ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A602av ()Arvoden i statliga styrelserBakgrundArvoden för uppdrag i statliga styrelser ligger på enförhållandevis hög nivå. Nivåerna höjdes senast den 1 juni1996. är t ex arvodet för deltagande i ettstyrelsesammanträde i . Inomkommunsektorn ligger arvodena i politiskt sammansattastyrelser och nämnder i många fall på en lägre nivå.Kommuners och landstings ansträngda ekonomi liggerbakom den utvecklingen.Att vi politiker fattar beslut om höga ersättningsnivåer för styrelseuppdragskapar inte förtroende, i all synnerhet inte då många människor sett sinprivatekonomi urholkas på grund av besparingar.FörslagDet är angeläget att en översyn görs av arvodesnivåer istatliga styrelser. Möjligheten till ersättning för förloradarbetsförtjänst och ersättning för resor till och frånsammanträden ska i förekommande fall finnas. Det är enviktig demokratisk princip att alla ska kunna åta sig politiskauppdrag, utan att drabbas av inkomstminskning.Riksdagen bör besluta om att en översyn av gällande arvoden i statligastyrelser görs i syfte att återkomma med förslag om en generell sänkning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en översyn av arvoden i statliga styrelserenligt vad i motionen anförts.Stockholm den 22 oktober 1998Marie ()
mot · GM02A702 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A702av och ()Konfliktvarsel inom sjöfartenSjöfartsnäringen skiljer sig i många avseenden från andra näringar. Desom arbetar i denna för så viktiga näring tillbringar tillsjöss och får därmed färre tillfällen att träffa vänner, släkt, att delta isamhällslivet m.m.De speciella förhållanden ombordanställda har ger naturligtvis upphov tillannorlunda avtal och lagar än för dem som arbetar i land. Sjömansskattenoch arbetstidsregler är några exempel där skillnader finns. Det finns dockundantag som knappast kan motiveras, då sjöfartsnäringen de senasteåren genomgått stora förändringar.Den tid som tidigare tillbringades ombord på fartyg var betydligt längre.Nu är det allt vanligare att den sammanhängande tiden ombord är fyra till sexveckor, varefter kan tillbringas hemma i Sverige.Medbestämmandelagens 45 § innehåller regler om varsel om föreståendestridsåtgärder. Reglerna är tvingande på det sättet att avtal inte kan träffasombegränsning av varselplikten eller om kortare varseltider. Däremot är detmöjligt att avtala om längre varselplikt.Undantag från denna regel medges om det finns "giltigt hinder". Motivetför detta undantag är främst att göra stridsåtgärder möjliga i de fall där ettupprätthållande av varselskyldigheten skulle medföra att stridsåtgärden blevverkningslös. Exempel som nämns i förarbetena till lagen är blockad motlossning av fartyg med kort liggetid eller när arbetet är av så kort varaktighetatt tid inte finns för en veckas varsel.I praktiken har undantagsregeln kommit att tillämpas även när det gällerfartyg som går i regelbunden trafik på , såsom då fartyget angörsvensk hamn mer än en gång . Det kan också gällafärjor. Stridsåtgärden sätts igång så snart fartyget anlöpt svensk hamn även isådana fall då sju dagars varseltid skulle kunna iakttas.Varselreglerna syftar till att ge parterna ett visst rådrum för att övervägaläget, faktiskt och rättsligt och försöka få till stånd en uppgörelse utankonflikt. Den part som tar emot varslet får också att förbereda sigoch överväga motåtgärder. Varselreglerna är alltså av stor vikt.Med nuvarande tillämpning drabbas rederinäringen hårdare än andraföretag. Detta är inte godtagbart. Vi anser att det i lagen måste klargöras attvarselskyldigheten i princip skall gälla även när stridsåtgärden riktas mot ettfartyg. Undantagsregeln skall således vara tillämplig endast när det verkligenär fråga om ett giltigt hinder. Så är inte fallet i de situationer som angettsovan.Regeringen bör utan dröjsmål återkomma till med förslag i syfteatt klargöra varselreglernas undantagsregel i enlighet med vad som anförts imotionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag rörande reglerna förkonfliktvarsel inom sjöfarten i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 14 oktober 1998Kent ()Tom ()
