mot · GM02Ub447 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub447av m.fl. (kd)Forskning och forskarutbildning1 InledningEnligt kristdemokratiskt synsätt är det nödvändigt att prioriterarforskning och utveckling för att kunna bibehålla vår konkurrenskraft.Den kontinuerliga forsknings- och utvecklingsprocessen brukar avtradition delas upp i tre olika delar eller stadier - grundforskning, som utgörett metodiskt sökande efter ny kunskap utan någon bestämd tillämpning isikte, tillämpad forskning, med vilket man menar sökande efter kunskap meden bestämd tillämpning i sikte samt utvecklingsarbete, som innebär attsystematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultat, vetenskaplig kunskapoch nya idéer för att skapa nya produkter, processer och system, eller för attförbättra redan existerande.Under senare år har denna terminologi utökats med benämningar somtillämpad grundforskning, industrinära forskning, grundläggande forskning,strategisk forskning, riktad grundforskning, grundläggande teknikutvecklingmed mera. Detta återspeglar den förändring som forsknings- ochutvecklingsprocessen genomgått under i form av enökad gränsupplösning mellan olika forsknings- och utvecklingsstadier ochderas integrering.2 Forskningen prioriteradI världens industriländer har forskningen mycket hög prioritet. Vårvälfärd är avhängig av om spetsforskningen kan hävda vårt försprång.Bara genom att producera varor och tjänster med större vetenskapligpotential kan vi möta omvärldens konkurrens. Vårt land måste alltså haen relativt sett bättre utbildad befolkning än konkurrentländerna, medstörre andel som genomgått högskoleutbildning och forskarutbildning. Ivår senaste motion om högskolan har vi påpekat att det inte är nog medatt kvantiteten högskoleutbildade ökar utan än mer viktigt är attkvaliteten på högskoleutbildningarna höjs. Särskilt gäller dettaforskningen och forskarutbildningen. Att få ett större antal som titulerarsig licentiater, doktorer och professorer är av föga eller intet värde, ominte antalsökningen svarar mot en verklig vetenskapligkompetenshöjning.Vi kristdemokrater menar att det är av största vikt att svensk forskningbibehåller sin goda kvalitet och inte försämras och halkar efter, utan fårreella möjligheter att fortsätta att utvecklas till spetsforskning i allt fleravseenden.3 ForskarutbildningenRegeringen vill fortsätta utbyggnaden av högskolornasforskningsresurser och betonar även vikten av forskningsnära ochforskningsanknuten grundutbildning. Som ett led i detta har riksdagengivit fasta forskningsresurser till samtliga lärosäten. Kristdemokraternavälkomnar denna satsning men anser att fastaforskningsresurser inte innebär att grundutbildningen per automatik fårhögre kvalitet och en bättre forskningsanknytning. Lärosäten med storaforskningsresurser har inte nödvändigtvis kvalitativt bättregrundutbildning.Undervisning och forskning är högskolornas fundament, men allt för oftases dessa som två olika verkligheter som sällan möts. Den mestaundervisningen bygger visserligen på tidigare forskningsrön, men det ärsällan studenten kommer i kontakt med själva forskningsprocessen ochforskningsfronten. Det är snarare regel än undantag att grundutbildnings-studenter inte vet vilken forskning som bedrivs inom ämnesområdet. För attkomma till rätta med detta och få studenten närmare självaforskningsprocessen och sitt ämnes forskningsfront anser vi för det första, attlektorernas och professorernas möjlighet att bedriva egen forskning måsteförbättras inom åtskilliga ämnesområden. För det andra måste kateder-undervisningen minska för att ersättas med förnyad pedagogik där studenteni ökad utsträckning själv får vara medaktör. I strävan att uppnå ökad kvalitetoch forskningsanknytning inom grundutbildningen bör studenter erbjudasmöjlighet att på C- och D-nivå eller motsvarande arbeta med aktuellaforskningsproblem, gärna i mindre grupper i nära kontakt med aktivaforskare.En sådan satsning är dock kostsam och kan inte åstadkommas genomomfördelningar av befintliga anslag.Kristdemokraterna ser det som nödvändigt att nya medel satsasför att garantera en högkvalitativ och forskningsnära undervisning inomgrundutbildningen.Vi anser också att satsningen på högskolans tredje uppgift måste följas uppför att utröna hur den har genomförts och vad den har betytt för högskolan iallmänhet och för grundutbildningens kvalitet i synnerhet.4 Naturvetenskap och humanioraForskningen, och då i synnerhet den naturvetenskapliga forskningen,spelar en avgörande roll för en fortsatt välståndsutveckling.Framgångsrik ekonomisk utveckling i en internationaliserad miljö kräveren kontinuerlig forskning och utveckling, parallellt med satsningar påkunskapshöjande utbildning och successiv kompetenshöjning i samhälls-och näringslivet. Utbildning och forskning som integreras i näringslivettillhör de viktigaste infrastrukturella åtgärderna.Vi kristdemokrater anser därför att det är av stor vikt att antalet forskar-utbildade ökar inom näringslivet.Många forskningsområden inom t.ex. humaniora saknar helt eller delviskommersiellt intresse. Forskning inom dessa områden måste bedrivas avandra skäl, drivkrafter och förtecken än industriell förnyelse, regionalutveckling eller ökad konkurrenskraft. Ett materiellt välstånd är nödvändigt,men inte tillräckligt, för god välfärd och välbefinnande. Staten måste ta ettsärskilt ansvar för att uppvärdera och stärka den humanistiska forskningen.Humaniora har stor betydelse för kulturella, andliga och historiskautveckling och självförståelse, men lockar mera sällan till ekonomisksamverkan med näringslivet. Ämnen vars främsta samhällsuppgift består i attskapa sammanhang, självreflektion och kritisk distans, samt vara kultur-bärare, upplevs kanske inte ha en omedelbar nytta för näringslivet, men äromistlig för vårt lands välfärd och välbefinnande i en djupare mening. Detgoda, mänskliga samhället har också behov av djupa insikter i kunskaper omandliga, kulturella, historiska, sociala och etiska värden.Vi kristdemokrater vill därför slå vakt om den humanistiska forskningenoch värna om bildning i vid mening.5 DoktorandutbildningenKristdemokraterna delar regeringens syn på att en god forskarutbildningär av avgörande betydelse för den svenska forskningens framtid ochutveckling. Antalet forskarutbildade licentiater och doktorer måste ökakraftigt utan att det tummas på kvaliteten i utbildningen eller kraven påexamina.Vi befarar att snart kan stå inför en akut brist på disputerade lärareoch forskare. För att kunna svara upp mot den kraftiga expansionen avhögskolan, höja frekvensen av disputerade lärare vid de mindre ochmedelstora högskolorna, kompensera för de naturliga avgångarna och ökaandelen disputerade inom näringslivet anser vi att nya medel i framtidenmåste tillföras forskarutbildningen. Det räcker inte med engångssatsningaroch omstyrning av en del av forskningsrådens medel. Här behövs stora ochlångsiktiga satsningar.Den genomförda reformen av forskarutbildningen tillfördesystemet ytterligare . räknarmed att kostnaden för en doktorand är . Satsningen gavsåledes plats för full finansiell täckning för drygt 200 doktorander.Deltidsstudier inom forskarutbildningen måste nu bedrivas på minst halvtidvilket kan leda till att antalet registrerade doktorander nästan halveras. Dengenomförda reformen bygger på idén att effektiviteten och genom-strömningen kraftigt kommer att stimuleras genom att minska antalet deltids-doktorander och endast anta dem som kan garanteras försörjning. Vi ställeross tveksamma till om detta verkligen leder till den kraftiga ökning somkrävs. Det sker visserligen en ökad satsning på doktorander från forsknings-rådens och stiftelsernas sida men vi anser att denna satsning inte ärtillräcklig. Denna effekt drabbar hårdast ämnesområdena humaniora, sam-hällsvetenskap och teologi.Vi kristdemokrater tillför därför utöver regeringens förslag på 100 miljonerkronor ytterligare till doktorandtjänster för att gemöjlighet för fler av de 16 000 aktiva doktoranderna att slutföra sindoktorsexamen. Vi menar att istället för att tillföra ytterligare 60 000 nyastudenter till högskolan som har alldeles för få disputerade lärare,måste första insatsen vara att tillföra resurser så att fler blivandeuniversitetslärare