mot · GM02Ub803 · 1998-10-28 00:00:00 — I det presenterades ett förslag till ettmer generellt och sammanhållet studiemedelssystem somskulle komma till rätta med en stor del av de brister dagenssystem har.Dagens studiestödssystem är en ekonomisk förlust både för den enskildelåntagaren och staten. skriver staten av studielån som uppgår tillmiljardbelopp. Undersökningar visar att en student med studie-skulder måste ha en ingångslön på 25 000 samt en årlig löneökning på 4 %för att kunna betala av skulden innan den skrivs av. Ett sådant system är intehållbart. Dels är kostnaderna för stat och individ stora, dels är ettgrundproblem att det över en viss skuldsättning inte finns något incitamentatt begränsa skuldsättningen för den enskilde, eftersom återbetalningen intestår i relation till skulden.Folkpartiets vision om studiestödssystemet är i bidrag och 50procent i lån vid eftergymnasiala studier. Vi anser också att ett system medatt del av studielånet avskrivs vid varje uppnådd examensgrad är bra. Detskulle skapa ytterligare incitament för studenter att inte bara slutföra sinexamen utan att även studera för ytterligare examensgrader.Det är viktigt att varje student vid ansökningstillfället erhåller grundliginformation från CSN om villkoren för återbetalning av erhållna studielån.Det ska klart framgå att studielån ska återbetalas. Det är också viktigt attstudenten själv ges möjlighet att ange önskat lånebelopp upp till maximalnivå. I bästa fall kan detta bidra till att studenten inte av "slentrian"ansökerom högsta tillåtna lånebelopp, utan gör ett mer medvetet val av lånenivå.Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte lämnat riksdagenförslag i frågan. Orättvisorna, godtycket, oklarheterna och riskerna kvarstår.Det som här anförts om ett nytt studiestödssystem bör som sinmening ge regeringen till känna.Det ska löna sig att arbeta - även förstudenterArbete ska alltid uppmuntras och belönas. Studenter som villoch kan dryga ut sina studiemedel genom arbete ska intestraffas genom en lägre bidragsdel. Tvärtom ska allaberoende av tid och förutsättningar uppmuntras till att arbeta.För många studenter är detta också en förutsättning för attklara av sin försörjning . Arbete måstealltid löna sig, även för studenter. Fribeloppet vidheltidsstudier är av basbeloppetper år. principiella uppfattning är attfribeloppsgränserna ska försvinna. Till att börja medbör gränsen för vad en student får tjäna innan bidragsdelenskärs ned höjas.Det som här anförts om en höjning av fribeloppsgränsen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Nej till höjd expeditionsavgiftRegeringen föreslår i budgetpropositionen en höjdexpeditionsavgift för återbetalning av studielån. Folkpartietavvisar den höjningen och tillskjuter extra resurser till CSN.Det som här anförts om att expeditionsavgifterna vid återbetalning avstudielån inte ska höjas bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Brist på studentbostäderBristen på studentbostäder har i och med den storautbyggnaden av platser vid universitet och högskolor blivitett stort problem på många orter. infördes ettspeciellt investeringsbidrag för byggandet avstudentbostäder.I vårpropositionen föreslog regeringen att det statliga investeringsbidragetför anordnandet av studentbostäder ska vidgas så att det inte begränsas tillbostadsbyggandet på eller i anslutning till orter där det finns universitetellerhögskola. har visserligen principiella invändningar mot lokalainvesteringsbidrag, men accepterar detta just för att bostadsbristen blandstudenter är stor på många högskoleorter. Vi anser därför att det är oaccep-tabelt att regeringen ändrade karaktären av detta lokala investeringsbidrag tillatt vara ett generellt stöd till allmänt bostadsbyggande. Det behövs flerlägenheter för studenter, då är det till studentbostadsbyggandet investerings-bidraget ska gå.Trots att det lokala investeringsbidraget som ursprungligen var avsett förstudentbostäder inte har gett de resultat som var önskvärda, anser Folkpartietatt det är viktigt att investeringsbidraget ska vara avsett enbart för bostädertill studenter.Det som här anförts om att det lokala investeringsbidraget åter skabegränsas till att enbart gälla för byggandet av bostäder till studenter börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Sexuella trakasserierRegeringen valde att begränsa den strängare lagstiftningenom sexuella trakasserier till att enbart gälla för dem somomfattas av lagen om anställningsskydd, LAS. Det innebäratt studenter inte omfattas av den nya lagen.Studenter vid högskolor och universitet befinner sig i en liknande situationsom andra arbetstagare. Den kan för t ex doktorander som är inne i ettflerårigt projekt och är beroende av sin handledare vara än mer problematisk.Det är viktigt att studenters situation uppmärksammas när det gäller sexuellatrakasserier.Enligt lagförslaget kommer inte den hårdare lagstiftningen om sexuellatrakasserier att gälla för studenter eftersom de inte omfattas av lagen omanställningsskydd.Folkpartiet anser att lagen om sexuella trakasserier ska gälla enligt förebildi arbetsmiljölagen, då gäller den även för studenter.Det som här anförts om att även studenter ska omfattas av den specifikalagen om sexuella trakasserier bör som sin mening ge regeringentill känna.