mot · GM02A257 · 1998-10-28 00:00:00 — Vi har olika behov under olika tiderav livet. Exempelvis finns oftast önskemål om kortarearbetstid från småbarnsföräldrar. Under andra perioder avlivet kan det finnas rakt motsatta önskemål. Gemensamt förbåda grupperna är behovet av ökad flexibilitet och nyaarbetstidsmönster.Arbetstiden påverkar oss på många olika sätt. Det handlar om vilka tiderman ska arbeta för att verksamheten på arbetsplatsen ska kunna bli lönsamoch effektiv. Men det handlar också om de önskemål som finns för detsociala livet efter arbetstidens slut. Arbete från 8 till 5, , ärknappast den norm som efterfrågas längre, varken från arbetsgivare ellerarbetstagare. I stället finns det stor anledning att pröva nyaarbetstidsmönster.Fler och fler företag arbetar numera med tillverkning enligt just-in-time-metoder, det vill säga de måste snabbt kunna ställa om produktionen för attmöta uppkomna behov. Att hålla stora lager medför betydande kapital-kostnader. Det är få företag som klarar den bördan med bibehållenlönsamhet. Att klara snabb omställning allt efter inkomna order är ettkrav för att företagen ska klara lönsamheten och därmed kunna behålla sinaanställda. En arbetstidslagstiftning som möjliggör ökad flexibilitettillsammans med rimliga förutsättningar för företagande är en nödvändighetför om vi ska klara jobben och välfärden.Att kunna påverka arbetstiden har stor betydelse även för arbetstagaren.Framtidens arbetsmarknad innebär att allt fler får möjlighet att distansarbeta.Undersökningar har visat att ökat utrymme för självvalda arbetstider ger enpositiv inverkan på arbetsmiljön.Vi anser att det är arbetsgivaren och arbetstagarna som skall kommaöverens om arbetstiden lokalt, d v s vi vill inte lagstifta om en arbetstids-förkortning. Vi anser att arbetstiden måste kunna vara mer flexibel, t exvarieras efter säsong och "toppar", d v s konjunkturanpassad arbetstid. Detfinns exempel på företag som sluppit avskeda personal efter att ha införtkonjunkturanpassad arbetstid som innebär att man under vissa tider jobbarmer än , andra mindre. Inslag i lönerörelsen som innebärsänkt arbetstid i stället för höjd lön skall uppmuntras.Man kan också överväga att införa rätt för två arbetstagare med sammakompetens och arbetsuppgifter att dela på ett heltidsjobb och fördelaarbetstiden sig emellan, så kallad job-sharing.Att balansera den enskildes önskemål om arbetstidens förläggning medverksamhetens behov och kravet på en god arbetsmiljö, blir den kommandearbetstidslagstiftningens huvuduppgift. Det blir en balansakt som bara kanklaras med stor öppenhet för nya arbetstidsmönster. I avvaktan på denproposition om arbetstider som regeringen aviserat lägger vi nu ingayrkanden i de principiella frågorna om flexiblare arbetstid.Idag tror många att en allmän arbetstidsförkortning är ett sätt att få framfler jobb. Det är dock inte belagt att det skulle bli resultatet. Det ärönskvärtmed fler projekt och försök med förkortad arbetstid och arbetsdelning. Dettahar i viss mån kommit igång via "Försöksverksamhet med sysselsättnings-skapande åtgärder och Särskilda medel".Banta AMSVi förordar att AMS som central myndighet får mer avstabskaraktär med möjlighet till ytterligare rationalisering.En inbesparing skulle då vara möjlig . Vad gällermellannivån länsarbetsnämnderna bör de antingenregionaliseras eller samordnas med länsstyrelsernasverksamhet vilket skulle möjliggöra besparingar. Dettatydliggör att det är fältarbetet på arbetsförmedlingarna somskall prioriteras, något som regeringen numera ocksåbetonar, samt att de högre organens roll är att stödja de lägrenivåernas arbete. Sammantaget reduceras anslaget A 1 förAMV med 100 miljoner kronor.Ytterligare medel för tillfälligapersonalförstärkningarVi anser det riktigt med ett tillfälligt extra tillskott förarbetsförmedlingsverksamhet. Vi är däremot inte säkra på attdet är den traditionella metoden som ska användas. På senaretid har flera privata jobbcentrum etablerats med lyckaderesultat. AMV bör använda en del av de extraresurstillskotten för att stimulera egenföretagarverksamhetinom denna sektor. Detta för att avlasta den statligaarbetsförmedlingen men också för att genom ökad"konkurrens" kunna få såväl kvalitets- someffektivitetsförbättringar.