mot · GM02Ub269 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub269av m.fl. (v)SkolanInnehåll1 InledningSkolan är på många sätt ett samhälle i miniatyr. Innanför dess väggarryms en stor del av de problem och motsättningar som finns isamhället: segregation, utslagning, brist på demokrati osv. En del trivsunder skolåren medan skolan för andra är sammanknippad medvantrivsel. Grunden till problemen ligger i det klassamhälle som skolanär en del av. I det kapitalistiska samhället fyller skolan en funktion attskola och sortera in den unga arbetskraften i passande fack påarbetsmarknaden. arbetar därför för att förändra samhälleti stort och ser det som en nödvändighet för att fullt ut förverkliga denskola vi vill ha. Skolans roll som samhällsbevarande kraft tar sig bl.a.uttryck i vad som lärs ut och på vilket sätt detta sker. Det brukar kallasför den dolda läroplanen och handlar om sådant som gör att elever lär sigatt killar skall ta mer plats i diskussionen än tjejer, att teoretiskakunskaper och utbildningar är mer värda än praktiska och att de egnaerfarenheterna inte är lika viktiga som det läraren och läroboken berättar.Världen framstår ofta som splittrad i ämnen och lektionstimmar - alltförofta utan sammanhang och eleverna lär sig enligt den dolda läroplanenatt det finns en given sanning och att gemensamma prestationer inte ärlika bra som individuella, vilka kan betygsättas. Men skolan har också enannan roll; många lärare och skolledare gör ett viktigt och betydelsefulltarbete med att vägleda eleverna i deras inlärning och utveckling, ochskolan är det sammanhang där många unga människor formulerar sin synpå livet och samhället och lär sig att förstå mer av världen.Ett av de största problem som skolan har är bristen på resurser. Därför ärdet bra att regeringen i budgetpropositionen (1998/99:1) ger ökade ekono-miska möjligheter för kommunerna att satsa på skolan. Vi kommer attfortsätta kämpa för att skolan får resurser att anställa fler lärare och annanskolpersonal samt öka satsningarna på lärarnas fortbildning och på peda-gogiskt utvecklingsarbete. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av att ettstort antal elever fortfarande lämnar skolan utan tillräckliga kunskaper för attklara sig bra i samhället. Elever med läs- och skrivsvårigheter och andrasärskilda behov förtjänar att - i enlighet med vad som faktiskt står iskollagen - ges den hjälp och det stöd de behöver för att kunna ta till sigskolundervisningen och utvecklas.2 En sammanhållen ungdomsskolaMed hänsyn till övergångsfrekvensen på är gymnasieskolannumera en skola för alla. avbryter sina studier, men en del avdem går över till alternativa utbildningar som t.ex. folkhögskolan. Irealiteten har vi alltså numera en 12-årig ungdomsskola som omfattaralla ungdomar i en årskull. Sexårsverksamheten bedrivs numera inomramen för förskolan och bildar en egen skolform under benämningenförskoleklass. Därmed har tiden i det offentliga skolväsendet utökats medett trettonde år, och anser att det är dags att takonsekvenserna av detta.Vi vill utforma en sammanhållen ungdomsskola som är mer anpassad tillungdomars olika utvecklingsstadier än vad fallet är . Begrepp sompresenteras på grundskolenivå kräver en förmåga till abstrakttänkande som många elever ännu inte kan prestera. En undersökning avBjörn visar t.ex. att undervisningen i fysik i årskurserna 7-9troligen är alltför abstrakt för av eleverna. Enligt Piaget är detförst som ungdomar är mogna för mer abstrakta ochteoretiska studier av den typ som i stor utsträckning bedrivs i års-kurserna 7-9. I en sammanhållen ungdomsskola skulle denna typ av studierkunna få vänta ytterligare något eller , medan de mer grundläggandeyrkesinriktade moment som ges i gymnasieskolans årskurs ser 1 och 2skulle kunna erbjudas tidigare. års gymnasieutredning ochframför allt den då verkande "alternativa gymnasieutredningen" funderade idessa banor. hänvisade till undersökningar som visaratt ungdomars intresseinriktningar något förenklat kan grupperas i följandeområden:- "Människor" - sociala yrken, vårdyrken, undervisningsyrken, kultur-och informationsyrken.