mot · GM02A703 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A703av m.fl. (c)Ny lagstiftning mot diskriminering i arbetslivetCenterpartiet har i kommittémotion avslagit regeringens proposition omen ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,1997/98:177. I motionen anfördes att anser att det finnsstarka skäl att skärpa diskrimineringslagstiftningen och att dennaomfattar fler grupper. kritik och avslag grundar sig inte idet materiella innehållet. Istället anser vi att det finns starka skäl att allabestämmelser och diskrimineringsförbud sammanförs i en lag. Såväl DO,JämO och HO efterlyser en sådan samlad lagstiftning.I enlighet med vår tidigare motion yrkar således avslag påregeringens propositioner: Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder, 1997/98:179, samt lag om förbud mot diskri-minering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, 1997/98:180. I övrigthänvisas till kommittémotion 1997/98:A70 där vi utvecklatskälen för våra ställningstaganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1997/98:179 om ny lag omförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder,2. att avslår regeringens proposition 1997/98:180 om ny lag omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad lag med bestämmelser och diskrimineringsförbud.Stockholm den 13 oktober 1998Margareta ()()()()()
mot · GM02A705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A705av m.fl. (m)Ändrat regelverk för småföretagDe riktigt små företagen med upp till tio anställda måsteomedelbart ges ett annat regelverk än de stora så att man fårmöjlighet att gå ifrån turordningsreglerna för två anställda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade turordningsregler för småföretag.Stockholm den 22 oktober 1998Mikael ()()()()()()()()
mot · GM02A707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A707av ()Konfliktåtgärder utanför kollektivavtalsområdetDet finns tydliga tendenser till obalans när det gällerstyrkeförhållandena på arbetsmarknaden. Detta yttrar sigbland annat i att de fackliga organisationerna tenderar attanvända konfliktåtgärder som inte står i paritet med denfråga konflikten gäller. Ett sätt att skapa mer balanseradeförhållanden skulle vara att i den arbetsrättsligalagstiftningen införa bestämmelser som innebär attkonfliktåtgärder bara kan vidtagas inom det eller dekollektivavtalsområden som konflikten gäller.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konfliktåtgärder bara skall kunna vidtas inomdet kollektivavtalsområde som konflikten gäller.Stockholm den 23 oktober 1998Jan ()
mot · GM02A708 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A708av ()StuverimonopoletFör en effektiv hamnverksamhet, till gagn för svenskt näringsliv, krävskonkurrens mellan hamnar och mellan olika företag i den enskildahamnen. En hämmande faktor är det fackliga monopol som de factoexisterar i hamnarna. De fackliga organisationerna vägrar att ingåkollektivavtal med mer än ett stuveriföretag i varje hamn. Det innebär ipraktiken ett etableringsförbud för konkurrerande verksamhet, som ledertill bristande konkurrens och högre kostnader.Facklig verksamhet borde kunna bedömas efter samma regler som de somfinns i konkurrenslagen. Då skulle man kunna beivra missbruk avdominerande ställning på samma sätt som när ett enskilt företag missbrukarsin dominans på marknaden.Effekten av den fria etableringsrätt som ett sådant synsätt skulle medförainnebär en bättre effektivitet och minskade kostnader. Det skulle ocksåmedföra ett effektivare utnyttjande av de fartyg som är utvecklade ochbyggda för att själva lossa och lasta. Ett exempel är den svenskaskogsindustrin. Här har rederierna och industrin varit med och projekteratnya fartygstyper och lastbärare för att rationalisera hamnhanteringen. I dennuvarande situationen kan man inte utnyttja systemet på bästa sätt.Anledningen är att man från fackligt håll inte anser att några andra änhamnarbetare får utföra stuveriarbete. Det innebär att när lastning sker frånfabrikskaj kan inte fabrikens anställda sköta om lasthanteringen ombord påfartyget, inte ens om man i fabriken lastat godset på lastbäraren som sedanskall köras ombord.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ändra den arbetsrättsliga lagstiftningen så att dets.k. stuverimonopolet kan avskaffas.