mot · GL02Kr4 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:86 Litteraturen och läsandet Regeringens samlade förslag till statsbudget för kommer att presenteras i budgetpropositionen . Det är alltså först som det är möjligt att få en samlad bild av regeringens förslag för hela kulturområdet. Att nu fatta beslut som har ekonomiska konsekvenser, men som enbart berör vissa delar av kultursektorn de förslag som är aktuella gäller utgivning och distribution av litteratur, läsfrämjande insatser, bokhandeln m.m. kan medföra komplikationer. Det kan bli omöjligt att föreslå omfördelningar i budgetpropositionen inom kulturområdet på grund av att alla medel redan är intecknade i och med beslut som redan fattats. är i och för sig positivt till innehållet i de förslag som förs fram i propositionen, och som delvis överensstämmer med förslag av utredningen i tiden. Vi anser dock att frågan om vilka effekter sänkt bokmoms, i första hand på barn- och ungdomslitteratur, skulle kunna ha för ett ökat läsande och litteraturintresse borde utredas före beslut om andra insatser för litteratur och läsande eller läsfrämjande insatser. Utredningen i tiden hade inte direktiv att pröva frågor om mervärdesskatt. Vi beklagar detta. Vår bedömning är att sänkt moms på barn- och ungdomslitteratur bör vägas in i förslag om läsfrämjande åtgärder. är ett av de få EU-länder som fortfarande har moms på böcker. De flesta länder betraktar boken som en kulturyttring och har därför belagt den med kulturmoms som är . En sänkt moms på böcker i skulle stimulera läsandet och inköp av böcker och därigenom ge författarna en bättre möjlighet att försörja sig på sitt författarskap. Med ökad försäljning får tryckerier, bildillustratörer, bokhandlare m.m. bättre möjligheter att verka. anförde i Kulturpolitikens inriktning, i korthet, (SOU 1995:84) sid 66 På de flesta utvecklade bokmarknader har boken en särställning med fasta bokpriser och låg eller ingen moms. I vissa länder kompletteras detta med direkta stödinsatser. Inom EU finns en strävan att harmonisera momssatserna. Boken och andra kulturvanor och -tjänster prioriteras genom låg momssats. Frågan om införande av en särskild kulturmoms är aktuell. anser att litteraturen bör ingå i det område som kan komma att omfattas av en eventuell kulturmoms. anser att beskrivning är giltig. Moms på det tryckta ordet tenderar att bli en alltmer minskande inkomst i statens budget. En kulturmoms på på böcker och litteratur skulle stimulera inköp över disk och stimulera bokmarknaden. En sänkt moms på litteratur skulle sänka kommunernas styckekostnader för läroböcker och ge större utrymme för inköp av läromedel. saknas allmänbokhandel i 77 av landets 288 kommuner. Sänkt bokmoms skulle stimulera till mer inköp av litteratur. En ökad omsättning för bokhandeln gör det möjligt att etablera bokhandlar i fler kommuner. För vuxenstuderande och högskolestuderande har utgifterna för studielitteratur blivit allt svårare att bära. Sänkt moms på fackböcker är en viktig studieekonomisk åtgärd för att förbättra de studerandes situation. Men framför allt tror vi att ett lågt pris på barn- och ungdomslitteratur är ett av de bästa sätten att stimulera deras läsande, skapa goda läs- och litteraturvanor och därmed lägga grunden för livslång förtrolighet med det tryckta ordet. Kulturmoms har diskuterats . Någon egentlig utredning om den nuvarande momsens och prisets betydelse som hämmande faktor för läsandet och litteraturens ställning och spridning har aldrig gjorts. En reduktion av momsen på all litteratur skulle kunna göras stegvis till den i övriga vanliga kulturmomsnivån på . Man kan också välja att direkt sänka momsen till på en viss kategori litteratur, exempelvis barn- och ungdomslitteratur. Vi vet inte vilka effekter de olika systemen skulle kunna ha som läsfrämjande insats. anser att det finns skäl som talar för att utreda effekterna av sänkt bokmoms. Detta bör ges regeringen till känna. 2 Stöd för läsfrämjande insatser Barns läsande och läsandet för barn har minskat . Både privata inköp av barnböcker och bibliotekens utlåning av barnböcker minskar. Det är inte osannolikt att ett minskat möte med böcker i tidig ålder har negativa konsekvenser för barns attityd till böcker och litteratur och att även läsinlärningen i skolan försvåras. menar att den allra bästa åtgärden för att öka bokinköpen, stimulera läsandet, boken och litteraturen är att sänka skatten och därmed priset på böcker. Detta bör ges regeringen till känna. 