- "Maskiner och material" - tekniska yrken.- "Papper och pengar" - administrativa och ekonomiska yrken.Utredningen föreslog därför att gymnasieskolan skulle inriktas mot treutbildningsområden - ett socialt, ett tekniskt och ett ekonomiskt. Denalternativa gymnasieutredningen förordade att alla ungdomar skulle väljanågot av områdena och inom respektive område först få en praktisk ochyrkesinriktad kompetens som sedan kunde byggas på antingen med enteoretiskt eller en yrkespraktiskt fördjupad kompetens. Enligt IngelaJosefson är det fel att tro "att tankearbetet är mindre komplicerat ipraktiskt än i teoretiskt arbete. Förankringen i det konkreta arbetet utgörgrunden för det abstrakta tänkandet och inte tvärtom. "Gränserna mellan olika yrken är på väg att suddas ut. Detta togs upp iläroplanspropositionen (prop. 1992/93:250) på följande sätt. "Den gamlaindelningen i arbetare och tjänstemän gäller inte längre på modernaarbetsplatser. I stället talar man om medarbetare och deras behov av utbild-ning och fortbildning. Vad framtidens arbetsmarknad behöver är personermed olika kombinationer av praktiskt yrkeskunnande, baskunskaper, kom-munikativa färdigheter och kunskaper i såväl allmänna ämnen somyrkesämnen. Så kallat humankapital är tre till fyra gånger mer värtän det "fysiska kapitalet" i moderna storföretag".Vänsterpartiet tycker att tiden nu är mogen att utforma ungdomsskolan åtdetta håll. En praktiskt och yrkesorienterande start inom ett av de nämnda treområdena skulle kunna ske redan i årskurserna 8 eller 9 och valet mellan enmer teoretisk eller yrkesinriktad fortsatt utbildning kunna ske därefter. Merav konkret och praktiskt skolarbete sker därmed dåungdomarna är mest mogna för sådant arbete och de mer teoretiska studiernaskjuts upp tills man nått mognadsnivån för sådana studier. Utgångspunkterför ett sådant arbete bör vara hur man kan undvika olika former avnivågruppering men ge varje elev det stöd som behövs för attutvecklas i sin egen takt och motverka utslagning. Det är också viktigt att tahänsyn till den nya arbetsmarknadens krav på kombinationen av teoretiskoch praktisk kunskap och hur elevernas inflytande över sin skolgång kanökas och utgöra mer än bara valet av redan färdiga kurser ochprogram. Vi anser att all utbildning skall vara arbetslivsförberedande, deallmänna utbildningsvägarna såväl som de yrkesförberedande, och att allautbildningsvägar skall ha allmänna ämnen och ge grundläggande behörighetför högre studier. Möjligheter skall finnas för eleverna att under utbildningenändra inriktning, från praktisk till teoretisk såväl som omvänt. En öppenhetgentemot samhället är viktig för att skolan skall kunna utvecklas och inteisoleras. Ett sånt samarbete kan se ut på många sätt, men villsärskilt framhålla den vikt som det har att fackliga- och intresseorganisa-tioner av olika slag ges ökat tillträde till skolan som en del av undervisningeni olika ämnen. Det är väsentligt att inte göra skolan beroende avsponsring eller företagsstyrning, och att bevara allsidigheten i undervis-ningen. Vi föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utformaettförslag till en sådan ungdomsskola för alla.3 Dagens betygssystemet och betygens avskaffandeVänsterpartiet förespråkar en betygsfri skola. Det är enligt våruppfattning en förutsättning - om än inte en garant - för en fullt utdemokratisk skola. Men vi vill inte ha en kravlös skola, snarare tvärtom.Vi anser att en skola utan betyg ställer högre krav både på lärare ochelever. När man är klar med en utbildning så får man ett intyg på att manklarat av den grundläggande målsättning som står inskriven i läroplanen.På så sätt garanteras att ingen lämnar skolan utan tillräckliga kunskaper.Skolan skall vara organiserad så att alla skall klara av dessamålsättningar.Vänsterpartiet vill avskaffa betygen därför att de, oavsett om de skrivs