mot · GL02Sf36 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 1 Sammanfattning av regeringens förslag 22 3 Arbetet med det nya pensionssystemet och demokratin 24 4 Pensionssystemet ur ett jämställdhetsperspektiv 26 5 Generationsaspekter på det reformerade pensionssystemet 27 7 Utgångspunkter för ändringsförslag 29 8 Pensionsgrundande inkomst (8) 29 8.1 Avdrag för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av pensionsgrundande inkomst (8.2) 29 9 Ålderspensionsrätt för förtidspensionärer (9) 29 10 Pensionsrätt för plikttjänstgöring (10) 30 11 Pensionsrätt för barnår (11) 30 11.1 År för vilka pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas (11.2) 30 11.2 Villkor för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår m.m. (11.3) 31 11.3 Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår (11.5) 31 12 Pensionsrätt för studier (12) 31 13 Inkomstindex (16) 32 13.1 Inkomstindex för och därefter (16.3) 32 14 Omräkning av pensionsrätt för inkomstpension (17) 32 14.1 Tilldelning av arvsvinster (17.2) 32 15 Finansiering av pensionssystemets förvaltningskostnader (17.4) 32 16 Uttag och beräkning av inkomstpension (18) 33 16.1 Villkor för uttag av inkomstpension (18.1) 33 16.2 Följsamhetsindexering (18.3) 33 17 Försäkringsfunktion för premiepension (19) 34 17.1 Försäkringsförhållandets rättsliga karaktär (19.1) 34 18 Förvaltning av premiepensionskapital (20) 34 18.1 Fondförvaltare i premiepensionssystemet (20.2) 34 19 Uttag och beräkning av premiepension (21) 35 20 Efterlevandeskydd (22) 35 20.1 Efterlevandeskydd före pensionstiden (22.2) 35 20.2 Efterlevandeskydd (22.3) 35 21 verksamhet (23) 36 21.1 Regler för försäkringsrörelsen (23.1) 36 22 Utbetalning av pension (25) 36 22.1 Samordning med arbetsskadelivränta m.m. (25.3) 36 22.2 Samordning med yrkesskadelivräntor (25.4) 36 22.3 Annan samordning med ålderspension (25.5) 36 23 Åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt m.m. (26) 37 24 Processuella frågor (27) 37 24.1 Utmätning m.m. (27.8) 37 25 Mellangenerationen (28) 37 25.1 Beräkning av årlig pension (28.2) 37 26 Förändringar inom ramen för nuvarande pensionssystem (29) 38 26.1 Beräkning av tilläggspension i form av ålderspension (29.3) 38 27 Principer för ålderspensionssystemets finansiering, m.m. (30) 38 27.1 Ålderspensionsavgifter för pensionsgrundande sociala förmåner (30.2) 38 28 Förändrad struktur på socialavgifter och förändrade avgiftsnivåer m.m. (32) 38 29 Finansiell infasning av det reformerade ålderspensionssystemet (33) 39 30 Kostnader m.m. (36) 40 30.1 Administration av det nya pensionssystemet (36.1) 40 avslår regeringens förslag till ny inkomstgrundad ålderspension till förmån för vårt eget förslag som vi redogör för nedan. I händelse av att inte bifaller hemställan förbehåller vi oss rätten att föreslå förändringar i regeringens förslag. 1 Sammanfattning av regeringens förslag antog de av regeringen föreslagna riktlinjerna för ett reformerat pensionssystem. Enligt riktlinjerna skall det reformerade ålderspensionssystemet vara ett allmänt obligatoriskt system som omfattar dels en inkomstrelaterad pension, dels en garantipension som ersätter folkpensionen och dels en premiepension. Regeringen presenterar i sitt förslag till inkomstgrundad ålderspension ett system som till stora delar bygger på pensionsarbetsgruppens förslag. En del förbättringar och en del försämringar har gjorts i förhållande till de beslutade riktlinjerna. Enligt förslaget skall hela livsinkomsten ligga till grund för pensionsnivån. De som under sin förvärvsaktiva tid haft en låg lön får utfyllnad av ett garantitillägg. Förtidspension, vård av små barn och plikttjänstgöring ger pensionsrätt, beräknad efter särskilda regler. Kostnaden för denna pensionsrätt kommer att belasta statsbudgeten. Sociala förmåner som ersättning från sjukkassa, föräldraförsäkring, a-kassa m.fl. är pensionsgrundande, och pensionsavgift kommer därför att tas ut på respektive förmån och betalas inom ramen för försäkringen. Pensionsrätten