mot · GM02Fi212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi212av m.fl. (mp)Den ekonomiska politikenEn politik för 2000-taletLäget - realiteternaEn presenterad rapport från FN:sutvecklingsprogram, UNDP, redovisar att konsumtionen ivärlden fördubblats som 1 miljardmänniskor blivit fattigare. Klyftorna i världen ökar,som konsumtionen är på väg att spränga deekologiska ramarna för det långsiktigt hållbara. De rikaste 20procenten av världens befolkning står för avden privata konsumtionen i världen.Tittar man på enskilda varor ser proportionerna ut så här: avalla bilar ägs av den rikaste femtedelen (av den fattigastefemtedelen), av allt papper går åt i den rika delen av världen(), av alla telefonlinjer finns där (1,), 58procent av all energi används där () och av alltkött och all fisk äts där (äts av de fattigaste).Trots detta är den dominerande inställningen för att lösa världensekonomiska problem, även i den materiellt rika delen av världen: konsumeramer!Rapporter visar att utarmningen av arter ökar, att ändliga naturresurserskövlas i en ökad takt och att naturens produktionsförmåga minskar. Utsläppav tungmetaller, koldioxid och kemikalier överskrider de gränser somnaturen klarar av att "ta hand om". Därmed ökar miljöskulden i snabb takt.Vi som lever nu är på väg att gemensamt överskrida världens bärkraft;därmed blir det dag för dag allt svårare att undvika en social och ekonomisktillbakagång . De flesta politiker är så fokuserade på denpenningekonomiska utvecklingen att man glömmer realiteterna. Fortsätterkonsumtionen att växa, på det sätt som sker, räcker inte jordens resursertill; det skulle behövas två jordklot till om varje människa skulle ges sammarätt som vi i den redan materiellt rika delen av världen tagit oss.Miljöpartiet kan inte acceptera att ekonomiska teorier väger tyngre änekologiska realiteter. Vi kan inte heller acceptera att begreppet tillväxtanvänds på ett onyanserat sätt för att ge sken av att lösningarna för framtidenligger i att den ekonomiska volymen ständigt ökar - oavsett innehåll. Tilldetta kommer ett påfrestande faktum, som är svårt att acceptera för många: iett materiellt moget samhälle är det ingen självklarhet att vare sig antaletarbetstillfällen eller människors sociala standard ökar som följd av eko-nomisk tillväxt.Det är därför nödvändigt att en bred och djup debatt förs om tillväxtensförhållande till ekologiska realiteter. En utredning om relationen tillväxt-hållbarhet är nödvändig. En sådan utredning har regeringen, efter önskanfrån , nu utlovat i nationell skala. Vi vill , tillsammans medden gröna rörelsen, bredda debatten till global nivå.Att beskriva verklighetenDe ekonomiska nyckeltal som i den politiska debattenanvänds för att beskriva nationers, och världens, utvecklingär således djupt missvisande eftersom de mest avgörandedelarna inte finns med. som BNP-tillväxten kanvara god, börsvärden öka och världshandeln växa kan vi sehur den verkliga situationen på jorden förvärras. Den oftablinda jakten på "positiv utveckling" av de traditionellaekonomiska nyckeltalen hotar att leda oss in i enåtervändsgränd i tron att vi är på väg in i ett bättre samhälle.Men vi kan inte köpa oss ett hållbart klimat den dagväxthuseffekten leder till översvämningar och massflykt. Vikan inte ens köpa oss ett nytt ozonskikt det interäcker för att skydda oss mot livsfarlig strålning.Det finns en rad verksamheter, som i sig genererar en god, kortsiktigpenningekonomisk utveckling, men som i verkligheten hotar vår gemen-samma överlevnad. Oljeindustrin är en sådan verksamhet. somman nu vill öppna nya olje- och fossilgaskällor vet vi att jorden inte klarar avens att vi använder den olja och fossilgas som redan är på väg att exploateras.Klimatförändringar hotar inte bara världens fattiga genom stigandehavsnivåer som följd utan även oss i - riktning kanförändras och därmed hotas vi av ett sibiriskt klimat. Risken för storakärnkraftsolyckor - med globala miljöstörningar - ökar i takt med attreaktorerna blir äldre och sprödare. Kemikaliseringen är på väg att förändralivsmiljön i en takt som växters, djurs och människors celler inte hinneranpassa sig till. Krav på snabb förräntning av insatta pengar leder till att detblir brist på tid för eftertanke när det gäller att driva gentekniken framåt.Det är därför nödvändigt att beskriva verkligheten på ett bredare ochdjupare sätt än det sätt som blivit vanligt. Gröna nyckeltal är en bit på vägoch en förutsättning för att beslutsfattare skall kunna ta optimala beslut.Uppgörelsen mellan , och regeringen har lett tillatt kravet på gröna nyckeltal kommer att genomföras inför vårbudgeten.Detta kan vara det första avgörande steget för en vidare förståelse för denverklighet som vi alla är beroende av.Strategi för Faktor 10En förutsättning för att människan skall kunna leva i enhållbar materiell välfärd är att energi och andra naturresurseranvänds på ett effektivare sätt. bör därför utarbeta enstrategi för att uppnå ett tiofalt mer effektivt utnyttjande avnaturresurser, dvs en strategi för Faktor 10. Detta,kombinerat med en ny syn på välfärd - där kultur, fri tid,delaktighet och sociala kvalitéer växer på bekostnad avtraditionell materiell tillväxt - kan ge oss förutsättningar föratt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Möjligheten harökat till detta genom det samarbete som, i flera europeiskaländer, nu ingåtts mellan gröna och röda partier. Denna nyakraft, för ekologiskt och socialt hållbara samhällen, kanställas mot den nyliberala strömning som synes alltmerkraftlös.Globaliseringen måste balanserasGlobaliseringens avarter - med ökande miljöstörandetransporter, ökad anonymisering, minskat ansvarstagande,krav på politiska eftergifter, eroderad demokrati och utarmaddelaktighet - tenderar att låta det ensidiga förräntningskravetöverskugga inte bara ekologiska värden utan även sociala,kulturella och demokratiska värden. kommer också kravpå en "global ekonomisk grundlag" som skall skyddainvesterare från demokratiskt fattade beslut om bättre miljö,miljöavgifter och sociala regelverk. De första utkasten tillMAI-avtal är skräckexempel på hur goda kvalitativa värdenunderställs ekonomismens primitiva grundsyn.Det är nödvändigt att, som påpekat , balansera ochmotverka en skenande globalisering med ökande självtillit, uppbyggande aven social ekonomi, spelregler för valuta- och finansmarknader, ökad tröghet ikapitalrörelser genom t ex valutaavgifter och med såväl ekologiska somsociala klausuler som grundbultar i frihandeln.Miljöpartiet de gröna menar alltså att avigsidorna av den ekonomiskaglobaliseringen måste förhindras och att självtilliten måste öka. Medsjälvtillit menas minskat beroende av maktcentra, minskad sårbarhet, spriddhandel, regioners och människors möjligheter att påverka sin egen situation.Social ekonomi är en grundbult i det nya tänkandet - liksom en grönvälfärdsekonomi.Motverka ekonomismenI när verkligheten springer ifrån gamla politiskaideologier verkar det som om gamla etablissemang alltförlänge hängett sig åt en ny religion: ekonomismen. Denna nyareligion lär att det mesta skall underställas förräntningskrav,avkastningskrav och snabbast möjliga vinst ellersysselsättningseffekt. Människan har stegvis reducerats tillproducent och konsument vars främsta uppgift är att vara deli ett ekonomiskt hjul som snurrar allt fortare. Vi blir sommänniskor reducerade till ekonomiska varelser, trots att vi ärnågot helt annat: biologiska, sociala och kulturella varelser.Det är den gröna rörelsens uppdrag att vända denna utveckling, iopposition och/eller i samarbete med partier och rörelser som förmåranamma den nya tidens problemställningar. Vårt uppdrag är bl a att - viasåväl opinionsbildning som politiska beslut - förändra system, strukturer ochnormer i samhället så att människan och hennes liv tas på allvar, att vigemensamt kan leva