kan disputera. Dessa ytterligare börhuvudsakligen tillföras humanistisk forskning, som blivit kraftigt eftersatt.Kristdemokraterna anser att en samlad kartläggning av dagens forskar-utbildning behöver göras. En framgångsrik forskarutbildning handlar inteenbart om finansiering. Frågor om handledarrelationer och forskningsmiljöerär mist lika viktiga faktorer bakom en effektiv utbildning. Frågor somhandlar om att öka det tvärvetenskapliga arbetet, handledarskapets merit-värde, hitta former för en bättre kontakt med det omkringliggande samhället,den postdoktorala situationen, jämställdhetsarbetet med mera måstebehandlas och vägas in.Vi anser vidare att kopplingen mellan grundutbildning, forskarutbildningoch forskning bör klargöras så att en satsning på grundutbildningen intenegativt påverkar forskarutbildningen eller forskningen genom minskaderesurser. En alltför kraftig satsning på grundutbildningen kan få, om inteåtgärder vidtas, oönskade effekter på forskning och forskarutbildning. Dågrundutbildningsstudenterna ökar kraftigt i antal får högskolelärarna mer attgöra. Dessa högskolelärare är också till stor del forskare, eller bör vara detför att tillgodose kraven på att nya forskningsrön integreras i undervisningenså att en god kvalitet i grundutbildningen kan upprätthållas.6 ExamensmålI budgetpropositionen för angav regeringen utbildningsuppdragavseende dels grundutbildning, dels forskning och forskarutbildning församtliga universitet och högskolor för . Vidareangavs ett generellt utbildningsuppdrag vad gäller distansutbildning,fortbildning, vidareutbildning och för studenter med invandrarbakgrund.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag vad gäller såvälomfattning som inriktning av utbildningsuppdragen.Mot bakgrund härav har regeringen i regleringsbrev för budgetåren 1997och 1998 fastställt utbildningsuppdrag för samtliga universitet och högskolorför . I utbildningsuppdragen fastställdes examens-mål för och för . Vadgäller generella examina fastställdes examensmål för magisterexamen.Utbildningsuppdragen innehåller vidare fastställda mål för lägsta antalhelårsstudenter samt därav mål för lägsta antal helårsstudenter inom denaturvetenskapliga och tekniska områdena.Regeringen menar att målen för antalet examinerade i forskarutbildningenbör fortsätta att gälla för treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002. kan målen behöva ändras, men utfall och erfarenheterfrån den pågående perioden måste först erhållas. Regeringen avser att om såkrävs korrigera tidigare föreslagna examensmål inom grundutbildningentidigast inför budgetåret 2000.Kristdemokraterna anser att målen för antalet examinerade i forsknings-utbildningen är ett styrinstrument som måste användas med varlig hand. Ettämnesområde som misslyckas med en viss satsning eller genomgåromfattande interna förändringar, får inte drabbas av mindre medels-tilldelning.I värsta fall kan detta leda till att en ond spiral startas; minskad medels-tilldelning sänker effektiviteten, en låg effektivitet leder till mindretilldelning och så vidare.Licentiatexamen ska vid beräkningen av examination räknas som en halvdoktorsexamen i detta system. Om doktoranden därefter även tar en doktors-examen räknas den som ytterligare en halv doktorsexamen. Det finns en riskatt doktorander kan pressas att avlägga licentiatexamen i ökad utsträckning.På så vis försäkrar sig institutionerna om en tryggare framtida medels-tilldelning. Detta kan i sin tur leda till att det tar att bli klarmeddoktorsexamen och när tid inte finns kan det leda till en kvalitetssänkning.Förslaget är olyckligt och risken finns att enskilda doktorander av sinahandledare blir pressade till en sämre noggrannhet och vetenskaplighetgenom den önskade högre hastigheten. I stället för hastighetskrav som piska,bör incitament för en effektiv studiegång vara de morötter som godhandledning, tillfredsställande försörjning och goda forsknings- ocharbetsvillkor innebär. Vi kristdemokrater befarar att forskningsfriheten blirstarkt hotad av ett prestationsrelaterat resurstilldelningssystem. Enbart deprojekt och avhandlingsämnen som bedöms