ska motsvara av pensionsunderlaget, där både pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp ingår. av avgiften går till premiepensionssystemet. Makar ska kunna dela pensionsrätt inom premiepensionssystemet. Tre system kommer att löpa , ett för dem som är födda , ett för mellangenerationen, född , och ett för dem som är födda och . De som är födda kommer att gå över till garantipension och pensionerna kommer att följsamhetsindexeras. För mellangenerationen, som kommer att få viss del av sin pension i båda systemen, gäller särskilda kvotberäkningar och pensionsrättsberäkningar. För dem som är födda och senare gäller det nya systemet full ut. Regeringens förslag innebär också att premiepensionsdelen ökas till på bekostnad av fördelningssystemet. AP-fonderna kommer att smältas ner och regeringen diskuterar i propositionen att det nya pensionssystemet kommer att behöva en buffertfond med en styrka . reserverade sig mot Pensionsarbetsgruppens förslag till nytt pensionssystem. Vi reserverade oss även när antog riktlinjerna för ett nytt pensionssystem. I direktiven till Pensionsarbetsgruppen står att pensionssystemet ska vara robust och stabilt. Den viktigaste förutsättningen för ett robust och stabilt system är att pensionerna anpassas till samhällsekonomin. Därför menar vi att detta först borde ha prövats av Pensionsarbetsgruppen innan man föreslog alla ideologiska förändringar. anser att dagens pensionssystem är enkelt och lättförståeligt, det är starkt omfördelande, det är solidariskt genom att det betalas genom skatter och arbetsgivaravgifter. När Pensionsarbetsgruppen började sitt arbete inleddes också det ideologiska systemskiftet genom att egenavgifter infördes. Ett system som varit i bruk behöver självklart förändras och anpassas till rådande förhållanden. Nuvarande ATP-system står inför problem kostnadsmässigt och finansieringsmässigt en bit in genom att det inte är följsamt till samhällsekonomin. Det utsätts för demografiska påfrestningar genom att medellivslängden ökar. Den ökade medellivslängden tillsammans med hög arbetslöshet leder till att det blir allt färre som ska försörja allt fler. Det viktigaste för ett pensionssystem oavsett om det är ett ATP-system eller det nu föreliggande förslaget är därför att bekämpa arbetslösheten och få människor i arbete. Pensionsarbetsgruppen utgick från att det skulle ske ett systemskifte. I stället för att pröva olika åtgärder som t.ex. längre intjänandetid eller att öka beräkningsgrunden för antal nivåbestämmande år, förkastades ATP-systemets alla bärande delar. Nuvarande pensionssystem är administrativt enkelt med låga administrationskostnader. Det är enkelt att förstå genom 15/30-regeln. Det är ett kollektivt system som riktar sig till individen. Det ger en bra pension till de flesta yrkesarbetande. Med den vetskapen har den enskilda människan kunnat leva sitt förvärvsaktiva liv i valfrihet. Det är den valfriheten vi vill slå vakt om inte valfriheten att slita ut sig till dess man är . förslag till reformerad ATP tar därför sin utgångspunkt i nuvarande system. förespråkar ett alternativt pensionssystem som finansieras via skatter och arbetsgivaravgifter. Vi vill omvandla egenavgifterna till en allmän statsskatt, vilket innebär positiva fördelningseffekter och stärker systemet finansiellt. Pensionsutbetalningarna skall vara följsamhetsindexerade, dvs anpassas till samhällsekonomin. Vi säger nej till premiereserv och föreslår att alla avgifter går till fördelningssystemet. Vi vill ha en beskattad garantipension på samma nivå som regeringen. Vi vill ersätta den nuvarande 15/30-regeln med en 20/30-regel, vilket innebär att vi utökar antalet år som ligger till grund för nivån på pensionen. Genom att inte utöka antalet pensionsgrundande år, blir det inte nödvändigt med kompensation för barnår, studier eller pensionsrätt eftersom det i vårt system, liksom i nuvarande ATP-system, finns utrymme för det, vilket innebär en lättnad för statsbudgeten. Med ett sådant system