på ett sätt som alla kan leva alltid. De ekologiskafotavtryck vi lämnar efter oss skall inte kväva kommande generationersmöjligheter till ett gott liv, utan tvärtom underlätta det. Det är vårskyldighetatt verka för att livsstil, teknik och normer medför att vi kan leva på etträttvist miljöutrymme ur ett globalt perspektiv. Detta skulle kunna bli ettgemensamt uppdrag för den nya gröna rörelsen och en modern vänster.Socialekologisk skattereformDe inneboende överlevnadskraven för företag och branscherkan lätt förvandlas till självgående globalasjälvmordsmaskiner i sin jakt på förräntning av insatt kapital,vinster och god kortsiktig börsutveckling. Systemet i sigdriver ofta företag, som vill överleva och kortsiktigt måstekonkurrera, till detta beteende. Det är därför nödvändigt attvända utvecklingen så att det som är långsiktigt hållbartockså blir kortsiktigt lönsamt - medan det som inte ärhållbart konkurreras ut. Det finns redskap för detta. Det mestkraftfulla redskapet är en socialekologisk skattereform (grönskatteväxling) som medför att de externa effekterna av enverksamhet ingår i prisbildningen. Höjda miljörelateradeskatter bör således kombineras med sänkta skatter/avgifterpå arbete. När nu De gröna i såväl som Frankrikeoch ingår i regeringar underlättas en internationellplattform för en socialekologisk skattereform. Detta bordekunna utgöra en utmaning också för de tre partier i vårt landsom nu enats om den föreliggande budgeten.Sveriges förutsättningarSverige är ett rikt land med unika förutsättningar ochmöjligheter att vara ett ekologiskt och socialt föregångsland.Vi har inom vårt land större tillgång per capita tillproducerande jord och skog än nästan alla andra länder, vihar tillgång till redan utbyggd vattenkraft som ger varjeboende i en renare och billigare elkraft än nästan allaandra folk, vi har levt i fred och hardessutom en materiell standard som de allra flesta i världenbara kan drömma om. Till detta skall läggas en tradition sombygger på medborgarideal, sprungna urfolkrörelsetraditioner, och som lett fram till enförhållandevis stor värdegemenskap då det gäller syn påoffentlighet, delaktighet och jämlikhet.Miljöpartiet de gröna anser att måste ta tillvara dessa möjligheteroch förutsättningar på ett medvetet och insiktsfullt sätt.För att ta tillvara såväl förutsättningar som möjligheter krävs att ekonominunderställs ekologiska, sociala, kulturella och demokratiska målsättningar.Politiken och politikens möjligheter, som värnande av de många männi-skornas intressen, måste nu återupprättas efter alltför av nyliberalaströmningar. Den dominerande ekonomismen måste upphöra somvärdegrund, globaliseringen måste balanseras med självtillit, makt måsteåtervinnas till de människor som berörs och till de demokratiskt valdaförsamlingarna. Kunskapen om naturens givna spelregler måste öka. Insiktenav att inte bara är en del av , utan en del av en hårt sargadvärld med stora orättvisor och en stor miljöskuld, måste genomsyra ocksåden svenska politiken. Då kan vi se framtiden an med tillförsikt. Då, ochförst då, kan vi ta tillvara förutsättningar och möjligheter att bli ettekologisktoch socialt modelland istället för en sårbar och utsatt randstat i en värld sommed svindlande hastighet går mot utarmning av naturens, och därmedsamhällets långsiktiga produktionsförmåga.De ekonomiskaförutsättningarnaBudgetpropositionen har föregåtts av överläggningar mellanregeringen, och som gemensamtstår bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken,budgetpolitiken, utgiftstaken , 2000 och 2001,fördelningen av utgifter på utgiftsområdena ,tilläggsbudgeten och de nu föreslagnaskatteförändringarna . På några punkter görMiljöpartiet något annorlunda bedömningar än regeringenvad gäller den ekonomiska utvecklingen.Budgetöverenskommelsen omfattar inte fördelningen av utgifter påutgiftsområden , inte heller fördelningen på anslag 1999-2001 på de områden som inte varit