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderInte heller detta år redovisar regeringen hurkostnadseffektiva de olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är. Det är en brist att man ännu inte kan se påkostnadseffektiviteten för varje åtgärd i förhållande till vilkafasta arbeten de ger efter en åtgärdsperiod.Nu när är inne i en god konjunktursituation är det än viktigare attarbetsmarknadspolitiken kan bidra till att matcha arbetssökande med delediga arbeten som finns, eller som kan förutses uppkomma. Med en totalarbetslöshet på (, enligt SCB) är det allvarligtnär vi kan konstatera tendenser till bristyrken och flaskhalsar på arbets-marknaden. Än så länge är det mest specialister inom olika segment påarbetsmarknaden som det är brist på. Men det börjar också bli brist påsjuksköterskor, lärare, byggnadsarbetare, verkstadstekniker etc. Regeringenpekar i sitt budgetförslag på att en inriktning mot en ökad satsning påyrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning inletts. Av budgetförslaget framgåratt antalet platser på sådana utbildningar ökade med cirka 2 000 platsermellan och 1998, eller . Det är en alldeles för blygsamomfördelning, enligt vår mening. En kraftig omfördelning inom anslaget A 2till förmån för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är nödvändig.De tillväxtförslag som vi i andra motioner föreslår kommer att leda till ettmindre behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammantaget kommer dekristdemokratiska förslagen att leda till en påtaglig sysselsättningsökningoch därmed kan anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder minska. Vårtbudgetförslag innebär bl a en satsning på sänkt skatt inom tjänstesektorn ochen förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomiska resurser somkommer att ge effekter på sysselsättningen inom vården, omsorgen ochskolan. Till de statistiska beräkningarna kan läggas att de som kommer ireguljärt arbete kommer att generera ytterligare nya arbetstillfällen ochskatteinkomster till stat och kommun vilket i sin tur ger effekter i form avsysselsättning etc.Kostnadsutfallet för det samlade anslaget verkar nu bli ungefär 1miljard kronor lägre än vad som budgeterats. föreslog vi enminskning med , vilket hade varit en blygsamneddragning om politik i övrigt fått genomslag. Attanslagna medel inte fullt ut utnyttjats är en återkommande effekt av denbudgeteringsteknik som regeringen verkar ha satt i system. En alternativtolkning är att regeringen inte förmår förverkliga sin egen politik och därmedutnyttja de medel som anvisats för arbetsmarknadspolitiska insatser.Vi bedömer att om våra tillväxtförslag genomförs innebär det minskatbehov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket vid en försiktig beräkninginnebär en besparing på för budgetåret 1999.Krav på AMSEn mer flexibel och lokalt tillämpad arbetsmarknadspolitikgör det inte möjligt att exakt bestämma hur mångamänniskor som ska finnas i åtgärder. Redovisningen av utfalli förhållande till budgetplanering visar också dennasvårighet. För att mjuka upp detta synsätt bör istället ettintervall tillskapas och ett utvärderingssystem som också serpå kvaliteten i åtgärderna. () harockså betonat kvalitetsaspekterna, något som regeringensäger sig vilja följa. Det vill säga; man bör ha en helhetssyndär man ser resultat mer i form av reguljära arbeten efter enåtgärd. Detta måste vara ett mer kostnadseffektivt sätt att sepå arbetsmarknadspolitiken. Med ett genomförande av våraföreslagna tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder kanintervallet vad gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder ligga mellan 140.000 och 160.000åtgärdsplatser.UtbildningsbidragVi kristdemokrater motsatte oss regeringens förslag tillförsämringar av