krävs att människor förvärvsarbetar , i regeringens . Varannan förtidspensionerad metallarbetare är . Bara var tionde metallarbetare uppnår pensionsåldern . Industriarbetaren är oftare arbetslös än andra och slås ofta ut långt före pensionsåldern. Ett system som kräver i antal pensionsgrundande år är därför gynnsamt för en industriarbetare. Kvinnor har lägre pension än män. En anledning är att kvinnor har ett annat förvärvsmönster än män. Kvinnor arbetar oftare deltid för att kunna kombinera skötsel av små barn med förvärvsarbete. Deltidsarbete och föräldraförsäkringen ligger till grund för de 30 intjänandeåren. Ett system som kräver i antal pensionsgrundande år är därför gynnsamt för kvinnor. anser att människor ska kunna överleva på sin pension och kunna leva ett rikt liv efter pensionen. Därför är det viktigt med ett pensionssystem som inte genom sin konstruktion tvingar människor med förslitande arbetsuppgifter och låg lön att ytterligare pressa sig för att uppnå en pension det går att leva på. Det handlar om att ge LO-medlemmen, både den manlige metallarbetaren och den kvinnliga kommunalarbetaren, frihet att leva ett förhållandevis aktivt liv efter pensionen. Eftersom alternativ innebär 30 intjänandeår, i stället för regeringens livslånga intjänande, och bygger på de 20 bästa åren, till skillnad från regeringens livsinkomstprincip, så omfördelar vårt system mellan klasserna och mellan kvinnor och män. anser därför att bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att komma med förslag till en rättvis och solidarisk pensionsreform enligt riktlinjer. 3 Arbetet med det nya pensionssystemet och demokratin I skuggan av regeringens vårproposition lade regeringen också fram ett förslag om inkomstgrundad ålderspension och ett om garantipension. Förslaget har förberetts av först pensionsarbetsgruppen och därefter av genomförandegruppen. huvudkritik mot förslaget var bristen på demokrati, bristen på konsekvensutredningar och där det gick att utläsa konsekvenserna för medborgarna. Anledningen till brådskan var att inte någon vare sig Socialdemokraterna eller de dåvarande regeringsföreträdarna ville att pensionsfrågan skulle bli en valfråga. Majoriteten vågade inte vänta eftersom överenskommelsen då kunde utsättas för ett tryck, dvs det tryck som väljarna kunde sätta på politikerna, och komma att spricka. Samma tankar uttrycker också , senare, företrädare för regeringen när de säger att genom att redan nu lägga fram ett förslag desarmeras frågan i valrörelsen. Med tanke på att Pensionsarbetsgruppen presenterade de riktlinjer som sedan antog och att Genomförandegruppen sedan suttit och utrett i största hemlighet hade det funnits tid för en rejäl remissomgång i stil med den som var vid ATP-systemets införande. Politikerna i först Pensionsarbetsgruppen och därefter Genomförandegruppen har valt att arbeta för lyckta dörrar. Få promemorior har presenterats som kunde ge människor en uppfattning om vad som var på gång och vad det nya systemet kan komma att innebära för dem. De dokument som kommit ut har skickats på en kort remisstid till dem som finns upptagna på genomförandegruppens lista över remissinstanser. På grund av den korta remisstiden har flera remissinstanser avstått från att gå djupare in i problematiken, vilket de också påpekar. Självklart har alla människor möjlighet att svara på remisser, det är en demokratisk rättighet. Men det förutsätter att man vet om att det finns en remiss, det förutsätter att man har råd att inhandla utredningar och promemorior. Till detta kan läggas att en stor del av dem som bor i inte tillhör vare sig ett politiskt parti eller facklig organisation. I pensionsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna och de fyra borgerliga partierna förbinder sig de fem partierna att vårda överenskommelsen och att inte ensidigt göra några ändringar i den. De har gjort det på bekostnad av att förankra pensionssystemet hos medborgarna, som är de som närmast kommer att beröras av resultatet. Detta är ett, enligt uppfattning, mycket märkligt sätt att behandla demokratin. Vi ser det faktiskt som ett hot mot demokratin att några partier anser sig särskilt skickade att företräda det som de själva anser vara ett allmänt intresse. Genom handläggningen av det nya pensionssystemet har politikerna i de fem partierna ansett sig stå över de demokratiska spelreglerna. I stället borde man slagit vakt om misstanken att det ständigt finns en möjlighet att det kan föreligga olika åsikter och behov mellan klasserna och mellan könen. Den demokratiska processen måste inbegripa och klara av att handskas med det som av genomförandegruppen anses som särintressen i stället för att hävda att det finns ett allmänt intresse. Det nya pensionssystemet innebär ett ideologiskt systemskifte. Vi går från ett stort offentligt sparande till sparande i en premiereserv där pengarna placeras i olika privata kapitalinstitut. Vi går från ett förmånsbaserat system till ett system där pensionens storlek bl.a. blir beroende av hur mycket pengar individen satt in i systemet, den s.k. livsinkomstprincipen. Vi går framför allt från ett system där det varit enkelt att kunna förutse och planera inför pensionen till ett system som är fullständigt ogenomträngligt och obegripligt för den enskilda individen, ett system där nivån på pensionen är beroende av hur många pensionärer det finns i samma åldersgrupp, hur bra eller dåligt det går för löntagarna osv. Hade förslaget till nytt pensionssystem beretts i god demokratisk ordning, där en folklig förankring hade varit det primära, hade med största sannolikhet den misstro som människor känner inför de generella välfärdssystemen kunnat undanröjas. är därför övertygat om att partierna i Genomförandegruppen med sitt agerande gett demokratin en allvarlig törn. anser också att frågor och problem som kan uppkomma med det nya pensionssystemet inte längre ska ägas av Genomförandegruppen. I och med att beslut fattats i om pensionsreformen måste därför ansvaret för pensionssystemet överföras till och ägas av . Vi kan inte ha en parlamentarisk demokrati där inte alla partier som folket valt ska representera sig får den information som är nödvändig för en demokratisk handläggning. Hela och alla partier måste tillåtas att ta ansvar för de frågor som åligger att ta ansvar för. Genomförandegruppen måste därför upplösas och pensionsfrågan ägas av samtliga partier. anser att återstående frågor rörande nya pensionssystemet överlämnas till en parlamentariskt sammansatt grupp. Detta bör besluta om. 4 Pensionssystemet ur ett jämställdhetsperspektiv Regeringen har i del 2 av propositionen ett avsnitt Pensionssystemet ur ett jämställdhetsperspektiv. Till pensionsarbetsgruppen kom en betydande mängd brev från främst kvinnor likaväl som från organisationer som krävde att pensionsförslaget skulle granskas ur ett jämställdhetsperspektiv. Anledningen var att man befarade att det inslag i nuvarande pensionssystem som fördelar från män till kvinnor skulle försvinna i och med att pensionen skulle baseras på livsinkomsten i stället för som de 15 bästa åren av 30 intjänandeår. Kvinnor har ett annat förvärvsmönster än män då kvinnor oftare arbetar deltid för att kunna kombinera skötsel av små barn och förvärvsarbete. Deltidsarbete och föräldraförsäkringen har legat till grund för de 30 intjänandeåren. En av anledningarna till varför de fem partierna ville ta bort 15/30-regeln var att den gynnar dem som gör karriär. Livsinkomstprincipen tar dock ingen hänsyn till vad som är karriär. Karriär kan enligt systemet vara att en deltidsarbetande kvinna går upp i arbetstid från deltid till heltid. Det kan också vara att utbilda sig från undersköterska till sjuksköterska. En pension baserad på livsinkomsten innebär att ett manligt förvärvsmönster gynnas framför ett kvinnligt. Genomförandegruppen hävdade länge att ATP-systemet var dåligt för kvinnor och att expertutlåtanden visade att så var fallet. hävdade å sin sida att det inte går att lyfta ut endast