föremål för förhandling.Risken för en försämrad utvecklinghar ökatDe allmänekonomiska förutsättningarna för statsbudgetenhar varit goda så tillvida att budgeten visar ett betydandeöverskott, inflation och räntor är låga. Budgeten baseras påprognoser om en snabb ekonomisk tillväxt på ca tre procentårligen de närmaste åren.Samtidigt har risken för en sämre utveckling ökat markant den senastetiden till följd av Asien- och Rysslandskriserna och den tilltagandefinansiella oron i världen. var kritiskt till regeringens tillväxt-prognos i vårbudgeten. Vi baserade därför vår vårbudgetmotion på en lägreprognos från . Även om många kurvor fortfarande pekari rätt riktning, anser vi det ännu mer angeläget att också ha en beredskapför en försämrad ekonomisk utveckling. Det gör att de ytterligare åtagandensom i budgeten föreslås för perioden efter slutligen fåravvägas mot den fortsatta ekonomiska utvecklingen.Miljöpartiet står bakom deekonomiska målenMiljöpartiet står bakom de ekonomiska mål som riksdagenuppställt. De innebär bl.a. att utgiftstaken ligger fast och attde offentliga finanserna skall visa ett betydande överskott igenomsnitt över en konjunkturcykel. Det är en viktigmoralisk fråga att varje generation betalar sina egnaräkningar och inte lastar över stora ekonomiska skulder ochmiljöskulder till framtida generationer. De små marginalernatill utgiftstaket har varit starkt begränsande för att ibudgetarbetet ta in nya utgifter, framför allt för åren 1999och 2000.Nytt sysselsättningsmålMiljöpartiet har varit kritiskt till den tekniska utformningenav regeringens arbetslöshetsmål för eftersom det lättkan kringgås. Vi har också, liksom i stort sett alla friståendeekonomiska bedömare, tvivlat på att målet kan uppnås medde tillväxtantaganden och de åtgärder som regeringen hittillsgjort.Miljöpartiet välkomnar därför att arbetslöshetsmålet nu kompletteras medett sysselsättningsmål att av befolkningen mellan 20 och 64år skall vara sysselsatta . Detta mål kan, enligt Finansdepartementetskalkyler, uppnås med en genomsnittlig årlig BNP-tillväxt på 2,75 procent.Miljöpartiet bedömer för sin del att en så snabb tillväxt under en så långperiod är mindre sannolik, särskilt om de nuvarande ekonomiska krisernaskulle leda till väsentligt lägre tillväxttal . Därför måsteockså andra sätt att nå sysselsättningsmålet få hög prioritet, t.ex. kortarearbetstider.Regeringen, och är överens om att tillsättasärskilda arbetsgrupper för att lägga konkreta förslag på sysselsättnings-området och för att presentera förslag till hur arbetet med arbetstidsfråganbör bedrivas vidare.Tillväxt och miljö hör ihopI finansplanen anmäls också att regeringen överväger attsätta upp mål för tillväxt, utbildning, välfärd och miljö påsamma sätt som görs för sysselsättningen. Miljöpartietkan tänka sig detta, men det är då oerhört väsentligt att detklart framgår hur de olika målen hänger ihop. Specielltviktigt - och komplicerat - är sambandet mellantillväxt- och miljömål. Det räcker inte med allmännaformuleringar av typen att tillväxten skall ske i former somär ekologiskt hållbara.Miljöpartiet anser att det nu är hög tid att gå på djupet i en analys avsambanden mellan ekonomisk tillväxt och miljö. Olika former av tillväxtmåste analyseras. Vad betyder det t.ex. att tjänstesektorn numera står för enbetydande del av tillväxten? Kan den ökade materiella konsumtion som ensnabb ekonomisk tillväxt också för med sig balanseras av tekniskeffektivisering och ökad kretsloppsanpassning så att den totala miljö-belastningen minskar i erforderlig takt? Vilka styrmedel, inte minst på detekonomiska området, krävs för att tillväxten skall ta sådana former? Vilkagränser för tillväxten i sätter kraven på en rättvis fördelning ochrättvist miljöutrymme för jordens alla länder? Dessa frågor måste analyserasoch besvaras innan nya tillväxt- och miljömål slutligt kan fastläggas. Enarbetsgrupp bör tillsättas för detta arbete