isiffror, i bokstäver eller i ord, är ett orättvist och samhällsbevarande systemför urskiljning som inte hör hemma i dagens skola. Det finns tydligaundersökningar som påvisar sambandet mellan samhällsklass ochbetygsresultat. Ett dåligt betyg leder till dåligt självförtroende och minskadechanser till vidare utbildning. Arbetarklassbarn får i större utsträckning lägrebetyg och därmed låg studiemotivation.Betygsskolan inverkar inte bara på vilka som skall söka vidare och utbildasig utan styr också i hög grad undervisningen - både dess uppläggning ochvad som skall läras ut - vilket tidigare påvisats av . Grupparbetenblir mindre intressanta då dessa inte visar vad de enskilda eleverna presteratutan i stället vad de gemensamt arbetat fram och därför är svåra attbetygssätta. Eleverna lär sig genom tävlan inom klassen tidigt de skevaregler som existerar på dagens arbetsmarknad med konkurrens ochutslagning. De flesta elever lär sig tidigt korttidsinlärning och hur man skallprioritera olika ämnen från och till för att få det bästa slutbetyget. Införvarjeprov börjar den taktiske eleven att intensivplugga in det läraren har sagt ärdet viktigaste och efter provet blir det dags för ett helt annat prov i ett heltannat ämne, och det inlärda glöms snabbt bort. På så sätt blir betygenviktigare än kunskapen i sig och att kunna svara på frågorna på provet blirviktigare än att få en övergripande förståelse i ämnet. Målet blir inte att lärasig så mycket som möjligt utan att få högsta möjliga betyg, det blir viktigareatt visa det man kan än att fråga om det man inte kan eller inte har förstått.Betygen leder också till att stämningen i klassrummet gör det svårare attvisa intresse av att verkligen lära sig något, att fråga en lärare om tips påfördjupningslitteratur eller att överhuvudtaget berömma en lärare. Risken blirstor att man blir stämplad som fjäskare. Eleverna får svårare, i rädsla för ettsänkt betyg, att kritisera lärarnas undervisningssätt eller skolans uppbyggnad.Betygssystemet ser eleverna som passiva mottagare som skall finna sig i attdet är någon annan som bestämmer.Den senaste tidens utveckling av urvalssystemen till gymnasie- ochhögskola har i mångt och mycket varit positiv. skall alla som så önskarenligt lag komma in på gymnasiet. Detta är en bit på vägen mot den samladeungdomsskola som förespråkar där en betygsfri antagning tillgymnasiet blir en självklarhet och där alla kan komma in på denutbildningsgren de vill. ser också positivt på att betygens rollvid antagning till högre utbildning alltmer tonas ner. Vid antagning tilluniversitet och högskolor blir det allt vanligare med så kallade alternativaurvalskriterier.Vänsterpartiet anser att utvecklingen inom skolan och samhällets för-ändrade krav gör betygssystemet otidsenligt. Vi anser att om det skall varamöjligt att uppnå de mål som styrdokumenten satt upp för skolan är detnödvändigt att avskaffa betygen och föreslår därför att en utredning tillsättsmed uppdraget att undersöka hur detta skall kunna genomföras.4 Jämställdhet i skolanKönets och könstillhörighetens betydelse är socialt konstruerad, ochdärmed politiskt. Det ögonblick vi föds är vi biologiska varelser avmaskulint eller feminint kön. Men redan i samma stund börjar vi formastill sociala varelser. Det sker utifrån de kriterier som samhället ställer uppför vad som är manligt respektive kvinnligt. Vi får ett socialt kön, genus.Genussystemet bygger på två principer: könens isärhållande och mannensom norm, vilket innebär att män och kvinnor förväntas göra olika sakeroch det mannen gör betraktas som mer värt.En av de viktigaste institutionerna för bevarandet av genussystemet - ochdärför en av de viktigaste att förändra - är skolan. När vi börjar skolan förväntas pojkarna inta en aktiv, pratsam och utåtagerande rollmedan flickor förväntas inta en passiv, tyst och snäll roll. Vi blir behandladeefter de förväntningar som ställs på oss. Skolan fostrar eleverna till rollersom passar genussystemet, trots att