ATP-delen i pensionssystemet och att man måste titta på hela systemets omfördelande karaktär, dvs folkpensionen och ATP, och att Pensionsarbetsgruppen och Genomförandegruppen därmed vilseledde kvinnor och män. Det är därför med tillfredsställelse noterar att regeringen nu skriver: I det nuvarande pensionssystemet ingår även ett fördelningsmässigt inslag i form av folkpension och dessutom pensionstillskott för personer med låg ATP. När även hänsyn tas till folkpension och pensionstillskott blir fördelningseffekten en annan än vad som redovisats ovan. Den sammantagna effekten av ATP och folkpension (inklusive pensionstillskott) gynnar enligt studie (1994) snarare kvinnor som grupp. Det har också från de fem partiernas håll framförts att kvinnorna inte kommer att få det ekonomiskt sämre i det föreliggande förslaget till nytt pensionssystem än i nuvarande system. Även om så skulle vara fallet innebär dock det faktum att kvinnorna nu måste förvärvsarbeta i stället för som tidigare en kraftig försämring. I det ursprungliga förslaget, som lades fram av Pensionsarbetsgruppen, fanns många för kvinnor negativa förslag, som fördelningen av arvsvinster, delningstal m.m. kvinnopolitiska utskott var i sitt remissvar starkt kritiskt mot båda dessa inslag i Genomförandegruppens förslag. Det är därför med stor tillfredsställelse som vi ser att regeringen tagit till sig den kritiken och gör delningstalet lika för kvinnor och män och fördelar arvsvinsterna lika. och kvinnopolitiska utskott var också starkt kritiska till det förslag om delad pensionsrätt som lades fram av Pensionsarbetsgruppen och som sedan beslutade om. Vi hävdade att det finns fler faktorer än kön som avgör livslängden, t.ex. om en person röker, är diabetiker osv. Vi har också hävdat att förslaget var i strid med EG:s likabehandlingsdirektiv i fråga om social trygghet. Regeringen har i föreliggande förslag helt ändrat inriktning på hur pensionsrätten, ska kunna delas. Man föreslår att delning enbart ska kunna göras i premiepensionen, vilket innebär att delningen endast berör den individuella delen i det reformerade pensionssystemet. Man föreslår också att beräkningarna ska vara lika för kvinnor och män. Förslaget strider fortfarande mot grundprincipen i socialförsäkringssystemet, nämligen principen att varje kvinna och man ska betraktas som enskilda individer i ekonomiskt hänseende en princip som gällt framför allt i våra socialförsäkringssystem. Eftersom det nya förslaget till delning gäller premiepensionen, som dessutom ska lagregleras i särskild ordning, anser , med reservation för ovanstående, att förslaget är acceptabelt. Ett förslag som däremot slår direkt mot kvinnor är det sätt som regeringen föreslår att kompensationen för folkpensionens basbelopp skall beräknas. Regeringens förslag är att endast de år som den försäkrade haft ATP-poäng skall folkpensionens basbelopp läggas till beräkningsgrunden. Detta anser är ett av de förslag som ser könsneutralt ut, men som i själva verket är könsblint. Utifrån 15 olika verkliga utdrag ur pensionspoängsregistret går det att klart urskilja att det finns ett könsmönster. Kvinnorna har avsevärt fler år utan pensionspoäng än männen. Anledningarna kan vara skiftande och kan bero på att kvinnan följt maken när han bytt arbete, hon kan ha haft korta och lågt betalda arbetstillfällen för att dryga ut hushållskassan. Om regeringen använt verkliga fallbeskrivningar och inte fiktiva är det möjligt att regeringen vid den obligatoriska granskningen ur ett könsperspektiv funnit det nödvändigt att föreslå att kompensation för folkpensionens basbelopp även skulle utgå inkomsten inte räckt till för ett ATP-poäng. Sammantaget anser fortfarande, trots de förbättringar i form av arvsvinster, delningstal och delad pensionsrätt, att regeringens förslag till nytt pensionssystem missgynnar kvinnor i förhållande till nuvarande system. bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett jämställdhetsperspektiv. 