3 Statligt stöd för utgivning och distribution av litteratur Ett statligt stöd för utgivning och distribution av litteratur har funnits och innebär att mycket kvalitetslitteratur av olika kategorier, som annars skulle haft svårt att komma ut, har kunnat och kan publiceras. Inte minst för utgivning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk spelar stödet en stor roll. Men trots utgivningsstödet har endast en relativt liten del av den stödda litteraturen nått ut till allmänheten. Säkert kan en orsak vara att det inte lönar sig för förlagen att satsa ordentligt på marknadsföring av den smala eller udda litteraturen. Ett distributionsstöd behöver därför komplettera utgivningsstödet. Förslaget om stöd för distribution av 200 000 böcker till länsbiblioteken att fördelas ut till folkbiblioteken anser vi emellertid borde omfatta fler exemplar. I där befolkningsmängden är betydligt mindre köper staten in 660 000 exemplar att distribueras ut till biblioteken. Förslaget om ett upplagetak i distributionsstödet är bra eftersom det möjliggöra stöd till fler titlar. Vi saknar dock förslag på åtgärder vad gäller distributionsstöd för nordisk litteratur och katalog för nordisk litteratur. anser att det är mycket viktigt att behålla en bred utgivning av titlar och vi är positiva till att stödet byggs ut till att också innebära ett distributionsstöd. Alla förslag bör dock ställas mot effekterna av en eventuell lägre moms. Detta bör ges regeringen till känna. anser att ett av statens mål med kulturpolitiken borde vara att kulturarbetaren har goda möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga skapande utan bidrag från staten. En viktig åtgärd är då att ge människor reella möjligheter att köpa konst samt att distributionen av den är så god som möjligt och att försäljningsställen samt information om vad som kan köpas måste finnas lätt tillgänglig på bibliotek i kataloger eller via Internet. 5 Stöd till bokhandeln visar att kreditstödet haft stor betydelse för enskilda bokhandlares utvecklingsmöjligheter och bidragit till nyetablering av bokhandlare på orter som länge saknat sådan. saknar dock 77 kommuner bokhandel. Vi anser det angeläget att ett utvidgat statligt stöd till bokhandeln bidrar till att det etableras bokhandel även i de kommuner som saknar sådan. Vi är också positiva till förslaget att bygga ut det nuvarande katalogstödet till ett mer omfattande IT-stöd. har stor betydelse för den allmänna debatten i kulturella, sociala och politiska frågor och därmed för den demokratiska processen i landet. Trots att kulturtidskriftens historia är lång i dras alltjämt de allra flesta kulturtidskrifter med problem av olika slag. Utan stöd av olika slag skulle troligen de flesta kulturtidskrifter inte finnas. anser att förslaget att utvidga det statliga stödet till kulturtidskrifter till att även omfatta ett stöd för provprenumerationer och kulturtidskriftskatalog på Internet är bra men vi anser att även det borde ställas mot sänkt moms på kulturtidskrifter. Detta bör ges regeringen till känna. Distributionen av kulturtidskrifter har varit en problematisk flaskhals. Ett av kulturtidskriftens problem som nämnts ovan är att distributionskostnaderna i allmänhet och postbefordran till prenumeranter i synnerhet tar allt större del av budgeten. I regeringens proposition Statens ansvar på postområdet ger ett föreslaget bemyndigande möjlighet att reglera prissättningen för exempelvis tidningar och tidskrifter. anser att det är angeläget att staten förhandlar fram ett lågt kulturporto. Det särskilda kulturportot borde enligt vår uppfattning omfatta distribution av tidskrifter samt föreningspost. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda effekterna av sänkt moms på litteratur som läsfrämjande insats, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läsfrämjande insatser för barn och ungdom, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för utgivning och distribution av litteratur, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturtidskrifter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturporto.