odlingssystem. är nuetablerad som försöksgård för ekologisk odling, och här har sedan 80-taletbedrivits ett flertal statligt finansierade forskningsprojekt i samarbete medlantbruksuniversitet, under ledning av forskningsprofessor agr. vid (forskningsprogram ochårsredogörelse, se bilaga 1 och 2).I ett sjuårigt forskningsprojekt visar det sig att man kan halverakväveförlusterna i ekologisk odling jämfört med konventionell odling, tackvare effektivare recirkulering av växtnäringskapitalet (, 1990,1995). pågår på forskning och metodutvecklingför att genom ny och förbättrad teknik vad gäller stallgödselhanteringenytterligare kunna reducera kväveförlusterna, ner till i jämförelse meddet konventionella jordbruket.Detta arbete sker i samverkan med ekologiskt intresserade odlare iJärnaregionen. Odlarna möts vid forskningsinstitutet. En å,Skillebyån, rinner genom gården, och planer finns för samverkan med övrigaodlare inom åns avvattningsområde för rening från kväve ochfosforföreningar. Studier har inletts om hur recirkulering av det organiskaavfallet - också från konsumenterna - kan göras effektivare med hänsyn tillkvalitet och hygieniska aspekter.Energistudier visar att också förbrukningen av icke förnyelsebar energi är istorleksordningen lägre vid ekologisk odling än vid konventionelltjordbruk, beroende på självförsörjning med gödsel och foder (,1997). Nästa steg i utvecklingsarbetet är att ytterligare nedbringaanvändningen av s.k. hjälpenergi genom bättre utnyttjande av jordbruketsegen förnyelsebara energi, i organiskt material. Ett viktigt led är att bygga enbiogasanläggning på forsknings-/utvecklingsgården Skilleby. Genom ettsådant väl slutet system kan emissioner av både ammoniak och växthusgasenmetan minskas, som det i biomassan ansamlade växtnärings-kapitalet kan återföras till marken med små förluster. I en sådan anläggninganvänds i första hand stallgödsel, men även annat organiskt avfall frångården, biomassa från reningsanläggningar i samband med vattenvård,slakteriafall och hushållsavfall. Avsikten är att studera hur dettabäst kan ske, med hänsyn till hygieniska krav och renhetskrav. Närkon-sumtion med lokal förädling skulle göra det möjligt att spara energi ilivsmedelshanteringskedjan samt sluta växtnäringskretsloppen.MålsättningDet i det följande beskrivna utvecklingsprojektet syftar tillatt minimera negativ miljöbelastning, hushålla med ändligaresurser och byta beroendet av fossil energi mot förnyelsebarenergi, minska transporter, vårda närmiljön i form avlandskap och biologiska mångfald samt skapa nyaarbetstillfällen.Genomförande1) Minimering av näringsämnesförluster och hushållningmed ändliga resurser och energi genom kretsloppsjordbrukoch integrering av produktion, förädling och konsumtion isamhället. Forskningsgården Skilleby och Biodynamiskaforskningsinstituet avser att tillskapa en förebild för dettasamhälle genom forskning och vidareutveckling av denkunskap och kompetens som här är etableradoch prövad vad gäller ekologiska och biodynamiskaodlingsmetoder.2) I samverkan med övriga verksamheter vid ochspeciellt tillsammans med utbildningen vid Skillebyholm tillskapa ett starktekologiskt kunskaps- och utbildningscentrum med inriktning på omställningav samhället mot ekologiskt hållbara försörjningssystem. Samhälls-ekonomiska och sociologiska kompetenser avses komplettera den befintliganaturvetenskapliga kompetensen. Avgörande för framtiden är att kunnainitiera och engagera allt fler människor i den ombyggnad av samhället somhär avses, tillsammans med för miljön engagerade kommuninvånare.Naturresursekonomi och kulturella verksamheter måste också bringas tillsamverkan - något som det här finns speciella förutsättningar för.3) Verksamhetens etablering i avsedd omfattning kräver byggande avinstitutionslokaler, lager och förädlingslokaler, nybyggnad och ombyggnadav befintliga utrymmen för gårdens djurhållning, biogasanläggning, växthusmed utnyttjande av spillvärme m.m. Dessa byggnationer avses i störstautsträckning göras med hjälp av gårdsegna resurser och material samt medanvändande av bästa kända teknik för uthållig energianvändning.4) De avsedda ny- och ombyggnationerna ger arbetstillfällen i ettkortsiktigt perspektiv. Mer varaktiga arbetstillfällen skapas genom enutvidgad forsknings- och informationsverksamhet vid (ca 20 personer) samt inom lantbruket genom större mång-sidighet, lokal förädlingsverksamhet och distribution (ca 10 personer). Denviktigaste effekten skall dock kunna avläsas i det övriga samhället där denhär utvecklade modellen syftar till ett mångsidigare och mer resurs-hushållande samhälle med mindre kortsiktig resursförbrukning och merväsentliga arbetsuppgifter för allt fler människor.Ge möjligheter för detta!Detta projekt borde stämma väl överens med regeringensuttalade vilja att ställa om samhället i ekologisk riktning. Föratt förverkliga planerna samarbetar man med Södertäljekommun, men stöd av staten kommer att var nödvändigt. Detberäknade behovet är under 3 år.Miljöpartiet de gröna anser att det skall skapas utrymme redan nu för detekologiska forskningsinstitutet i . I vårt budgetförslag finns därför enomfördelning av medel inom ramen för utgiftsområde 23.Vi yrkar alltså i första hand att skall anslås redan för år1999.Det är dock viktigt att ge signaler om intresset för detta. Vi yrkar därför iandra hand att uttrycker en vilja att tillskapa möjligheter förinstitutet och att detta skall beaktas i den tilläggsbudget som läggs undervåren 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel till ett ekologisk/biodynamiskt forskningscentrum i Järnaför ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behov av medel för det ekologisk/biodynamiskaförskningscentrumet skall beaktas i tilläggsbudgeten våren 1999.Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()()()()()()