ha goda förutsättningar för attsnabbt kunna genomföras kommer att beviljas resurser. Vi befarar också attlicentiatavhandlingen i praktiken blir ett obligatoriskt moment i forskar-utbildningen, eftersom den vid resurstilldelningen kommer att räknas som enhalv doktorsexamen. Forskarutbildningen fram till doktorsexamen kommeralltså generellt sett att förlängas.7 Forskningsresurser och internationellt samarbeteKristdemokraterna anser att det är av stor vikt hur forskningsanslagenfördelas.Fördelningsbalans mellan grundforskning och tillämpad forskning måsteeftersträvas. Vi ser att det finns ett problem i att utvecklingen går mot mertillämpad forskning och riktad grundforskning. Staten har, via högskolorna,ett ansvar för finansieringen av grundforskningen. Grundforskning är enförutsättning för att generera ny kunskap som kan användas inom dentillämpade forskningen. Om krav på nytta i form av kortsiktiga tillämpningartillåts styra forskningspolitiken, blir följden att den långsiktiga kompetens-uppbyggnaden hämmas och forskningen efterhand utarmas.Kristdemokraterna kräver att en väl utvecklad grundforskning garanterasgenom att anslagen till grundforskningen prioriteras högt. Vi kräver också attstaten garanterar att de för grundforskningen nödvändiga fakultetsanslageninte minskar när externfinansieringen ökar.Regeringen har i budgetpropositionen 1998/99:1 föreslagit att statensbidrag till byggforskning minskas med , från nuvarande164 miljoner till 64 miljoner. anser att detta är olyckligt.Vi har i vår bostadspolitiska motion föreslagit att byggforskningen tillförs 50miljoner kronor under åren 1999 och 2000.Kristdemokraterna beklagar de besparingar som genomförts genomminskade anslag till framför allt verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser samt för inköp av dyrbar vetenskapligutrustning. Forskningspolitiken och forskningsfinansieringen måste varalångsiktig och konsekvent. En väl fungerande forskningsmiljö och störreforskningsprojekt tar att bygga upp, men går fort att bringa ur balansoch slå i spillror.Vi är bekymrade över att det är den naturvetenskapliga och tekniskagrundforskningen som får vidkännas de största besparingarna inom dettaområde. Det finns också en risk att genom dessa besparingar förlorarviktig humankompetens då välmeriterade forskare väljer att lämna landet föratt kunna fortsätta bedriva sin forskning utomlands.Vi ser det som mycket viktigt att också deltar istorskaliga internationella forskningssamarbeten och att detta inte börminska.Vi ser det som mycket viktigt att svenska forskare och forskarstuderandebereds möjlighet att aktivt deltaga i den EU-relaterade forskningen. I dettaarbete är det framför allt viktigt att regering och riksdag engagerar sig iutbildnings- och forskningsfrågor i EU. Näringslivets roll och betydelse idetta samarbete får inte heller glömmas bort. En ökning av deninternationella kompetensen och det internationella samarbetet går inte attöverskatta. Satsningen på internationellt samarbete på forskningsområdet ären angelägenhet för hela det svenska samhället och är av stor betydelse förden framtida tillväxten. Högskolan har ett relativt välutbyggt utbyte medeuropeiska och nordamerikanska länder. Kunskap om, undervisning kringoch utbyte med länder i , och är betydligtovanligare. Dessa länder bedöms få en ökad betydelse i det globalasammanhanget. Universitet och högskolor bör tilldelas ett ökat ansvar för enökad internationalisering med länder utanför och . Dettakan inte åstadkommas utan att nya medel tillförs.8 Andelen nyanställda kvinnor som professorerKristdemokraterna anser att det bör utredas vilka informella hinder somfortfarande omöjliggör för kvinnor och män att verka på lika villkor viduniversitet och högskolor. Vi anser också att studenterna skall omfattasav en jämställdhetslagstiftning och att en sådan införs ihögskoleförordningen med jämställdhetslagen som förebild.Att ange mål för hur kvinnorepresentation ska uppnås är viktigt på allanivåer.Vi kristdemokrater motsätter oss dock idén att bestraffa de lärosäten sominte når upp till målen för antalet nyanställda kvinnliga professorer.9 