läroplanen ger oss en bild av att vi har enjämställd skola. I skolan lär vi oss i huvudsak männens syn på samhället ochhistorien och i svenskundervisningen läser vi om manliga författare ochderas verk. Det är därför viktigt att de läromedel som används granskaskritiskt av lärare och elever ur ett genusperspektiv. För att kunna utbildajämställt krävs även att man har insikten om vad jämställdhet är för något,och att man är medveten om problemen med bristande jämställdhet i dagenssamhälle. Därför bör lärare och annan personal få utbildning i vadjämställdhet är, både under sin grundutbildning och på fortbildningsdagar.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvinnor och män. De skall hareella möjligheter att göra val som inte är typiska för deras kön. Vårt mål äratt kön inte skall vara en begränsning och ett hinder under uppväxten. Deflickor som väljer teknisk inriktning och de pojkar som väljer omsorgsyrkenskall få stöd och uppmuntran så att de inte hoppar av utbildningen. Det ärviktigt att man redan i tidig ålder diskuterar könsskillnader ochkvinnoförtryck. Man bör från och med lågstadiet ibland dela upp klasserna ikill- och tjejgrupper. Syftet skall vara att visa på genussystemets olikaformer, aktivt motarbeta dem och stärka tjejernas självförtroende. flick-respektive pojkklasser tar vi avstånd ifrån. Det är i mötet som förståelse ochrespekt uppstår. anser att positiv särbehandling skall användasi samband med antagning till utbildningar som är starkt snedfördelade urkönsperspektiv. Även vid tjänstetillsättningar inom utbildningssystemet skallpositiv särbehandling tillämpas. Det är även mycket viktigt att man belyser,analyserar och utfärdar åtgärdsprogram för att komma åt de mer subtila ochosynliga hinder som kvinnor och män kan stöta på under sin utbildning inomde traditionellt sett manliga och kvinnliga ämnesområdena.5 Kvalitetssäkring i skolanBegreppet kvalitetssäkring är lånat från näringslivet och handlar om hurman i en målstyrd verksamhet kan försäkra sig om att en viss kvalitetuppnås. Inom skolans värld handlar det om att se till att elevernaverkligen når den kunskapsnivå som läroplanen föreskriver och att allaelever garanteras en likvärdig utbildning. motsätter sig denkvalitetssäkring som avses ske genom att en gymnasieexamen införs ochgenom dagens form av nationella prov. De sistnämnda förutsätter att allaelever lär sig samma saker på samma sätt och kan innebära en olyckligstyrning av undervisningens innehåll och arbetssätt. Vi anser attutvärderingar i en decentraliserad och målstyrd skola skall ske lokalt mensammanställas nationellt.Vänsterpartiet ser däremot positivt på de utökade resurser och befo-genheter som i budgetpropositionen tilldelas för att effektivarekunna kontrollera hur kvaliteten i skolan kan garanteras. Vänsterpartietvälkomnar den nationella inspektionsnämnden och de utökade resurser ochuppdrag som utbildningsinspektörerna tilldelas. Vi anser dock att Skolverket- i enlighet med egna önskemål - bör ges sanktionsmöjligheter genomvitesföreläggande gentemot de kommuner som inte uppfyller de uppställdakvalitetskraven.6 Skolan som arbetsplatsArbetsmiljön i skolan bör förbättras. Skolan är , men är också en av de sämsta. Det finns fåyrkesgrupper som skulle kunna tänka sig att arbeta under förhållandensom elever och personal (oftast kvinnor) tvingas göra. Mögel, damm,dålig luftkonditionering, dålig belysning, hög bullernivå är bara något avdet som hör vardagen till. Men även den psykosociala arbetsmiljön ärunder all kritik. En viktig väg för att nå en bättre arbetsmiljö är att geelever inflytande över sin egen arbetsmiljö, vilket ocksåBarnombudsmannen påpekat i sin årsrapport . Vänsterpartietanser att eleverna skall ha rätt att utse egna skyddsombud med sammarättigheter som skyddsombud inom andra yrkesgrupper. En braarbetsmiljö innebär att eleverna bättre tillgodogör sig utbildningen och ärdärför en samhällsekonomiskt viktig fråga. Det är en viktigtdemokratifråga att också elever ges