utbildningsbidraget för dem som saknarKAS eller a-kassa. Denna grupp bör ges möjlighet attutnyttja en lånedel för att komma upp i samma nivå somtidigare och för att få med andra studerandegrupperlikvärdiga villkor. Vi avsätter i konsekvens med dettaytterligare 300 miljoner kronor.ArbetsmarknadsutbildningVi kristdemokrater har hävdat attarbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare, och på siktbli en del av, det reguljära utbildningsväsendet. Detta verkarnu också vara rörelseriktningen. Det reguljärautbildningsväsendet får på det sättet en naturlig inriktningmot arbetsmarknaden som i långa stycken saknas.Arbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att underlättastrukturomvandlingar i samhället, inte att ersätta detordinarie utbildningssystemet.Som tidigare nämnts bör en större del av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna utgöras av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning.Datortek och datautbildningKvaliteten och effektiviteten i datortekverksamheten harifrågasatts på många håll. Statskontoret bör på motsvarandesätt som för OTA genomföra en studie avdatortekverksamheten för att vi därmed ska få ett säkrareunderlag för en bedömning om den fortsatta verksamhetenför datorteken.Alla arbetslösa utan dataerfarenhet bör erbjudas utbildning igrundläggande datakunskap och ta ett datakörkort. Det finns ett speciellteuropeiskt datakörkort (European Computer Driving License) framtaget avDataföreningen i tillsammans med andra dataföreningar i Europa.Datakörkortet är standardiserat så att samma krav gäller för datakörkort i deländer som anslutit sig till ECDL. Dataerfarenhet ökar möjligheterna till ettframtida jobb.Arbetspraktik samt ALU och APIALU kritiserades tidigare av Socialdemokraterna, men dehar under sina år vid regeringsmakten nyttjat systemetmaximalt. För att minska antalet arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inrättas enligt budgetförslaget en ny åtgärd,arbetspraktik. Regeringen föreslår att arbetslivsutveckling(ALU) och arbetsplatsintroduktion (API) ingår i dennaåtgärd. Det är positivt.Arbetsgivare som anordnat arbetspraktik ska delfinansiera åtgärden. Efteren överenskommelse med länsarbetsnämnderna skall anordnaren som regelbetala ett finansieringsbidrag på , och person. Det ärbra att grupper såsom utrikes födda och arbetshandikappade kan undantasfrån kravet att betala finansieringsbidrag, likaså ideella organisationer somanordnar arbetspraktik.Vi menar att det dessutom är viktigt att statliga myndigheter undantas frånfinansieringsbidraget. Många ungdomar gör ALU eller API inom statligaförvaltningar . Insatserna är angelägna och inkräktar inte på ordinariearbetsmarknad utan bör fortsätta såvida inte dessa ungdomar får riktiga jobbeller meningsfull utbildning.De ekonomiska villkoren för ungdomar och andra i API (arbetsplats-introduktion) och liknande har försämrats högst avsevärt när regeringen drevigenom en sänkning av utbildningsbidragen. Ersättningarna är nu på en nivåsom förre arbetsmarknadsministern själv kalladeskandalös, ett uttryck hon fällde i samband med diskussionen om lönerna förferiearbetande ungdom . Slutsatsen är att ministerns egnabetyg på den förda politiken är "skandalös".Efter att regeringen avskaffade den ungdomspraktik som fyrklöverre-geringen införde har man aldrig kommit upp i samma kvalitet och omfattningsom då vad gäller insatser för arbetslösa ungdomar.Det är viktigt med tydligare avgränsningar för ovanstående åtgärder så deinte tränger ut ordinarie arbetskraft.Starta-eget-bidragDet finns anledning att understryka vad revisorersagt om risken för att starta-eget-bidrag kan bidra till atttränga undan ordinarie arbetstillfällen. När myndigheternabeslutar om dessa bidrag måste det stå helt klart att det intehandlar om snedvridande konkurrens.JobbsökaraktiviteterLiksom vad gäller datorteken bör Statskontoret få i uppdragatt se över om denna typ av aktivitet har kvalitet och bedrivseffektivt.Bidrag till utbildning i företagDetta bidrag möjliggör exempelvis