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02A714 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A714av m.fl. (kd, m, fp)Ledigt för att starta företagFrån gäller lagen (1997:1293) om rätt till ledighet föratt bedriva näringsverksamhet. Den innebär sammanfattningsvis att densom har varit anställd hos en arbetsgivare antingen eller sammanlagt harrätt att ta ledigt för att starta ett företag. Rätten till ledighet ska avse ensammanhängande period hos en och sammaarbetsgivare. Det företag som den anställde startar får inte konkurreramed arbetsgivarens. Ledigheten får inte heller innebära väsentligolägenhet för arbetsgivarens verksamhet.Denna nya lag innebär av flera skäl svårigheter för företagen, inte minst demindre. Det finns flera lagar som ger anställda rätt att vara lediga frånanställningen, exempelvis för att vårda barn eller för att studera. Att enarbetstagare är borta från arbetet kostar emellertid arbetsgivaren betydandebelopp eftersom produktionen minskar. Så är fallet inte minst i de mindreföretagen där varje anställd motsvarar en stor andel av den totalapersonalstyrkan. har detta förstärkts. Ökade kostnader förpersonal, den tekniska utvecklingen och den skärpta konkurrensen hartvingat företagen att minska antalet anställda och att driva verksamhet medfärre personer . Därmed har det dels blivit viktigare att varjeanställd deltar i produktionen, dels blivit svårare att ersätta den som ändå ärfrånvarande.Även om den nya lagen innehåller regler om att den som är ledig för attstarta företag inte får konkurrera med sin arbetsgivare, finns det ändå risk föratt sådan konkurrens uppstår. I många fall ligger det nära till hands att densom är ledig väljer att starta ett företag i den bransch där han eller hontidigare verkat, trots att lagen sätter upp ett förbud mot sådan konkurrens.För arbetsgivaren kan det te sig svårt att komma till rätta meden konkurrens som står i strid med lagens bestämmelser.Det är angeläget med åtgärder som underlättar företagande. Tanken attunderlätta för anställda att pröva på möjligheten att starta eget är god, mensom lagen har utformats finns det en inte obetydlig risk att den skapar storasvårigheter för de redan befintliga företagen. Det är emellertid svårt att nuöverblicka vilka effekter lagen har fått. Det är därför angeläget att regeringennoggrant följer resultatet av lagstiftningen och återkommertill med en redovisning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en redovisning av effekterna av lagen om rätt till ledighet för attbedriva näringsverksamhet.Stockholm den 27 oktober 1998Inger Strömbom (kd)()()()()()
mot · GM02A716 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A716av och ()Arbetsrätten för småföretagÄndringar i arbetsrätten försmåföretagMiljöpartiet skrev i en partimotion (A309) den 4 oktober1997 följande: "Vissa reformer behövs i arbetsrätten. Vi villförlänga möjligheten till visstidsanställning vidarbetsanhopning från 6 månader till . Undantag frånturordningsregler bör medges för 2 personer i företag medhögst 10 anställda. Blockadåtgärd för att tecknakollektivavtal mot enmans- och familjeföretag utanutomstående anställda bör inte vara tillåten. "Vi instämmer i ovanstående.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformer i arbetsrätten.Stockholm den 27 oktober 1998Helena Höij (kd)()
mot · GM02A717 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A717av och ()Arbetsdomstolens sammansättning i diskrimineringsmålJämställdhetsmålen ställer krav på särskild kompetens och särskildaregler borde införas när det gäller mål om könsdiskriminering.Arbetsdomstolens sammansättning med intresseledamöter i majoritet ärnaturlig och lämplig när kollektivavtal ska tolkas och i andra tvister där detfinns ett arbetstagarintresse som står mot ett arbetsgivarintresse. I sådana målär det ofta fråga om att göra bedömningar om vad som enligt praxis påarbetsmarknaden är normalt rimligt eller lämpligt i olika situationer. Här harintresseledamöterna i domstolen viktig sakkunskap att tillföra.I diskrimineringsmål handlar det inte om att använda arbetsmarknadensvärderingar som facit. De traditionella kompromissinriktade tvistelösnings-metoderna passar inte. I diskrimineringsmålen är det svårt att se ett typisktarbetsgivarintresse respektive arbetstagarintresse. Det är inte givet attarbetsgivaren är "boven i dramat". Den enskilda arbetstagaren har inte såsällan både arbetsgivaren och en eller flera fackliga organisationer emot sigvilket är särskilt tydligt i lönediskrimineringsmålen. Konflikten