Ökad jämställdhetKvinnor måste ha samma möjlighet som män till högrestudier och att göra forskarkarriär och nå toppen även inomden högre utbildningen. Det är i detta sammanhang viktigtatt arbetet med att forma ett könsneutralt högskoleprovintensifieras.Regeringen har tyvärr ett alltför kvantitativt sätt att se på jämställdheteninom den högre utbildningen. Rekryteringsmål och könsfördelning ärmätinstrument. anser inte att detta är tillräckligt. För att kunnaåtgärda jämställdhetsbristerna inom högskole- och universitetsvärlden måstede osynliga hindren och bakomliggande strukturerna analyseras.Idag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier men kvinnorsmöjligheter att efter disputation göra karriär och nå professur är betydligtsämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varfören manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder i vägen förkvinnorna. En genomgång av hur behandlade ansökningar från kvinnor respektive män gerstöd för detta antagande. Vi anser därför att en genomgång med genus-perspektiv bör göras av de senaste årens professorstillsättningar där såvälkvinnor som män varit placerade bland de tre främsta kandidaterna. Hur hart ex sakkunniga valts, finns skillnader i bedömning av forskningens originali-tet, pedagogisk skicklighet etc., som kan hänföras till om personen i fråga ärman eller kvinna. Modell för en sådan genomgång kan vara analysen avMedicinska forskningsrådet.Det som här anförts om vikten av ett genusperspektiv vid tjänstetill-sättningar bör som sin mening ge regeringen till känna.Studenter med funktionshinderFunktionshindrade skolelevers situation har utretts(FUNKIS - utredningen om funktionshindrade elever iskolan 1998). I utredningen påtalas en rad brister och förslagsom framför allt innebär stora förändringar för enskildaverksamheter som dagens specialskolor. Brister rapporterasockså från universitet och högskolor. Det har t.ex. hänt att enfunktionshindrad student fått vänta innan det blivitmöjligt att påbörja studierna därför att man inte kunnat fåfram praktiska lösningar. Detta är oacceptabelt.Funktionshindrade studenter måste ha samma rätt som andrastudenter till högre studier. I årets budgetproposition ges etttillskott av resurser om för stöd tillstudenter med funktionshinder. Något underlag sommotiverar just denna siffra finns inte, man stannar vid ettantagande att antalet studenter med funktionshinderförväntas öka i samband med den kraftiga utbyggnaden avhögskolan. Därför är det angeläget att den av regeringenaviserade utredningen för att se över systemet med stöd tillstudenter med funktionshinder kommer igång utan dröjsmåloch att i dess direktiv också ingår en kartläggning avotillfredsställda stödbehov. Det är vidare viktigt att ansvarigaför lokalutformningen vid universitet och högskolor hartillräckliga kunskaper om olika funktionshinder för att kunnaanpassa lokalernas utformning till funktionshindradestudenters behov.Det som här anförts om vikten av kunskap om behoven för studenter medfunktionshinder bör som sin mening ge regeringen till känna.Utbildning i bristyrkenSverige kommer att få en skriande brist på såväl lärare somsjuksköterskor om ingenting görs. Andra bristyrken på grundav stora pensionsavgångar är receptarier och psykologer.Rapporterna vittnar om att alltfler lärare vantrivs i sitt arbete. Det storaantalet avhopp från lärarutbildningarna och ointresset bland unga för attutbilda sig till lärare vittnar samstämmigt om läraryrkets kris.Sverige står inför ett gigantiskt generationsskifte i lärarkåren. Det beror pådet mycket stora antal lärare som nyanställdes storautbildningsreformer. Läraryrket är mycket impopulärt bland yrkesväljandeungdomar. Läraryrket är på väg att bli ett lågstatusyrke. Bara 4 av 20lärarhögskolor har fyllt sina platser till höstens utbildningar. haren strategi för att höja läraryrkets status. I den ingår bl a införandet avlärarlegitimation, fler karriärtjänster, fler lektorat etc.När det gäller hälso- och sjukvården har regeringen inrättat en kommissioninom för att närmare kartlägga framtida utbildningsbehovsamt att föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal tilldenna sektor. Kommissionen skall också överväga en långsiktig lösning avdimensioneringsfrågan för högre utbildning inom vård- och omsorgssektorn.Bristen på utbildningsplatser för den praktiska tjänstgöringen är