Sammanfattning - morgondagens forskning ochforskarutbildningEn stor del av högskolans undervisning och examina sker fortfarande ialltför traditionella former, skriver regeringen i sin proposition. Vi menaratt en nära anknytning mellan högre utbildning och forskning är enförutsättning för att utbildningen ska få fullgod kvalitet. Ytterst har varjelärosäte ansvar för att säkra och utveckla kvaliteten i sina utbildningar.Kvalitet som begrepp måste relateras till något för att vara meningsfullt.Detta måste vara utgångspunkt för utvärderingar, vilka i sin tur kan visapå var förbättringar bör göras.Regeringen aviserar en stark expansion av antalet högskoleplatser vilket ärbra i sig. Med tanke på forskningens betydelse för grundutbildningen bliremellertid balansen osäker. Vi kristdemokrater menar att utbyggnaden avgrundutbildningen är orealistisk i relation till den forskning och forskar-utbildning som bedrivs. Vi välkomnar att antalet doktorander ska ökas.Utifrån samhällets och behov av disputerade lärare menar vidock att ökningen är alltför klen. Vi vill öka forskningen med särskildinriktning mot humanistisk forskning och öka antalet platser på forskar-utbildningen. Vi menar att balansen mellan platser till grundutbildningen ochaktuell forskning härvidlag bättre uppnås.Som en del av den satsningen som ska göras på forskningen vill vi särskiltpåtala utbildningen av lärare till högskolan. Det kan inte vara rimligt att desom undervisar och handleder på högskolan inte behöver någon pedagogiskkompetens till skillnad från all annan utbildningsverksamhet. Menar manallvar med en pedagogisk förnyelse bör just den pedagogiska utvecklingen fåstarta med lärarrollen.Ett sätt att höja kvaliteten är att låta den egna verksamheten få utgöraforskningsobjekt för lärare som kan genomgå forskarutbildning ikombination med sin tjänstgöring på högskolan. Högskolans former ochmiljö för lärande är ett relativt outforskat fält. Det torde därför inte enbartbliett kompetenshöjande projekt utan också ett säkrande av kvaliteten på detegna lärosätet.Ett lämpligt lärosäte borde få i uppdrag att starta en nationell tvärveten-skaplig forskarskola. Utifrån synen på universitetsutbildning, kompetens ochprofessionell verksamhet är ett sådant uppdrag inte bara önskvärt utannödvändigt. I centrum av den ska lärandet vara, studier av tre kunskaps-områden: de akademiska utbildningarnas förutsättningar, arbetsformer ocheffekter. Forskarskolan ska vända sig till doktorander som vill disputera meddidaktisk inriktning inom det egna ämnes- eller yrkesområdet.Som en följd av ovanstående resonemang vill vi kristdemokrater tillföra50 , utöver regeringens förslag, till kompetenshöjning avlärare på högskolan.10 Hemställan10 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lektorers och professorers möjlighetatt bedriva egen forskning måste förbättras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att katederundervisningen måste minskatill förmån för ny pedagogik där studenten i ökadutsträckning får vara medaktör,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av satsningen påhögskolans tredje uppgift,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillföra ytterligare 50 miljoner kronortill doktorandtjänster huvudsakligen inom humaniora, utöverde som regeringen anslår,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad kartläggning av dagensforskarutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att deltagande i internationellaforskningssamarbeten inte får minska,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör utredas vilka informellahinder som omöjliggör för män och kvinnor att verka på likavillkor i högskolan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att studenterna skall omfattas av enjämställdhetslagstiftning som skall stå inskriven ihögskoleförordningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka anslaget till kompetenshöjningav lärare på högskolan med utöver vadregeringen anslår,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att starta en forskarskola.Stockholm den 28 oktober 1998Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()