mot · GM02U203 · 1998-10-28 00:00:00 — bör verka för att EUdriver på så att världens teko-kvoter försvinner samt går ett steg längre ochsnarast möjligt avskaffar kvoterna inom teko-området.Över hälften av EU:s budget används till jordbruksstöd, somjordbrukssektorn är väl skyddad från konkurrens från utländska importörer.Detta får en mycket snedvridande effekt i världsekonomin. Speciellt allvar-ligt är detta för utvecklingsländerna.Jordbruket är nämligen ett område där kan bli konkurrens-kraftiga gentemot i-världen. EU:s gemensamma jordbrukspolitik sätter härupp stora hinder, bland annat genom att detta jordbruk subventioneras.Sverige måste, även av detta skäl, verka för en reformering av den gemen-samma jordbrukspolitiken, CAP. Detta är speciellt viktigt då man inomWTO kan påbörja en diskussion om en ökad liberalisering på jordbruks-området. Då får inte EU vara den som bromsar för att försvara sitt egetjordbruk till varje pris. måste också gå i täten i kampen för att EU-ländernas tullar och även kvoter inom jordbruksområdet försvinner. Sverigebör med kraft driva dessa frågor vid Loméförhandlingarna.Ett annat problem för utvecklingsländerna är EU:s regel om att av en varas värde skall härstamma från urspungslandet. Dettaförhindrar att utvecklingsländerna med sin billiga arbetskraft blir attraktivaför s k ihopsättningsindustrier. Det försvårar också tillverkning av en radprodukter då ofta är beroende av komponentimport. För att geutvecklingsländerna en chans att finna en väg bort från biståndsberoendemåste handeln uppmuntras. EU bör se över regeln om ursprungsland.En oroande hög andel av EU:s bistånd sker genom s k livsmedelsbistånd.Så kan också livsmedelsöverskott i användas. Effekten förmottagarna har varit förödande där mottagarnas egna jordbrukare slås ut.Detta slags bistånd har minskat och bör upphöra förutom vid katastrof-situationer.EU-biståndet har också kritiserats för en alltför ogenomtränglig byråkrati.Sverige bör verka för att EU:s bistånd i ökad utsträckning sker i form avprogramstöd istället för projektstöd.En allt större andel av EU-biståndet går till . AVS-länderna tar emot mindre än hälften av EU:s bistånds-medel. De nya demokratierna i närhet är värda allt stöd. ärbehovet fortfarande oerhört stort i andra världsdelar. liberalernakänner sympati för EU:s starka betoning av demokrati i sin biståndsgivning.Sverige kan ha mycket att lära av EU inom detta område. Men vi kännerockså en oro för att de fattigaste länderna blir allt mindre attraktiva förbiståndsinsatser från EU:s sida. EU kan här hämta inspiration från Sverigesfattigdomsinriktade bistånd. Regeringen bör verka för att en balans mellanAVS-staterna samt de nya demokratierna i upprätthålls i EU:sbiståndsgivning.Sverige bör inom EU, såsom i alla andra internationella sammanhang,verka för att medlemsländerna i sina nationella budgetar fullföljer FN:srekommendation om att av BNI skall avsättas till bistånd.19 Bistånd till Östeuropa20Sveriges samarbete med länderna i Central- och Östeuropahandlar, som liberalerna många gångerframhållit, inte om samma saker som samarbetet medländerna i tredje världen. Det grundläggande i Öst- ochCentraleuropa är att bryta den förlamning som decennierskommunistiskt styre inneburit och återknyta band mellanEuropas olika delar som brutits mot medborgarnas vilja.Även samarbete och bistånd i många former kommer att vara nödvändigtunder , så är det avgörande snarare att dessa länder såfullständigt som möjligt kommer med i det demokratiska olikainstitutioner och integreras i det normala ekonomiska utbytet mellan olikaeuropeiska länder.På samma sätt är det stora hotet mot reformarbetet i öst den risk somalltjämt existerar att snäva gruppintressen i olika västeuropeiska länderlyckas blockera den ekonomiska integrationen, t ex genom att förhindra dennödvändiga reformeringen av EU:s jordbrukspolitik.Varje analys som gjorts av resultaten av 90-talets reformer i olika Öst-europeiska länder visar entydigt att det som ibland nedlåtande kallas"chockterapi" varit ofrånkomligt - och därtill överallt gett bättre resultat änvad som varit fallet i länder där man tvekat och bromsat inför det nödvändigasystemskiftet. Ett belysande exempel är , där den ekonomiska ochsociala krisen till följd av det uteblivna systemskiftet gavmajoritet åt en koalition av demokratiska partier som försöker återvinnaförlorad tid och följa de mer framgångsrika exemplen från t ex ,, och . En liknande process är nu på väg i Bulgarien.Många representanter för den svenska socialdemokratin har i det längstablundat för dessa lärdomar - men dessbättre har dessa attityder inte tillåtitsspela någon roll för östbiståndets faktiska utformning.Någon grundläggande förändring av östsamarbetets inriktning föreslåsdärför inte i denna motion. I ett avseende vill vi dock föreslå ett omtänkande.Samarbetet med har koncentrerats till de delar av landetsom räknas till . Erfarenheten av mycket ojämnaoch delvis uteblivna systemskifte talar dock mycket starkt för att samarbetesnarare bör