mot · GM02Ub217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub217av och ()Hemkunskap i , m.m.Social kompetens krävs numera såväl i näringsliv somvardag. För att uppnå/utöva sin sociala kompetens krävs attvardagslivet fungerar. Kunskaper och kompetenser börförmedlas om detta genom undervisningen i ämnethemkunskap i grunskolan, i gymnasieskolan genomkärnämnet idrott och hälsa. På universiteten sker forskningoch utveckling inom hushållsvetenskapens ämnesområden.HemkunskapHemkunskapsämnet har stor potential för att uppfylla mångaav skolans mål i bl a miljö och hälsa och grundläggandevärden t ex jämställdhet. Eleverna kan i hemkunskap lära sigsaker viktiga både för livet och för livet som vuxen, ifamilj och samhälle.Alla ämnen bidrar på olika sätt till att läroplanens mål uppnås.Hemkunskap bidrar till läroplanens mål på ett unikt sätt. I hemkunskapenstuderas relationer mellan människor och mellan människor och materiellating. Även människans omgivningar (natur och samhälle) ur ett hushålls-perspektiv studeras. I hemkunskap sätts helhet och samband före delar ochdetaljer. Människan - i hushållet ses som en del av en mycket komplexhelhet. Det medför ett erkännande av att olika vetenskapliga perspektiv medkompetenser från både natur- och samhällsvetenskapen krävs för ökatkunnande.Ämnet skall enligt kursplanen fokusera på områdena konsumentekonomi,boende och mat. Därmed har hemkunskapen stora möjligheter att bidra tillatt ett flertal av skolans mål uppnås.Hemkunskap kan på ett självklart sätt binda samman mikro- ochmakronivå, vi och de andra. Genom att bry oss om dem som vi har närmastoss i familjen/hushållet, i grannskapet kan vi kanske också lära oss att handlapå ett mer empatiskt sätt även på global nivå.Enligt läroplanen för , Lpo 94, är det läroplanen ochkursplanerna som skall styra. Styrningen skall enbart omfatta mål ochresultat. Kursplanerna i respektive ämne och inte antalet timmar skall varastyrande.Vi anser att beslutet tidigare om ett ökat timtal för idrott ochhälsa samt slöjd minskar balansen och likvärdigheten mellan de s.k.praktiskt-estetiska ämnena. Hemkunskapen har det lägsta antaletundervisningstimmar av dessa ämnen i , nämligen 118 timmar.Dessutom förekommer inte ämnet i gymnasieskolan. Hemkunskapen riskerarytterligare att marginaliseras genom att det lokala utjämningstalet för skolansval ökats från . Möjligheten att nå kursplanens mål hotasalltmer.Hemkunskap är ett kunskapsområde om mat, boende och inte minst per-sonlig ekonomi som ger eleverna möjlighet och inspiration till attframgångsrikt hantera den alltmer komplexa vardagen. Det är ett kunskaps-område som handlar om elevens situation som också förbereder förvuxenlivet. De viktiga vardagskunskaperna såväl som den högtvärderade sociala kompetensen grundläggs här. Att utföra en handling ärmånga gånger det bästa sättet att åstadkomma attityd- och beteendeföränd-ringar. Värdefullt inte minst ur folkhälsosynpunkt och att öka unga männi-skors förstående för sambandet mellan kost och hälsa.Idrott och hälsaFör att ge bestående kunskaper och en positiv inställning ärdet viktigt med kontinuitet i utbildningen om hemkunskap,ekonomi, kost och hälsa. Enligt Nationell handlingsplan förnutrition tillhör ungdomar en riskgrupp, som måste värnasifråga om mat- och hälsofrågor. Det finns också tydligdokumentation om sambandet mellan utbildning ochhälsobefrämjande vanor. Detta gör det angeläget förgymnasieskolorna att ta sitt ansvar och ge alla ungdomartillräcklig utbildning inom kostområdet. När det gäller denundervisning som riktar sig till samtliga elever i dagensgymnasieskola är det enbart inom kärnämnet idrott och hälsasom kursplanen anger att kostfrågor skall ingå.I kommentarerna till kursplanen för kärnämnet skrivs bl.a.? Ämnets högre timtal ger utrymme inom främst miljö, hälsa och kost.?? Omtanke om elevernas fysiska, psykiska och sociala hälsa bör präglahela skolans arbete.?? Idrott och hälsa är ett kunskapsområde där praktik och teori skall kopplastill varandra.?? Idrott och hälsa bör även belysa relationen mellan kost, fysisk aktivitetoch hälsa samt hur en näringsriktig kost bör vara sammansatt. ?En avslutad undersökning utförd i ett slumpmässigtantal utvalda gymnasieskolor visar dock en tydlig tendens attkostdelen får ingen eller obetydlig del av den totalaundervisningstiden.Resultatet som hänför sig visar att kostkunskapen är satt påundantag.Undervisningen handhas enligt denna studie, liksom i tidigare undersök-ningar, av idrottslärare och någon praktisk undervisning existerar inte.