rätten att i praktiken påverka sinarbetssituation.Vi vill införa ett nationellt statistikregister för elevernas olycksfallsskador.Ett sådant system kan utformas så att det kan användas både på nationell ochlokal nivå och ger möjlighet till uppföljning, utvärdering och förebyggandeinsatser. Skolhälsovården är elevens företagshälsovård och fungerar ofta somen reträttplats i skolan. Att skolsköterskan har sekretess är en trygghet föreleven. Vi vill att det i skollagen tydliggörs att elever skall ha tillgång tillelevvårdspersonal som skolpsykolog, kurator och skolsköterska. En bra ochfungerande skolhälsovård är en viktig faktor för att förbättra den psyko-sociala arbetsmiljön.Alltför många elever utsätts för psykiska och fysiska övergrepp av andraelever och/eller lärare eller annan personal. Mobbning och sexuella trakas-serier är inte acceptabelt och kan leda till mycket destruktiva handlingarlängre fram i livet. Ingen elev skall må dåligt av att gå till skolan. Men omdet ändå inträffar bör skolan och kommunen ha en handlingsförberedelse attfölja för hur man löser problemet. Den kan variera från kommun till kommunoch från skola till skola, men handlingsplanen skall tillse att det inte fattasverktyg för åtgärder.7 SärskolanRegeringen konstaterar att elevantalet i såväl den obligatoriska särskolansom gymnasiesärskolan ökat kraftigt sedan läsåret 92/93. En avorsakerna sägs vara att lätt utvecklingsstörda elever i och med de nyastyrdokumenten inte har möjlighet att nå mål. Denintressanta och viktiga frågeställningen är om det enbart är de lättutvecklingsstörda eleverna som kommit till särskolan eller om detsnarare är så att det i hög utsträckning är elever med svag begåvning,elever med grav DAMP, elever med grava fysiska och/eller psykiskafunktionshinder, elever med svåra sociala/emotionella störningar.Skollagen säger att utvecklingsstörning, autism, autismliknande tillstånd(Aspergers, Tourettes och Retts syndrom) samt förvärvad hjärnskada ärsärskolans uppdrag. Många av särskolans elever har också fysiskafunktionshinder och kan även ha DAMP men det kan inte vara det primäraskälet till inskrivning i särskolan. Den fråga som aktualiseras är på vilketsättsom hanterar barn med särskilda behov. Det är orimligt att tänkasig att man använder särskolan som ett sätt att komma från sitt eget ansvar.Det bör tydliggöras om det är så att mål kombinerat medgrundskolans resurser medför att vissa elever (som är ansvar)inte "platsar" i . säger att huvudmannaskaps-förändringen har inneburit att många rektorer som har ansvar för sär-skolan saknar erfarenhet och kompetens inom området. Regeringenkonstaterar att uppföljningen och utvärderingen av kvalitén i särskolan harbrister. Trots många frågetecken lägger inte regeringen fram några förslagom hur rapporter från bl.a. skall följas upp. anseratt det av flera skäl är viktigt att ge i uppdrag att noggrantanalysera orsakerna till den markanta ökningen av särskoleelever.8 Datoranvändning i skolanDatorer och informationsteknik är verktyg bland andra för att underlättainlärning, för att skaffa sig information och som ett sätt att kommuniceramed världen utanför skolans väggar. Datorn som resurs skall varaintegrerad i skolans dagliga verksamhet. Kommunerna bör utvecklatydliga strategier som möjliggör detta. Det är också av stor vikt att detökade användandet av datorer i skolan inte sker på bekostnad av andraläromedel. vill särskilt betona bokens och litteraturens rolli undervisningen. Skönlitteratur är en väg till ökad kunskap också i andraämnen, varför skolbibliotekens ställning inte får undergrävas. Allapedagoger bör ges grundläggande utbildning i datoranvändning och äveni hur datorn kan användas pedagogiskt i arbetet. En utökad användningav datorer för kunskaps- och informationssökning för med sig ett krav påutbildning och träning i att kritiskt kunna analysera och sålla iinformationsflödet. Datorkunnande är en klassfråga, där barn medtillgång till datorer i hemmet får ett försprång