mot · GM02So374 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So374av m.fl. (kd)Allergianpassad miljöBakgrundSammantaget finns cirka tre miljoner människor som någongång drabbats av allergi i . Med detta avses både desom lider av allergier, eksem och astma. Kurvan för alladessa tre besvärssymptom ökar tämligen brant. Ärftligafaktorer är av stor betydelse för risken att utveckla allergiskasjukdomar, men också miljöfaktorer, t ex inomhusmiljö, ärväsentliga. Den stora ökningen av allergier har kommitunder och beror till allra största delenpå dålig inomhusluft. Särskilt gäller detta höga halter avdamm (kvalster), pollen, pälsdjur och tobaksrök. Ökningenav allergier beror också på växande problem med fukt ochmögel. En mängd nya inrednings- och konsumentprodukterbidrar sannolikt till utvecklingen av överkänslighet hosbefolkningen. Det är också konstaterat i flera undersökningaratt dålig yttre miljö medverkar till att fler drabbas avallergier och astma.Sverige toppar den internationella statistiken ifråga om allergiska eksembland barn med . av svenska barn i yngretonåren har astma. I har av barnen astma medanandelen i är . Antalet skolbarn som har allergisk snuva harökat i från 1990. Mellan 10 och 20procent av ungdomarna i åldern har eller har haft någon form avallergiska ögon- eller näsbesvär. Forskarna räknar med att siffran är ungefärdensamma hos vuxna. Astma är betydligt vanligare i än i södradelarna av landet. av alla kvinnor är nickelallergiska.Drygt en tredjedel av befolkningen i åldern rapporterar någonform av allergi eller annan överkänslighet. Detta gör allergier till vår störstafolksjukdom. Kvinnor drabbas oftare än män. Eftersom allergi och annanöverkänslighet till så stor del är miljöbetingade bör de också vara möjliga attförebygga i långt större utsträckning. Bättre kunskap och information ärnyckelbegrepp för att minska allergierna och därmed både den enskildesbesvär och samhällets kostnader. Forskning kring allergi/överkänslighetmåste intensifieras. En nationell handlingsplan för förstärkt förebyggande avallergier och astma bör utarbetas. fattade beslut om ensådan handlingsplan och storting fattade beslut om enhandlingsplan för "Godt inneklima i " 1994.Allergi är ingen modern åkomma. Allergiska reaktioner har varit kändaoch dokumenterade i 5 alltsedan farao i dog av ettgetingstick. Men det är först som olika slags allergier har börjatöka, en kurva som vi inte har sett toppen av ännu.FolkhälsoperspektivetPå den nationella nivån måste folkhälsoperspektivetuppmärksammas av ett stort antal myndigheter. Det handlarom tillsyn och forskning med anknytning till arbetsmiljö ocharbetsmarknad, boende, miljösektorn, transportsektorn,livsmedelssektorn, utbildningssektorn och den socialasektorn. stöder lokalt och regionaltfolkhälsoarbete. Studier om allergisjukdomarnas förekomst iolika socioekonomiska grupper i är sällsynta. Det ärviktigt att initiera sådana undersökningar.Samtliga kommuner i landet är engagerade i Agenda 21-arbetet. Agenda21-arbetet har varit framgångsrikt ur ett ekologiskt perspektiv men hälso-dimensionen behöver utvecklas. Arbetet med och folkhälsoarbe-tet måste integreras.År 1999 är klassat som innemiljöåret "inne99". Under detta år kommerinformationsinsatserna att öka i kommunerna. Vi tillbringar cirka 90 procentav vår tid inomhus. Det är därför viktigt att inomhusluftens kvalitet är sådanatt vi kan andas den utan besvär, obehag eller hälsorisker. Enligt hälso-skyddslagen § 16 skall miljö- och hälsoskyddsnämnden ägna särskild upp-märksamhet åt bl a skolor. Alla skall kunna vistas inomhus i offentligamiljöer utan risk för negativa hälsoeffekter. Personal inom förskolan, skolanoch skolbarnsomsorgen skall informeras om olika inomhusmiljöfaktorersbetydelse för att förebygga allergier.? Lokaler som kommunerna nyttjar skall byggas, inredas och underhållasså att ingen blir sjuk eller får symptom till följd av brister i inomhus-miljön. Val av inredning måste ske med tanke på allergi/överkänslighet.?? Schemaläggning och användning av lokaler skall anpassas till ventila-tionens utformning och kapacitet.?? Astma- och allergiförbundets riktlinjer för städning bör följas.?? Personal skall utbildas och fortbildas om sambandet mellan miljö ochallergi/överkänslighet.?? Allerigironder måste genomföras regelbundet på förskolor och skolor.?? Särskilda allergianpassade förskolor och klasser måste kunna erbjudas debarn som är speciellt