5 Generationsaspekter på det reformerade pensionssystemet Ett bra socialförsäkringssystem omfördelar över livscykeln, mellan generationer, mellan klasser och mellan kön. Men det finns inget socialförsäkringssystem som klarar en hög arbetslöshet. De svenska socialförsäkringssystemen är konstruerade att klara en låg arbetslöshet, vilket är bra. Vi får aldrig acceptera en hög arbetslöshet. I står cirka 500 000 människor utanför arbetsmarknaden. Många av dessa är unga människor. Den inkomstgrundande ålderspensionen börjar beräknas . En sådan tidig ingångsålder var relevant vid ATP:s införande då av alla 16-åringar var sysselsatta i arbete. Motsvarande siffra 1994 var . Siffran kan med största säkerhet var mycket lägre med tanke på att de flesta ungdomar går i gymnasiet . För de ungdomar som är arbetslösa och inte lyckats kvalificera sig till pensionsgrundande trygghetssystem måste regeringens förslag om inkomstgrundad ålderspension innebära en stor besvikelse eftersom de blir stora förlorare i det nya systemet. anser därför att kvalificeringsreglerna till socialförsäkringssystemen måste ses över och göras mer flexibla. krävs t.ex. 6 månaders oavbruten anställning för att kvalificera sig till sjukförsäkringen. Rapporter visar att allt fler ungdomar arbetar kortare vikariat, i projektanställningar m.m. Det kan innebära att ungdomar trots att de arbetar inte kvalificerar sig till sjukförsäkringen. Regeringen har för avsikt att se över samordningen av socialförsäkringsförmåner med rätten att kvarstå i arbete till . Det är en paradox att vi blir allt piggare och orkar arbeta allt längre medan allt fler unga står utanför arbetsmarknaden. En kortare arbetstid skulle bidra till att allt fler skulle få arbete och därmed omfattas av pensionsgrundande trygghetssystem. Försörjningsbördan skulle då fördelas jämnare över generationerna som fler skulle finna delaktighet i samhällslivet. anser att regeringen, med tanke på ungdomarna, vid den översynen också bör se över möjligheten att göra kvalificeringsreglerna mer flexibla så att även de som arbetar i s.k. atypiska arbeten kan kvalificera sig till pensionsgrundande socialförsäkringssystem. Regeringen har för avsikt att vidare utreda nödvändigheten av en samordning av de regler som gäller för socialförsäkringssystemen med tanke på bl.a. möjligheten att kvarstå i arbete till . I samband med denna översyn bör regeringen också utreda de kvalificeringsregler som utestänger ungdomar från att erhålla pensionsgrundande ersättning från socialförsäkringssystemen. Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen har i propositionen ett avsnitt som handlar om individexempel och hur de olika individerna vinner respektive förlorar på förslaget. Kritiken mot individexemplen är omfattande, eftersom få känner igen sig. redogör nedan för några verkliga individers utdrag ur pensionspoängsregistret. Redogörelsen kommer att visa att verkligheten är mer sönderstyckad än regeringen antar. , , tillhör mellangenerationen. Gått enhetsskola och har tagit studenten och därefter fortsatt på högskolan, vilket innebär 8 icke pensionsgrundande år. Föder barn och är hemma med barnet . Arbetar av och till med en pensionsgrundande genomsnittlig poäng på 1,47. Föder barn och är hemma . Arbetar med en genomsnittlig pensionspoäng på 1,77. Därefter får ett högbetalt arbete som ger henne ATP-poäng upp till taket. , , tillhör mellangenerationen. Gått realskolan och tog studenten och fortsatte på högskolan, vilket innebär 8 icke pensionsgrundande år. Han har visserligen sommarjobbat för att klara ekonomin men inte nått upp till ett ATP-poäng. Får arbete och arbetar med en genomsnittlig pensionspoäng på 4,99. Byter arbete och får lön som ger honom full ATP. , , omfattas fullt ut av det nya systemet. Gått ut , vilket ger henne utan ATP-poäng. Arbetar med en genomsnittspoäng på 0,58 . Får fast arbete och arbetar med en genomsnittspoäng på 2,86. Vidareutbildar sig och arbetar extra för att klara studierna ekonomiskt. föder hon ett barn 1977 och ytterligare ett 1979.