gentemot övriga elever.Det bör vara skolans ansvar att utjämna dessa skillnader. Eleverna bör påolika sätt få bearbeta stoff ur sin egen verklighet med användande avdatorn som hjälpmedel. Särskilt är detta viktigt för flickor då pojkar oftatar över i datoranvändningen. Vi anser att det är särskilt viktigt att tillseatt den risk för ökade maktskillnader mellan könen som det innebär attpojkar redan i tidig ålder lär sig hantera datorer inte förstärks utan istället motverkas i skolan, och att kunskaper om hur detta kan göras börbli ett obligatoriskt moment i den pedagogiska utbildningen pålärarhögskolan och i fortbildning inom IT.Regeringen har i skr. 1997/98:176 Lärandets verktyg - nationellt programför IT i skolan redogjort för sina avsikter med en satsning på IT i skolan.Vänsterpartiet ser i huvudsak positivt på satsningen, men vill dock göranågra kompletterande kommentarer. Vi förespråkar att en del av de medelsom avsätts för den av regeringen föreslagna satsningen på ett nationelltprogram för IT i skolan avsätts till forskning och utvecklingsarbete inomområdet informationsteknik i skolan. Vi delar regeringens uppfattning omvikten av kompetensutveckling av skolans lärare och skolledare, och tyckeratt det är bra att lärarna efter avslutad IT-utbildning som ett nödvändigtarbetsredskap får disponera en dator i hemmet. Först då kan lärarna nå denförtrogenhet som behövs för att kunna använda datorn som ett pedagogisktverktyg i den egna professionen. För vidare resonemang och förslag i dessafrågor hänvisas till den motion lade fram i anslutning tillskrivelsen.9 SegregationEtt av de mest påtagliga problemen i är den ökandesegregationen mellan olika områden. I storstädernas förorter växer enmiljö fram där arbetslöshet, socialbidragstagande och utslagning är merregel än undantag. Inom skolans värld är segregationen uppenbar. Imånga skolor är problemen avsevärda eftersom resurserna saknas för atttillvarata alla elevers ofta olika erfarenheter och ge dem den hjälp och detstöd de behöver. Det finns inte en lösning på segregationen, utan åtgärderbör vidtas på en mängd olika områden - inte minst i skolan. Rätten tillarbete, sänkta och rättvisa hyror och satsningar på socialt belastadeområden är andra frågor som driver och också harmotionerat om i . På så sätt bör hela politiken, på område efterområde, inriktas på att motverka segregationen och skapa rättvisa ochdrägliga levnadsvillkor för alla människor.10 En mångkulturell skolaSverige blir i allt större utsträckning ett mångkulturellt samhälle därmånga olika nationaliteter och kulturer lever tillsammans. Detta samhälleställer stora krav på skolan och den pedagogik som skall finnas i den.Målsättningen får inte vara att invandrarbarn skall assimileras i detsvenska samhället, utan att de skall integreras i det. Invandrarbarn skallinte som bara tvingas acceptera det svenska samhället och ta till sigvår samhällssyn. De skall i stället få förståelse för och känna sigdelaktiga i vårt samhälle och vår skola och ändå kunna behålla sinursprungliga kultur.Genom att uppmuntra invandrarbarnen att delge sina klasskompisar sinkultur, sin religion och kunskap om sitt hemland skulle man kunna minskamånga svenskars fördomar och bristande kunskaper om invandrare, samtidigtsom man hjälper invandrarbarnen att acceptera sitt hemlands kultur. Ett annatsätt att stödja invandrarbarnens självkänsla och identitet är att låtainvandrarföreningar verka och delta i skolan. Det är extra viktigt att geföreningar för invandrarkvinnor utrymme i skolan, eftersom invandrartjejerär särskilt utsatta i det svenska klassamhället - de är både unga invandrareoch tjejer. Den kvinnosyn som invandrarkvinnor möter här i är oftaannorlunda än den i ursprungslandet, vilket leder till en kulturkrock.Språkutveckling i modersmålet främjar utvecklingen i svenska. Därför ärdet nödvändigt att kommunerna anordnar sådan undervisning. Målsättningenför modersmålsundervisningen skall vara att eleverna uppnår en aktivtvåspråkighet.