eller, kanske ännu hellre, enstatligutredning, som också kan anlita kvalificerad forskarhjälp.Förslag till utgiftsramarMiljöpartiets förslag till utgiftstak , 2000 och 2001samt utgifternas fördelning på utgiftsområden följerbudgetöverenskommelsen mellan regeringen, Vänsterpartietoch . föreslås en preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 1som grund för regeringens budgetarbete.Tabell 1 Utgiftstak och fördelning på utgiftsområdenFörändringar jämfört med regeringens förslag.Miljoner kronorMiljöpartiets förslagUOBeteckningavvikelse från regeringen1999200020011Rikets styrelse0-130-1302Samhällsekonomi och finansförvaltning0993Skatteförvaltning och uppbörd0004Rättsväsendet0005Utrikesförvaltning och internationellsamverkan0006Totalförsvar0-2785-52857Internationellt bistånd0100016008Invandrare och flyktingar0009Hälsovård, sjukvård och social omsorg036236210Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp0-950-75511Ekonomisk trygghet vid ålderdom05010012Ekonomisk trygghet för familjer och barn0-170-17013Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet01230133014Arbetsmarknad och arbetsliv025025015Studiestöd00016Utbildning och universitetsforskning050017Kultur, medier, trossamfund och fritid0757518Samhällsplanering, bostads-försörjningoch byggande0706019Regional utjämning och utveckling010010020Allmän miljö- och naturvård00021Energi047045522Kommunikationer0493141923Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar051024Näringsliv0-129-13025Allmänna bidrag till kommuner00026Statsskuldsräntor m.m.00027Avgiften till Europeiska gemenskapen000Summa utgiftsområden00-700Summa utgiftsområden (exklstatsskuldsräntor)00-700Minskning av anslagsbehållningar000Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten00700Budgeteringsmarginal000Budgettak000BUDGETTAK ENL MILJÖPARTIET753000761000786000D:o enl regeringen753000761000786000Miljöpartiets förslag till inriktning inom utgiftsområdenaframgår kortfattat av kommentaren nedan samt, merdetaljerat, i separata budgetmotioner för de olikautgiftsområdena. Förslag till ändrad fördelning av anslaginom utgiftsområden föreligger främst för åren 2000 och2001, för några utgiftsområden även , i samtliga fallendast på områden som inte innefattas avbudgetöverenskommelsen.Utgiftsområde 1: Rikets styrelseFör 2000 och 2001 föreslås bl a att anslaget förRegeringskansliet inte räknas upp så snabbt som iregeringens förslag.Utgiftsområde 2: Samhällsekonomioch finansförvaltningVi föreslår ökade anslag för miljöräkenskaper hosKonjunkturinstitutet och för miljöstatistik hos SCB. Vidarebör revisorer få ökade resurser, vilka kanomfördelas från Riksrevisionsverket.Utgiftsområde 4: RättsväsendetRegeringen tillför området nya medel 1999 för att säkerställanärpolisreformen och kampen mot vardagsbrottslighetensamt för att förstärka insatserna mot ekobrottsligheten. Viföreslår att förstärkningar ligger kvar även 2000 och 2001,vilket kan omfördelas från Säkerhetspolisen.Utgiftsområde 6: TotalförsvarMiljöpartiet har under den senaste mandatperioden föreslagitstora besparingar inom det militära försvaret. Vi anser attförsvaret skall ställas om från ett militärt försvar tillett starkt civilt försvar och med en beredskap också förinternationella insatser.I december 1996 fattades ett försvarsbeslut som var tänkt attgälla den närmaste femårsperioden. Detta försvarsbeslut fölldock samman på rekordtid, och det saknas , enligt ÖB,mångmiljardbelopp för att uppfylla ambitionsnivån i dettabeslut. har det säkerhetspolitiska läget för Sverigesdel ytterligare förbättrats sedan beslutet togs.Miljöpartiet anser därför att det nu behövs ett nytt försvarsbeslut ianslutning till den beslutade kontrollstationen . Detta bör bl a utgåfrån inriktningen i ÖB:s förslag om en kraftig bantning inom armén ochövergång till ett system med frivillig värnplikt. Till skillnad från ÖB anser viockså att besparingar måste göras inom flygvapnet.För 1999 