ett påtagligtproblem t ex för psykologer. I den utredningen bör man se hur karriärvägarnainom vårdyrkena kan utvecklas. Man bör också ta fram förslag om hur manskall kunna stimulera dem som lämnat yrket till att återvända. Vidare börman underlätta för personer med utländsk bakgrund och som har vård-yrkesutbildning att arbeta inom vårdyrkena. Ett problem här är utformningenav språkproven, där man fäster stor vikt vid förmågan till rättstavning. Medtanke på den utbredda användningen av datorer i sjukvården bordeinvandrares problem med stavning, t.ex. användningen av dubbel-konsonanter, kunna lösas, och inte bli till ett hinder för yrkesutövningen.Det som här anförts om vikten av att rekrytera studenter till utbildninginom bristyrken såsom skola och vård bör som sin mening geregeringen till känna.AnslagsfrågorFolkpartiet anslår extra resurser till den högre utbildningen.Inom utgiftsområde 15 (Studiestöd), anslag A2, anslår viytterligare . anslåsför utökade studiebidragskostnader försommaruniversitetsplatserna. Resterande 150 miljoner avserutökade studiebidragskostnader i och med borttagandet avdet s k NT-stödet, vilket ökar belastningen påstudiemedelsanslaget. Vårt anslagsförslag för A2 blir därmed10 231 780 kronor.Inom utgiftsområde 16 (Utbildning och universitetsforskning) använder viav praktiska skäl anslag B52 där anslagsökning ligger på 405miljoner kronor. Det avser 210 miljoner ytterliggare till universitet ochhögskolor för att bedriva undervisning med god kvalitet, 100 miljoner kronoratt fördelas till universitet och högskolor för anställning av doktorander och95 miljoner till universitet och högskolor för att kunna bedriva sommar-universitet. Vårt anslagsförslag för B52 blir därmed 741 672 000 kronor.Vidare anslår till (anslag D1) att dela ut till forskningsråden. Vårt anslagsförslag för D1 ärdärmed 320 585 000 kronor.Vi motsätter oss höjningen av expeditionsavgiften vid CSN, och anslårytterligare 20 miljoner på anslag C3. Vårt anslagsförslag för C3 blir därmed333 566 000 kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en konsekvensanalys av den högre utbildningensexpansion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategi för att trygga lärarförsörjningen vid högskolor ochuniversitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av fler doktorandtjänster,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett ackrediteringsinstitut,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dela in högskole- och universitetsåret i tre terminer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler fristående högskolor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolor och universitet på vissa utbildningar skall fåutforma lokala antagningskriterier,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av kårobligatoriet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mer resurser till forskningsråden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla studenter skall få ett skriftligt intyg om hurutlandsstudierna översätts vid hemkomsten,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att fler studenter studerar utomlands,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att fler utländska studenter rekryteras till svenskauniversitet och högskolor,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett utbildningskonto,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolor skall fråntas ansvaret för utbildningar pågymnasienivå,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt studiestödssystem,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en höjning av fribeloppsgränsen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det specifika lokala investeringsbidraget åter skall begränsastill att enbart gälla för byggandet av bostäder till studenter,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studenter skall omfattas av lagen om sexuella trakasserier, 219. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genusperspektiv vid tjänstetillsättningar,20. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd ochutgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning:UO 15 StudiestödAnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA 2 Sommaruniversitetsplatser m m9 956 780275 000UO 16 Utbildning och universitetsforskningB 52 (Att av regeringen fördelas till högskolor ochuniversitet, kvalitetssäkring)336 612+ 210 000B 52 (Att av regeringen fördelas till högskolor ochuniversitet för anställning av doktorander)336 612+ 100 000B 52 (Att av regeringen fördelas till högskolor ochuniversitet för sommaruniversitetets platser)336 612+ 95 000D 1 fördela resursertill forskningsråden90 585+ 230 000C 3 CSN, extra resurser för att inte höjaexpeditionsavgiften313 566+20 000Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()1Yrkande 17 hänvisat till BoU.2Yrkande 18 hänvisat till AU.