satsningar av den typ viförordat som alternativ till OTA och resursarbeten, nämligenkompetensutveckling av personal som annars skulle bliuppsagd.FeriearbetenFör att åstadkomma feriejobb åt alla gymnasieungdomaranvisade regeringen 1998 till kommunersom kan "stimulera näringslivet" att ordna fler feriearbeten.Detta nya inslag av köp av arbetstillfällen strider motkonkurrensreglerna och kommer att ge tydligaundanträngningseffekter. Vi avvisade därför dessa extrapengar avsedda för detta ändamål. Regeringen skriver nukryptiskt: "Även i fortsättningen ser regeringen det somangeläget att så många ungdomar som vill kan få ettferiearbete." Vad regeringen avser med detta är oklart.Självklart är det positivt om ungdomar kan få ett feriearbete.Men på det sätt som det sker och kostnaden för det ärväsentlig för att vi kristdemokrater ska stödja en sådanpolitik. Vi utgår från att regeringen återkommer tillriksdagen med ett konkret förslag som vi då kan ta ställningtill.Försöksverksamhet med lokal samverkanVåra farhågor om att det begränsade försök med lokalsamverkan som regeringen genomfört skulle bli enhalvmesyr har dessvärre besannats. måste iställetregeringen ta steget fullt ut och föra ned beslut, ansvar ochresurser till lokal nivå i enlighet med vad tidigare anförts idenna motion.Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) ochResursarbeten (Kalmarmodellen)Som vi beskrev redan då regeringen införde OTA saknardenna åtgärd relevans. Av de förväntade 40 000 platserna hardet blivit en tiondel. har också Statskontoret i sinutvärdering av denna verksamhet rekommenderat regeringenatt överväga att avveckla denna åtgärd, något vi yrkar på.Liksom vad gäller OTA anser vi att s k resursarbeten bör mönstras ut urden arbetsmarknadspolitiska arsenalen. Här handlar det om att skapa ett sortsB-lag inom offentlig sektor, tidigare anställda som får komma tillbaka, menmed lägre lön.Vi är väl bekanta med den arbetsmarknadspolitiska situation som gör detsvårt för många att få fäste på arbetsmarknaden. Detta gäller inte minst demänniskor som har en gammal utbildning och som förlorat sitt jobb efterlång yrkesverksamhet. Vår politik tar sikte på att skapa tillväxt genom nyaoch växande företag. Det är genom en offensiv näringspolitik som bl.a.inbegriper skatte-, arbetsmarknads- och finanspolitiken som förutsättningarför nya jobb på den reguljära arbetsmarknaden kan skapas. Regeringenspolitik är fortfarande alltför mycket inriktad på att med konstgjorda medelordna sysselsättning istället för stabila arbeten. Tankarna på att upprätta ettsärskilt "arbetslag" på arbetsmarknaden som ska ägna sig åt verksamhet somenligt kommunernas, landstingens och statens synsätt egentligen ärobehövligt är inte tilltalande. Gränsdragningsproblematiken vid tillskapandetav dessa sysselsättningstillfällen är oändligt svår. Undanträngningseffekternavad gäller ordinarie personal kan också komma att bli stora.Dessutom andas förslaget en märklig inställning till den offentligaverksamheten såtillvida att man bedömer att varje äldre person, oavsettyrkesbakgrund, ska kunna rycka in var som helst inom det offentliga.Bättre är då att, som vi kristdemokrater föreslagit, säkerställa resurser förkommuner och landsting så att man kan upprätthålla en god personalbeman-ning inom prioriterade områden som vård och omsorg och förhindra öppenarbetslöshet. Att förhindra uppsägningar inom dessa sektorer med särskildautbildnings- och kompetenshöjande insatser är också ett redskap som börfinnas med i den arbetsmarknadspolitiska arsenalen.Länsarbetsnämnderna ska tillåtas skriva avtal med kommuner och lands-ting om utbildning/kompetensutveckling när alternativet är öppen arbets-löshet. Vi står fast vid att offentliga tillfälliga arbeten för äldre ochresurs-arbeten inte skall finnas med som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Deriskerar att förvärra arbetslöshetssituationen genom att de kan bidratill uppsägningar i kommuner och landsting.Genom att vi avvisar Offentliga tillfälliga arbeten och Resursarbeten