sökas med "reformregioner", alltså regioner i landet därdemokratiska reformpolitiker på allvar kunnat påverka utvecklingen - ävenom dessa regioner skulle ligga långt från . Exempel påsådana regioner är Nizjnij Novgorod och . Med en sådanförändrad inriktning kan reformkrafterna i landet generellt stärkas, vilketlångsiktigt kan bidra till att demokratins krafter får överhanden i dragkampenom framtid.21 Budgetpropositionenoch enprocentsmålet22Folkpartiet säger nej till att biståndet endast skall uppgå till0,av BNI. Vi föreslår att biståndet höjs med1 1999. Vi föreslår att biståndet ävenhöjs successivt åren därefter. Vi har reserverat utrymme förfortsatta stegvisa höjningar under åren 2000 och 2001.I varje sparpaket som den socialdemokratiska regeringen har lagt fram harbesparingar gjorts på biståndet till utvecklingsländerna. Det råder nu ingentvekan om att den väg tillbaka mot enprocentsmålet, som inleddes närFolkpartiet liberalerna hade inflytande över regeringspolitiken, har övergivitsav den socialdemokratiska regeringen. liberalerna håller fast vidatt enprocentsmålet för det totala svenska u-landsbiståndet skall vara någotmer än bara vackra ord. För oss är det ett moraliskt grundat åtagande mot defattiga länderna som åter bör uppfyllas möjligt. I en situation medenorma behov av katastrofhjälp och omfattande behov av bistånd till stöd förekonomiska reformprocesser är det inte svårt att se angelägna ändamål förvår u-hjälp.Det är viktigt att slå fast att regeringens nedskärningar inom bistånds-politiken inte kan motiveras med uteblivna resultat. Biståndet har ihög grad bidragit till positiva resultat. Investeringar i "mänskligt kapital"harexempelvis ofta varit mycket framgångsrika. Biståndet har främjatläskunnighet, försett människor med rent vatten, lärt dem vikten av hygienoch gett dem tillgång till en fungerande hälso- och sjukvård. Stödet till dikta-turernas offer i och södra har inte bara varit humanitärtmotiverat utan har också förbättrat förutsättningarna för den demokratiseringsom nu pågår. Lyckade biståndsinsatser hamnar sällan i tidningen men deexisterar likafullt och är många. De som hävdar att bistånd är onödigt saknargrund för sitt påstående.23 Budgetanslagen24FN:s utvecklingsprogram UNDP spelar en central roll inomFN:s utvecklingsverksamhet. Vi föreslår att UNDP anslåsytterligare 20 miljoner kronor.FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar UNRWA anslås ytterligare10 . För UNIFEM, för kvinnor, anslåsytterligare 10 miljoner kronor.Vi föreslår att delposten Multilaterala konfliktförebyggande insatser ökasmed 50 miljoner kronor.International är ett institut med säte i . Dess syfte är blandannat att arbeta för fria val och underlätta när sådana genomförs. Folkpartietanser att den verksamhet som bedrivs vid International är mycketangelägen. brottas fortfarande med sena inbetalningar frånstiftarländerna. En garantifond skulle lösa dessa problem. Den skulle kunnaanvändas för att överbrygga sena inbetalningar från andra länder och even-tuella underskott. Vi föreslår en ökning av delposten Övriga mindre insatserinom anslaget Övrigt multilateralt samarbete med somöronmärks för att International skall kunna inrätta en garantifond.Detta belopp skall vara utöver det grundbelopp som institutet förväntas få.Det är mycket positivt att miljöfrågorna har kommit upp på deninternationella dagordningen. Den globala miljön är naturligtvis en överlev-nadsfråga för mänskligheten. bör spela en pådrivande roll i det inter-nationella miljöarbetet i synnerhet när det gäller vattenfrågor. Folkpartietförslår att multilaterala miljöinsatser får ytterligare 100 miljoner kronorutöver regeringens förslag. För övrigt multilateralt samarbete anslås ytter-ligare till utsatta barn i fattiga länder. För det totalamulti-laterala biståndet anslår ytterligare utöverregeringens anslag.Det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelsebl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Vi föreslår attdenna anslagspost höjs med 150 miljoner kronor.Vi vill förespråka en något starkare inriktning på södra . FörSydafrika innebär det ett ökat anslag på ytterligare 120 miljoner kronorutöver regeringens anslag.Eritrea har av krig bakom sig och är nu äntligen på väg att byggaupp landet under fredliga förhållanden. Landet är i skriande behov avbiståndsinsatser. går utvecklingen alltför långsamt vad gällerdemokratiutvecklingen. Här återstår mycket att göra. Det är viktigt attdemokratibistånd för att säkra en demokratisk utveckling kommer till ståndså att inte landet faller tillbaka till inre stridigheter. föreslårettpåslag på till utöver regeringens förslag.Etiopien är ett av äldsta biståndsländer. Efter många års inbördes-krig har landet genomfört val som dock inte kan betecknas som demo-kratiska. Oppositionspartier har svårt, för att inte säga omöjligt, att bedrivanågon politisk verksamhet. Det ser ut som om en diktaturstat har ersatts aven ny. Om inte någon kursändring sker härvidlag bör överväga attkraftigt reducera biståndet