är det absolut nödvändigt att försvarets budget hålles och attbefarade stora överskridanden undviks genom senarelagda materielbe-ställningar m.m. föreslår kraftigt sänktaförsvarskostnader efter ett nytt försvarsbeslut i den planerade kontroll-stationen.Utgiftsområde 7: BiståndSolidariteten med fattiga länder kräver ett utökat ochsamtidigt effektivare svenskt bistånd. Ibudgetöverenskommelsen med regeringen och Vänsterpartietbeslöts att tillskjuta ytterligare 100 miljoner kronortill bistånd utöver vad som tidigare planerats. Miljöpartietföreslår kraftigare höjningar så attbiståndet uppgår till av BNI.Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvårdoch social omsorgMiljöpartiet reserverar ytterligare /år 2000 och 2001för förbättrat högkostnadsskydd i tandvårdsförsäkringen.Miljöpartiets mål är att integreratandvården inom ramen för högkostnadsskyddet för övrigsjukvård. En utredning bör därför tillsättas för att läggaförslag om hur en sådan integrering kan gå till.Utöver detta bör kommunernas avgifter till statensinstitutionssstyrelse för missbruksvården sänkas, informationen i skolan omtobaksbruk stärkas och barnombudsmannen ges ökade resurser. Vi noterarmed glädje att budgeten tillförts utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösaenligt budgetöverenskommelsen med regeringen och Vänsterpartiet.Utgiftsområde 10: Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikappFöreslagna minskningar av ramen ärfrämst en följd av förslag om införande av nyttersättningssystem med s.k. brutet tak inom alla kortvariga(upp till ) socialförsäkringar. Detta innebär 85 procentsersättning för inkomster upp till 4,2 basbelopp (ca12.700 kr/mån). För den del av inkomsten som överstigerdenna brytpunkt föreslås 40 procents ersättning. Vi föreslårockså ett enhetligt övre inkomsttak vid 6,5 basbelopp (/mån) i alla kortvariga socialförsäkringar.Utgiftsområde 11: Ekonomisktrygghet vid ålderdomVi reserverar bl a medel för en ev.behövlig justering av reglerna för inkomstprövning avänkepensionerna om av oss föreslagen uppföljning skullevisa att det finns behov härav.Utgiftsområde 12: Ekonomisktrygghet för familjer och barnVi föreslår att ersättning med s.k. brutet tak och enhetligtövre inkomsttak införs 2000 (seutgiftsområde 10). bör garantinivån iföräldraförsäkringen höjas till /dag. Detta finansierasdelvis genom att de tre månaderna med garantiersättning tasbort. Rätt till föräldraledighet skall dockkvarstå.Inom underhållsstödet föreslås ett bättre resebidrag.Utgiftsområde 13: Ekonomisktrygghet vid arbetslöshetÄven arbetslöshetsersättningen bör utgå enligt enmodell med s.k. brutet tak och enhetligt övre inkomsttak (seutgiftsområde 10). Kvalificeringstiden till a-kassa bör ocksåsänkas.Miljöpartiet anser att målet måste vara att minska arbetslösheten ytterligarebland annat genom aktiva näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och genom en förkortad arbetstid. Regeringen, ochMiljöpartiet kommer att i gemensamma arbetsgrupper utarbeta förslag tillytterligare sysselsättningsåtgärder till vårbudgeten 1999 och till åtgärder somrör arbetstiden.Utgiftsområde 14: Arbetsmarknadoch arbetslivVi föreslår bland annat att anslagen till lönebidrag hosframför allt allmännyttiga organisationer förstärks och2001.Utgiftsområde 16: Utbildning ochuniversitetsforskningEn särskild satsning föreslås till åtgärder för elever medspecifika läs- och skrivsvårigheter . Medelföreslås också för fortbildning av lärare och skolledare samtför vissa övergripande samordningsuppdrag för FRN. Viföreslår också särskilda medel för information tillallmänheten om bl a genteknikforskning. Dessa satsningarfinansieras genom en mindre besparing på särskildautbildningsinsatser för vuxna. Ytterligare medel bör tillförasCSN år 2000.Utgiftsområde 17: Kultur, medier,trossamfund och fritidMiljöpartiet vill ge ökade förutsättningar till svensk TV-produktion när det markbaserade TV-nätet byggs ut.