somarbetsmarknadspolitisk åtgärd görs en besparing inom anslaget på 500miljoner kronor för OTA, för särskild stimulansersättningför OTA och för Resursarbeten för 1999.FlyttningsbidragI konsekvens med våra tidigare yrkanden vidhåller vi attflyttningsbidraget ska avskaffas. Förslaget om ettflyttningsbidrag som gäller i hela avvisar vi också.Vi beräknar därmed en besparing på cirka 200 miljonerkronor för 1999.Sabbatsår/friårUr arbetsmarknadsmedel bör resurser kunna tas för attbekosta ett s k sabbatsår - eller som regeringsföreträdarekallar det, friår - för personer . Dettaskulle ge möjlighet för många att komma in på en nyyrkesmässig bana som vikariatsmöjligheten skulleminska arbetslösheten. Om detta ska komma ifråga måsteföretaget som beviljar ett sabbatsår tillsätta en vikarie som ärarbetslös. Ett sabbatsår kan också bekostas av den enskildeindividen genom förtida pensionsuttag. Regeringen bör få iuppdrag att återkomma till med ett förslag i dennariktning.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelserRegeringen anhåller även detta år om ett bemyndigande omatt regeringen får fatta beslut om sammanlagt 55 miljonerkronor som belastar anslaget påföljande budgetår. Anslagetavser regeringen "disponera för försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder och särskilda medel".Bristen på uttömmande redovisning för hur medlen användsoch avses att användas är argument i sig för att avslåregeringens anhållan. Dessutom finns möjlighet för AMV attdisponera en del av anslaget A 2 för "otraditionella medel".Det är också AMV som ska bedriva verksamhet, interegeringen, varför regeringens begäran bör avslås avriksdagen. Det innebär att pågående projekt får avslutas menatt inga nya projekt påbörjas. De goda idéer som kan finnasbör hänvisas till AMV:s anslag för otraditionella medel.Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeDet är nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappademöjligheten till fortsatt aktivt arbetsliv. De förändringar somregeringen genomfört för lönebidragsanställda har försämratsituationen varför en omprövning är nödvändig. Iförordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas enparagraf som innebär att om risk för uppsägning föreliggerskall en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Rätten till enersättning på vid anställning i ideellaorganisationer skall gälla såväl vid nyanställningar som fördem som innehade anställning efter 1 juli 1995.Arbetsmarknadsdepartementets tolkningar av de beslutriksdagen fattade med anledning av regeringens försök attsänka ersättningsnivån för denna senare grupp har varitsynnerligen olyckliga och skapat stor osäkerhet och oklarhetnär de ska genomföras i praktiken. Det bästa är nu därför attha en generös tolkning i de fall där tvister råder ochuppsägningshot föreligger p g a genomförd sänkning avlönebidraget. Ytterligare avsätts för dettaunder kommande budgetår.Den särskilda IT-satsning regeringen nu föreslår måste också bli tillgängligför handikappade. Det innebär att man skall tillse att nödvändiga hjälpmedelför att funktionshindrade ska kunna delta i IT-satsningen inberäknas ikostnaderna för denna satsning.Forskning och utveckling inomarbetslivsområdetRegeringen föreslår återigen en anslagsökning på anslagetB 3. Den här gången med . Förra åretbedömde vi att en besparing på varmöjlig. Det finns därför ingen anledning att frångåmöjligheten till besparingar också varföranslaget reduceras med . Vi vill ocksåpoängtera vikten av att forskningen inom arbetslivsområdetverkligen kommer dem som berörs till del.Implementeringen av forskningsresultat måste prioriteras.Ny modell för lönebildningLönebildningen måste anpassas till dagens krav ochförhållanden. Kunskapssamhället och Sverigeskonkurrenskraft ställer krav på en lönebildning somstimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. De nyaformerna för att organisera arbete genom decentralisering,eget ansvar, krav på flexibilitet och så vidare påverkar ocksåtill en ny lönebildning. Varje