känsliga.?? Daglig utevistelse är viktig för barn. ?Ett område som lätt hamnar i bakgrunden vid diskussionerom allergier är födoämnesallergierna. Det är viktigt att tahänsyn till allergiska problem vid upphandling.Innehållsdeklaration och ursprungsmärkning är ett måste.Sverige har inte i motsats till exempelvis och Finlandnågon tydlig hälsopolitisk strategi inom området. Dennationella handlingsplanen för nutrition som fastställdes avregeringen är ganska allmänt hållen och saknaråtgärdsförslag. Matvanor bland socialt och ekonomiskt svagagrupper bör följas upp bättre.FinansieringKommunerna bär ett stort ansvar för att åtgärder sätts in föratt förebyggande arbete kommer till stånd. De ansvarar förmedborgarnas närmiljö i form av daghem, skolor ochbostäder. Den kommunala ekonomin är dock redan mycketansträngd, liksom statens, varför sanering av inomhusklimatoch utbildnings- och informationssatsningar främst måstefinansieras genom prioriteringar på bekostnad av andrakommunala utgiftsområden.Kristdemokraterna har i gett stöd till investeringsbidrag vidmiljöinvesteringar och förbättringar av inomhusklimat. Genom en växling avfastighetsskatter till kommunerna vill ytterligare finansie-ra en bättre inomhusmiljö. anser att systemet med statligfastighetsskatt bör avvecklas . I stället bör kommunerna ges möjlighetatt ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvaroch annan service kopplad till fastigheten.En fastighetsavgift skulle dessutom innebära att kommunernaskulle kunna ha en långsiktig planering för drift, periodiskt underhåll samtnyinvesteringar. Möjligheterna för kommunerna att kunna hålla uppe en högstandard vad gäller underhåll och investeringar i skol-, daghems- och andrakommunala fastigheter skulle därmed öka.Möjligheten av att miljö- och hälsoklassa fastigheter bör utredas. En miljö-och hälsodifferentierad fastighetsavgift skulle dessutom vara ett verksamtstyrmedel i kommunernas miljö- och hälsoförebyggande arbete.Genom konsumenters påtryckningar och val av produkter samt en sundkonkurrenssituation påverkas företag till förebyggande astma- och allergi-insatser. Mycket förebyggande arbete kan ske genom att människor informe-rar varandra. Information bedöms vara den mest kostnadseffektiva formen avförebyggande insatser.Mycket av allergierna har sitt upphov i förändrad byggteknik med månganya bygg- och inredningsmaterial i kombination med fukt och dålig ventila-tion. Ett system måste skapas för att alla bostäder skall kunna hälsodeklare-ras på ett säkrare sätt. Ett flertal hushåll som önskar åtgärda sina bostädertartillbaka sin ansökan på grund av att självrisken inte kan finansieras.Byggkvalitetsutredningen (SOU 1997:177) föreslår att reglerna förbättrasunder av och att stödet sedan upphör. Det är en angelägenåtgärd som bygger på långsiktighet. Regeringen konstaterar att allergifram-kallande inomhusmiljöer inte står i överensstämmelse med en hållbar utveck-ling. Ekonomiska möjligheter till allergisanering måste införas. Det behövsen återkommande kontroll av fukt, mögel, radon, elektromagnetiska fält,ventilation, energibalans osv. anser det angeläget attåterigen satsa på ett omfattande program dels för att förebygga allergier, delsför att sanera vid allergier. I bostadspolitiska motionföreslås att 200 miljoner inom utgiftsområde 18 "Stöd till ekologisk omställ-ning och utveckling" direkt öronmärks till stimulans för allergisanering avbostäder och skolor under 1999.Fukt- ochmögelskadefondenFukt- och mögelskadefonden spelar en mycket viktig rolloch kommer att behöva finnas kvar på minst nuvarande nivåunder överskådlig tid. Följderna för dem som drabbas avfukt- och mögelskador är dramatisk och omfattande. Bortsettfrån att åtgärdskostnaderna för den enskilde ofta äroöverstigliga, har de senare årens debatt om sjuka husinneburit att oron för följderna av att bo i ett skadat hus ärstor och svårbemästrad. Köpare är till övervägande del ungamänniskor och oron för de små barnens hälsotillståndredovisas ofta i ansökningshandlingarna till Fukt- ochmögelskadefonden. Den unga familjens ekonomiskasituation är ofta sådan att det inte finns något annat alternativän att bo kvar i det skadade huset. Det är därför av såvälsociala skäl som hälsoskäl nödvändigt att skadorna åtgärdaspå ett fackmannamässigt sätt och att detta kan göras utanonödig tidsspillan och till en rimlig kostnad. Fukt- ochmögelskadefonden bidrar till att så blir