till Etiopien.Dessutom föreslås ytterligare till ,ytterligare till , ytterligare tillBangladesh samt 40 miljoner ytterligare till . För ochZimbabwe, som inte kan uppvisa några påtagliga demokratiska framsteg,föreslås en sänkning av biståndet med för vardera land.Vi finner det naturligt att sänka biståndet till - mot bakgrund avvår kritiska uppfattning om bristen på demokratisk utveckling - och göra enkraftigare satsning på biståndet till , där den demokratiskaprocessen behöver ett omfattande stöd. Vi föreslår att Vietnam-ramen sänksmed och att inga nya åtaganden görs förrän landets regimvisar en demokratisk inriktning. Likaså föreslås en sänkning av biståndet tillLaos med ytterligare 10 miljoner kronor.Sverige har en lång erfarenhet av samarbete med . Då lands-strategier arbetas fram bör inriktningen vara på demokratiinsatser samtfattigdomsbekämpning (främst utbildning och vatten). Vi föreslår att anslagetLatinamerika ökas på med 50 miljoner kronor.Dessutom vill vi öka anslaget till / med ytterligare20 . För det totala bilaterala biståndet anslår Folkpartietytterligare utöver regeringens anslag.Våra ändringsförslag i förhållande till regeringens budget:Tabell 1. Multilaterala biståndet:UNDP+20Unicef+20UNFPA+40UNHCR+20UNRWA+10UNAIDS+20Unifem+10WHO+10Övrigt multilateralt samarbeteMiljöinsatser+100Konfliktförebyggande insatser+50Utsatta barn i fattiga länder+25Särskilda jämställdhetsinsatser+20IDEA+25Total multilateralt bistånd+ 370Tabell 2. Bilateralt utvecklingssamarbete:Eritrea+20Kenya-20Moçambique+20Sydafrika+120Tanzania+40Uganda+50Zimbabwe-20Bangladesh+10Laos-10Vietnam-40Västbanken/Gaza+20Latinamerika+50Särskilda utvecklingsprogram(demokrati, mänskliga rättigheter,miljö)+400Enskilda organisationer+150Ekonomiska reformer+200Totalt bilateralt bistånd+ 990Totalt multilateralt och bilateraltbistånd+1 360+1 360HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förnyad prövning om en utredning av de biståndspolitiskamålen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra demokratimålet överordnat delmålen i det svenskabiståndet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett särskilt åtgärdsprogram för demokratibiståndet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bistånd till diktaturer skall bedrivas av enskildaorganisationer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undvika stora biståndsengagemang i länder vars regimer intesträvar efter demokratisering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det s.k. oberoendemålet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att handelns betydelse som utvecklingsmotor måste betonasstarkare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättsstatens betydelse för utveckling,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö och bistånd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att satsningar på familjeplanering bör föras in i de bilateralaförhandlingarna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett genderperspektiv och kvinnans roll i biståndet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta upp frågorna om de mänskliga rättigheterna i samtal med destater som bryter mot dessa grundläggande rättigheter,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta fram en särskild rapport för läget ivåra mottagarländer beträffande mänskliga rättigheter och demokrati,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformning av strategier för hur handikappfrågor skall införlivas ibilaterala och multilaterala utvecklingsinsatser,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoproblemen i ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kvalitetsprogram för det svenska biståndet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU och ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bistånd skall ges i former som inte snedvridermottagarländernas ekonomier,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioriteringar av kunskapsöverföring och investeringar i det"mänskliga kapitalet",21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndsberoende,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndet till ,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att biståndet måste bidra till att krympa och effektivisera staten imånga afrikanska mottagarländer,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omorientering av stödet till ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om motverkan av "biståndsbombardemang",26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återgång till enprocentsmålet ,27. att för till anslag A 1 Biståndsverksamhetanvisar utöver regeringens förslag,28. att med avslag på regeringens förslag, till riksdagsbeslut imotsvarande delar, bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden som förordas i motionen beträffande multi- och bilateraltutvecklingssamarbete, särskilda utvecklingsprogram, folkrörelser och andraenskilda organisationer, betalningsbalansstöd och skuldlättnader.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()