arbetstagare är i störreutsträckning än förr unik i sin kompetens och sitt kunnande,vilket gör det svårt att åstadkomma enhetliga former för lön,arbetstid och andra avtalsbundna villkor.Det finns två problem med lönebildningen i . För det första är löne-strukturen extremt sammanpressad. Många offentliganställda akademiker hartill exempel lägre livslöner än gymnasieutbildade. Utbildning lönar sig dåligti , vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Dettaförhållande kan också försvåra rekryteringen av välutbildad personal till denoffentliga sektorn, vilket därmed kan försämra verksamhetens kvalitet.För det andra har svenska akademiker internationellt sett betydligt lägrelöner än motsvarande grupper i . Det gäller både för akademiker iprivat och i offentlig tjänst.Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarenskompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbetinnebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande ochgoda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden attlönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokala planet och varaindividuellt inriktad. Man bör i en mer individuellt inriktad lönebildning varaytterst observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löne-förhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagar-organisationer, som historiskt slutit kollektiva löneavtal, kommer i dettaperspektiv att med all sannolikhet spela en viktig stödjande och rådgivanderoll. Kan man hitta bra former för arbetsvärdering kan detta vara ett viktigtinstrument för att nå en mer objektivt riktig lönesättning.En av politikernas roller i lönebildningen är att hålla marginalskatternanere. Skattereformens mål om en maximal marginalskatt på måstehållas intakt. Likaså bör inkomstskatten sänkas för alla, exempelvis genomhöjt grundavdrag. Dessa skattepolitiska åtgärder skulle verksamt bidra tilllåga nominella löneökningar och därmed stärkt konkurrenskraft och ökademöjligheter till nyanställningar. Vidare är det politikernas ansvar att bedrivaen god ekonomisk politik som ger en stabil ram för lönebildningen. Detdirekta ansvaret för lönebildningen har arbetsmarknadens parter. Löne-bildningen får inte verka inflationsdrivande. De lagar som i praktikenreglerar balansen mellan parterna på arbetsmarknaden borde med de 30senaste årens erfarenheter utvärderas och reformeras.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner kan vara ett verksamt sätt att fåfler unga i arbete. Detta bör i första hand lösas avtalsvägen.Arbetslöshetsförsäkringen betalas genom medlemsavgifter, arbets-givarnas arbetsmarknadsavgifter och över statsbudgeten. Försäkringen bör istörre utsträckning finansieras genom avgifter från de försäkrade. Ensådan modell kommer att ge incitament för en bättre fungerande löne-bildning.Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel kopp-ling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar. Arbetsgivarav-gifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem.Förenklad och moderniseradarbetsrättI takt med att arbetsmarknaden och behoven förändrats hardet för allt fler blivit allt mer uppenbart att det är hög tid fören moderniserad, mer flexibel arbetsrätt. Dagens arbetsrätt ären lagstiftning för dem som har jobb medan förlorarna är desom ännu inte finns på arbetsmarknaden.Dagens arbetsrätt är anpassad efter 1970-talets samhälle med stora företagsom förebild och fasta jobb. Vi anser att arbetsrätten måste reformeras för attpassa dagens samhälle med många små företag och kortare anställningar.Under fyrpartiregeringen genomfördes en rad förändringar av arbetsrätten isyfte att underlätta för en mer flexibel arbetsmarknad och till de förhållandenunder vilka de mindre företagen lever. Dessa förändringar upphävdes av densocialdemokratiska regeringen efter maktskiftet 1994. återställderegeringen delvis återställaren. Dock på ett otillräckligt sätt.Kristdemokraterna anser att arbetsrätten bör göras mer flexibel och bättreanpassad till de mindre företagens situation.