fallet. Antaletärenden till fonden har ökat. Tyvärr klarar grupp inte av självrisken, varför ärenden tas tillbaka.Fondens verksamhet är också av betydelse för byggbranschen. Enmajoritet av de entreprenörer som utför arbete, efter sedvanlig upphandling ikonkurrens, med hjälp av bidrag från den statliga fonden, är småföretagare.Miljöhälsoutredningen "Miljö för en hållbar hälsoutveckling. Förslag tillett nationellt handlingsprogram" (SOU 1996:124) föreslår ett nationellthandlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker:- luftföroreningarna i inomhusluften skall inte försämras i jämförelsemed dagens nivå-- inomhusluften skall förbättras så att ingen skall bli sjuk eller fåsymptom till följd av brister i inomhusmiljön.-Efter remissbehandlande av detta betänkande har regeringeni prop. 1997/98:145 om svenska miljömål föreslagit att en nystruktur för arbetet med miljömål skall tillämpas. Enparlamentarisk beredning har tillsatts med uppgift att göra ensamlad översyn för att nationella kvalitetsmål skallkunna nås inom en generation. Förslag förväntas den 1 mars1999.Barns och ungdomarsmiljöer värst drabbadeI den studie Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) genomfördeunder 1992, kunde bland annat konstateras att det är storskillnad i kvalitet mellan barns och vuxnas arbetsmiljöer.Medan av kontorslokaler i privat ochoffentlig verksamhet beräknades ha för dåligventilation/hälsostandard, så gällde att avdagismiljöerna och av skolorna har undermåligalokaler ur ventilations- och hälsosynpunkt. Skolan utgörSveriges största arbetsplats med elever, lärare och övrigpersonal. ASS konstaterade att näringslivet är bättre på attförbättra arbetsmiljön än kommuner och landsting.Kommuner har oftast en pressad ekonomi och prioriterardärför bort åtgärder som är riktade till skolans lokaler. Omdet direkta sparbetinget ligger på rektorn får hon/han en svårsituation. Vad ska väljas bort - pedagogiska insatser ellerinvestering i ny ventilation? Kanske dra ner ännu mer påstädning? kommer ofta larmrapporter att t ex idrottshallari skolor är för dåligt städade.Det ekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sig i får inte gå utöver barns och ungdomars hälsa. Ökade klasstorlekar och dagisgrupper ledertill allvarliga försämringar för välbefinnandet utifrån ett redan dåligt läge,ominte den fysiska miljön rättas till. Neddragning av städningen är ocksåallvarlig och i det långa loppet inte en verklig besparing.I den genomförda undersökningen, där nästan alla landets kommuner del-tog, framkom att man i åtta av tio rektorsområden hade minst en anmärkningpå dålig ventilation eller problem med värme/kyla. Klagomål på luften är isärklass dominerande. Problem med fukt och mögel fanns i en fjärdedel avskolorna. Den bedömning som rektorerna fick göra över vilka arbetsmiljö-förbättringar som är mest angelägna förstärker intrycket från skyddsronder-na. I av rektorsområdena anser man att förbättringar av ventila-tionen är den mest angelägna av samhällets kostnader till följd av allergiska besvär står barnoch ungdomar för enligt ASS. Den kostnaden skulle naturligtvis vara störreom "produktionsbortfallet" kunde räknas. Det faktum att många barns presta-tionsförmåga i skolan allvarligt sätts ned på grund av allergiska besvär, ärinte en faktor som räknas in i den i inledningen nämnda samhällskostnaden.ASS har också publicerat uppgifter om städningen i skolor m m. Här framgåratt damm inomhus innehåller en mängd olika ämnen till exempel bakterier,virus, pollen och mögelsporer. Bristfällig städning kan bidra till ökad risk förallergiutveckling och för smittspridning. För de redan allergiska eller över-känsliga barnen kan bristande städning ge ökade besvär och ökat medicin-behov. Starka och starkt doftande rengöringsmedel kan också vara ettproblem. Bristande städning misstänks även kunna bidra till s k sjuka-hus-besvär med symptom som irriterande slemhinnor, koncentrationssvårigheter,huvudvärk och allmän trötthet.Konstaterandet att det i varje klassrum "går en osynlig katt" (kattallergen iluften) gör att man snabbt förstår den absoluta nödvändigheten av godventilation. Det handlar inte "endast" om för höga koldioxidhalter, som gertrötthet, utan också om att radikalt minska lidandet för de barn i varje klasssom har allergiska besvär. Deras arbetsdag måste bli rimlig.Sedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever från klass 1 ochuppåt. De är alltså i