kan intelösas genom att arbetsmarknadens värderingar får utgöra . I så fallkommer lönediskrimineringsproblemen aldrig att lösas.Rättens sammansättning bör därför garantera att den juridiskakompetensen får tillräcklig tyngd. De jurister som dömer i diskriminerings-mål bör ha en särskild kompetens inom diskrimineringsjuridik och frågor ommänskliga rättigheter.En särskild domförhetsregel för diskrimineringsmål borde införas ochdärmed markera att diskrimineringsmålen har en annorlunda karaktär änt.ex. kollektivavtalstolkningsmål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om AD:s sammansättning i diskrimineringsmål.Stockholm den 24 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02A720 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A720av och ()Medicinska tvångstester i arbetslivetDet saknas specifik lagstiftning rörande medicinska tvångstester,t.ex. drogtester, av anställda i arbetslivet. Det är inte tillfredsställande attdetta inom den privata sektorn sker genom praxis. För offentliganställdafinns dock visst regelverk bl.a. i regeringsformen.I augusti 1998 har Arbetsdomstolen dömt i en tvist mellan och (ägare till kärnkraftverket i ).Tvisten gällde huruvida arbetsgivaren hade rätt att tvinga en städerska tilldrogtest. AD ansåg att arbetsgivaren hade den rätten, dock inte när det gälleralkohol då detta bruk ansågs som socialt accepterat och i hög gradintegritetskänsligt.Enligt olika sakkunniga är t.ex. drogtester ett mycket trubbigt instrumentför att stävja missbruksproblem på arbetsplatser. Denna typ av test är ett ickeoväsentligt intrång i den enskildes liv vilket påkallar tydliga regler ochavgränsningar. Det får inte finnas minsta misstanke om att medicinskatvångstester utförs av maktskäl, ekonomiska eller marknadsmässiga skäl. IUSA, där drogtester är mycket mer förekommande än i , omsätterdenna bransch . Det finns uppenbara riskerför rent kommersiella intressen av att utvidga rätten att genomföramedicinska tester.AD-domen aktualiserar en rad viktiga principiella frågeställningar kringtvångsvisa medicinska tester.1. Med dagens medicinska teknik kan man ur en blodsdroppe eller etturinprov få reda på oerhört mycket om en enskild människa. Det kan gällamedicinering, förekomst av tillväxthormoner, narkotika, alkohol, graviditet,hiv-smitta, framtida sjukdomsrisker etc.Hur är tillförlitligheten hos testerna? Hur är rättsläget för en anställd somkan mista sitt arbete om han eller hon vägrar att gå med på test eller om detvisar sig att ett test varit felaktigt? Vilka garantier har den enskilde för attprover och testresultat inte missbrukas? Var finns avgränsningarna för vad enarbetsgivare har rätt att ta reda på? Vem garanterar vad mot vem?2. Är det rimligt att vi har olika spelregler på arbetsmarknaden för privat-respektive offentliganställda när det gäller regelverk för tvångsvisamedicinska tester? Är det t.ex. godtagbart att kokerskan på stridsflygflottiljeninte utsätts för medicinsk tvångstest medan städerskan på kärnkraftverketmåste finna sig i det?3. Hur garanterar vi att den enskilde individens rätt till integritet intekränks? Hur försäkrar vi oss om att och sekretesslagenharmoniserar med tillämpning av lag, avtal och praxis när det gällermedicinsk tvångstest av anställda?Frågan handlar om rättssäkerhet, personlig integritet och behovet avgemensamma regler och avgränsningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinska tvångstester i arbetslivet.Stockholm den 28 oktober 1998Britt-Marie ()()
mot · GM02A803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A803av och ()Bidrag till politiska partiers kvinnoverksamhetDet finns särskilda statsbidrag till kvinnoorganisationerscentrala verksamhet. Anslaget disponeras av regeringen ochbidrag kan erhållas utifrån villkor angivna i en särskildförordning.Förutsättningen för bidrag är bl a en särskild organisation med medlemmaroch lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Enbetydande del av anslaget går till bidrag till politiska partiers kvinnoorga-nisationer.Bidragets konstruktion innebär att politiska partier styrs till att ha särskildakvinnoorganisationer med medlemmarna i partiverksamheten avskilda till enkvinnoorganisation. Bakgrunden är historiska skäl. var det naturligt förett parti att organisera sig så. Så är det inte längre.Flera partier har