Ämnesinnehållet utgör till stor andel idrottsaspekter på maten. Även allmännäringslära samt specialkoster ingår. Den kurs- och extralitteratur som an-vänds är övervägande idrottsrelaterad. Något lärarlagsamarbete med hus-hållslärare förekommer inte. Lärarna uttrycker önskemål om fler timmarinom kärnämnets hälsodel och skolorna saknar ändamålsenliga lokaler förundervisning i matkunskap.Kursplanen ger sken av att gymnasieskolan erbjuder alla elever en gedigenkostundervisning. I realiteten förhåller det sig så, enligt denna och tidigareundersökningar, att den tid eleverna erhåller inom ämnesområdet mat ochhälsa är försumbar.Det får anses mycket anmärkningsvärt att intentionerna i kursplanen följs iså ringa omfattning som undersökningsresultatet visar. Vi anser att läro-planens intentioner skall följas.Vi anser att såväl omfattning som innehåll vad gäller kostundervisning börredovisas vid utvärdering av skolorna.Varje dag intas det i mat och dryck.Kostnaden för detta är per dag.Denna hantering har betydelse för hälsan och miljön. Privatekonomiskt ärdet av våra pengar som går till mat. Likaså är det 20 procentav samhällets totala energianvändning som utnyttjas inom livsmedelskedjan.Eftersom vårt näringsintag är basen för vår existens, borde samhället i sinhelhet ha ett stort intresse av att den mat vi äter gynnar hälsan och miljön.Det är viktigt med visioner om hur svenska folkets matvanor bör se ut. Attproducenter och detaljhandel har det är en självklarhet . Det är därpengar till reklam, utbildning och annan påverkan finns. gagnar dennainformation konsumentens bästa, ibland inte.Vad gäller EU:s prioriteringar inom folkhälsoområdet , har kost och motion fått en framträdande plats. Likaså har lyft fram matens betydelse för hälsan. Skriftligadokument saknas alltså inte.Resultaten av svenska folkets bristande kunskap om bra matvanor visar sigi den stigande övervikten, de höga blodtrycken, de höga kolesterolvärdena,matstörningar i form av anorexi och bulimi, det stora antalet diabetiker,näringsbristen inom äldreomsorgen med mera. Som vanligt i folkhälso-sammanhang är det de personer med kortast utbildning, sämst ekonomi,störst arbetslöshet o.dyl. som drabbas värst.Hushållsvetenskapligforskning och utvecklingHushållsvetenskaplig forskning bör som övergripandemålsättning ha att öka kunskapen om hushållens villkor,behov och beteenden. Det gäller såväl det enskilda hushålletsom storhushållet. Denna kunskap behövs inom flera olikautbildningar, dels inom de hushållsvetenskapligainstitutionernas egna, dels andra institutioners varsstuderande i kommande yrkesutövning måste känna tillmänniskors levnadsvillkor och hushållning. Också vidutredningsarbete, vid politiska överväganden och beslut omåtgärdsprogram som gäller såväl de enskilda hushållen somstorhushållen är forskning inom hushållsvetenskap ennödvändig grund att referera till.Hushållsvetenskap är ingen grunddisciplin utan ett tillämpningsämne. Detbetyder att forskning inom ämnet i stor utsträckning är beroende avvetenskapliga metoder från andra discipliner men att problemformuleringar-na är specifika för hushållsvetenskapen. Hushållsvetenskap, som ett inter-nationellt forskningsområde, går under varierande beteckningar beroende påursprung och inriktning, t.ex. "Home Economics", "Consumer Studies","Human Ecology", "Domestic Sciences", ", Design and Technology","Catering and Dietetics".Den hushållsvetenskapliga forskningen, som bör utgå från konsumentensperspektiv, har ingen fast förankring vid något universitet i . Vid treav våra universitet, , och , finns hushållsveten-skapliga institutioner.Innehållet i den forskningsverksamhet, som man där försöker utveckla,inriktas primärt mot det kunskapsbehov som finns inom den hushållsveten-skapliga ämnessektorn, nämligen kost, boende, textil och hushållsekonomi.Resultaten kan därvid direkt utnyttjas och vidareförmedlas inom de hus-hållsvetenskapliga utbildningarna. Ansatsen inom respektive område kanvara främst naturvetenskapligt, teknologiskt, ekonomiskt eller beteende-vetenskapligt inriktad. Problemställningarna har en tydligt tvärvetenskapligkaraktär och förutsätter forskningsanknytning till flera olika fakulteter.Vid institutionerna för hushållsvetenskap finns förutsättningar att byggaupp en varaktig konsumentinriktad forskning eftersom man där har yrkes-utbildningar som direkt förmedlar och omsätter forskningsrönen inom olikaverksamheter. Grundutbildningen vid dessa tre institutioner är i stort behovav en ökad forskningsanknytning. Dessutom krävs ökad forskarutbildningvid institutionerna inte minst med tanke på att samtliga lärare vid universitetoch högskolor skall ha forskarutbildning och bedriva forskning.För att forskning i egentlig mening skall kunna bedrivas på det hushålls-vetenskapliga området måste institutionerna under kommande anslagsperiodtillföras? resurser för att ge forskningsförberedande kurser på 60 poäng-nivå äventill andra intressenter än lärare, kostekonomer och dietister,?? fasta forskningsresurser, d.v.s. professurer och resurser för förstärkningav handledarkompetensen,?? doktorandtjänster.?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hemkunskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undervisning i kost och hälsa i gymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av kostundervisningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hushållsvetenskaplig forskning.Stockholm den 25 oktober 1998Inga Berggren ()()