avvecklat sina kvinnoförbund, organiserat andra sam-arbetsmodeller eller diskuterar organisationsförändringar. Med nuvaranderegler för statliga bidrag är risken stor att moderniseringen av de politiskapartierna och arbetet bland politiskt aktiva kvinnor hålls tillbaka.Det är enligt vår mening fel att statliga regler uppmuntrar en viss, i flertaletfall föråldrad, organisationsstruktur i partierna. Det naturliga kan numeravara att kvinnoverksamheten bedrivs som en integrerad del i partiers övrigaverksamhet.Staten stöder de politiska partierna genom det statliga partistödet. Det finnsingen bärande anledning att inte detta partistöd även skall inkludera denkvinnoverksamhet som är en självklar del av ett partis verksamhet. Detsärskilda statsbidraget till kvinnoorganisationers centrala verksamhet bördärför undanta de politiska partierna och hänvisning bör i deras fall i ställetske till det centrala partistödet. Därmed får respektive parti också ökat ansvarför frågor som särskilt rör kvinnor och kvinnors självklara del av detpolitiska arbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad som anförts i motionen beslutar omsådan ändring av reglerna för fördelning av statsbidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet som blir en följd av att stöd tillde politiska partiernas kvinnoverksamhet skall ingå i partistödet.Stockholm den 26 oktober 1998Lennart ()()
mot · GM02A806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A806av och ()JämställdhetslagenI jämställdhetslagen står att det skall upprättas enjämställdhetsplan på arbetsplatser med 10 eller fler anställda.I arbete skall det också läggas fram lönestatistik där det skallframgå vilka löneskillnader det är på arbetsplatsen. Defackliga organisationerna deltar oftast aktivt i upprättandetav jämställdhetsplaner och arbetar också aktivt för attåstadkomma jämlikhet mellan kvinnor och män påarbetsplatserna. Arbetet försvåras ibland av att tillgången påkorrekt lönestatistik kan vara svåråtkomlig. De somföreträder LO-grupper får endast dessa gruppers statistikliksom de som företräder TCO och endast har tillgångtill de grupperna.För att de fackliga organisationerna skall kunna arbeta aktivt med attmotverka löneskillnader på grund av kön är det viktigt att de får tillgång tillkorrekt lönestatistik för att genomföra ett högkvalitativt kartläggningsarbete.För att kunna påvisa löneskillnader är det viktigt att allas löner på arbets-platsen ingår i kartläggningsarbetet oavsett vilken huvudorganisation denanställde hör till. Lagen om jämställdhet i arbetslivet behöver förtydligas såatt arbetsgivaren blir skyldig att lämna ut statistik till fackligförtroendemanom alla anställda oavsett facktillhörighet och huvudorganisation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av korrekt och omfattande lönestatistik.Stockholm den 24 oktober 1998Christina ()()
mot · GM02Bo203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo203av m.fl. (s)Investeringsprogrammet för ekologiskt hållbar utvecklingAv den utvärdering av investeringsprogrammet för ekologiskt hållbarutveckling som bostadsutskott låtit göra, framgår det attarbetslöshetssituationen i en kommun inte i något avseende har inneburitett högre stöd vare sig per capita eller per årsarbete.I förordningen SFS 1998:23 föreskrivs att ett villkor för att stöd skall utgåtill investeringen är att det kan antas öka sysselsättningen, men detta villkorhar inte den centrala betydelse som vi motionärer anser att det skall ha.Enligt vår uppfattning ger investeringsprogrammet en unik möjlighet församhället att gör nytta i flera dimensioner - dels att förbättra den ekologiskahållbarheten, dels att öka sysselsättningen och dels genom att göra projektenframtidsinriktade och stimulera framväxten av långsiktiga arbeten.Redan nu växer projekten fram i ett samspel mellan den aktuellakommunen, och regeringen. Om aktörerna arbetar särskiltintensivt med de kommuner där sysselsättningen av olika skäl sviktar kanflera samhälleliga mål uppnås till lägre kostnad. Mot denna bakgrund anservi att sysselsättningsaspekten i investeringsprogrammen måste få en meraframskjuten plats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att i investeringsprogrammet för en ekologiskt hållbarutveckling mera betona sysselsättningsaspekten.Stockholm den 22 oktober 1998Bengt-Ola ()Per ()()()