lagens mening jämställda med arbetstagare. Enligt lagenska luft-, ljud- och ljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållandeni en arbetslokal vara tillfredsställande. Den faktiska och konstaterade ojäm-likheten mellan barns och vuxnas arbetsplatser tenderar att bli en genera-tionsfråga. Vuxengenerationens ansvar aktualiseras i högsta grad.Borås yrkesinspektionsdistrikt har lämnat en rapport efter inspek-tion av barn- och skolverksamheten "Ett tillsynsprojekt i ochÄlvsborgs län med inriktning mot internkontroll, överkänslighet, psykiskaoch sociala faktorer. Arbetsanpassning och rehabilitering". Totalt har 271inspektioner genomförts (1998 03 25). Av dessa är 50 förvaltningsbesök ochresten på skolor och daghem. Totalt har 228 inspektionsmeddelanden skrivitssom innehåller 870 kravpunkter. 21 inspektionsmeddelanden har skrivitsutan kravpunkter men med råd om förbättringar. Krav på inomhusklimatethar ställts till samtliga kommuner och kommundelar. Dessa avser oftastförbättrade städrutiner och kartläggning av luftkvaliteten.SkolhälsovårdenNedskärningar i skolhälsovården är naturligtvis olyckligt settur många perspektiv. Mindre hjälp för elever med allergieroch astma är ett problem. Många barn och ungdomar får intenågon hjälp med att bli symptomfria eller att få symptomenlindrade. Detta är mycket olyckligt. En säker diagnos är enförutsättning för en riktig behandling. Även om siktetnaturligtvis ska vara inställt på att få skolmiljön så hälsosamsom möjligt, innebär medicinsk behandling att barnensfysiska välbefinnande kan öka starkt.Utbildning av skolpersonal, för att öka förståelsen och kunskapen omallergier/astma, är mycket angelägen. Föräldrautbildning via barnavårds-centralerna och i övrigt information till föräldrar är också mycket viktigt.Skolhälsovården måste ges förutsättningar att identifiera och hjälpa till attförebygga allergirisker i barnens arbetsmiljö.VentilationskontrollenRegelbunden funktionskontroll av ventilationssystem i allaoffentliga miljöer, där rensning av ventilationskanaler görs,är en angelägen uppgift för alla kommuner. Luftflödet ioffentliga lokaler måste stå i relation till behovet. I lokalermed hög emissionsavgivning (utsändning) frånbyggnadsmaterial, inredning, processer och så vidare måsteluftflödet ligga tillräckligt högt. Det kan innebära ettluftflöde på och person.Byggnads- ochinredningsmaterialVi har en stor mängd nytillkommande byggnads-,inrednings- och konsumentprodukter i vår inomhusmiljö,som sannolikt bidrar till utvecklingen av allergi och annanöverkänslighet hos befolkningen. Det är enotillfredsställande situation. Byggnads- ochinredningsmaterial avger ångor av olika slag. Genom attventilera kan man minska halten av flyktiga ämnen iinomhusluften. Det bör dock vara självklart att material somhar en låg avgivning och är "säkra" ska väljas. Vid för högavgivning från olika material ställs dessutom ventilationeninför en omöjlig uppgift. Föroreningarna kan helt enkelt intevädras bort.Därför bör obligatoriska krav ställas på tillverkare och importörer avbyggnads- och inredningsmaterial vad gäller råvaror, tillsatser, emissioneroch hälsobedömning. Byggproduktlagen har ändrats till följd av EU-anpass-ningen, men den ändringen berör inte detta krav. bör också sommedlemmar i verka för stränga normer på bygg- och inredningsmaterial.I arbetsrum bör det vara självklart att vid ny- och ombyggnad installeraöppningsbara fönster. Byggfelsförsäkringen behöver löpande följas upp ochutvärderas så att nödvändiga korrigeringar kan göras.Allergiframkallande ämnenEnligt Kemikalieinspektionens produktregister finns cirka 55 000 kemiskaprodukter i . Det totala antalet ämnen kan uppskattas till 10 000-20 000.Ett 80-tal ämnen finns uppförda på Kemikalieinspektionens exempellista överallergiframkallande ämnen. Det totala antalet allergiframkallande ämnen ikemikalier är dock okänt. Generellt kan sägas att det är ett mycket litet antalämnen som står för den överväldigande delen av kemikalieanvändningen.En viktig förutsättning för att den enskilde, det allmänna och företag skakunna välja bort allergener är att produkter och varor märks. Konsumentermåste kunna lita på att de produkter de köper inte innehåller allergifram-kallande ämnen. Produktinformationen måste förbättras genom att allergi-framkallande ämnen alltid deklareras på produkten på ett lättbegripligt sätt.Detta gäller både för kemikalier i stort samt hushållskemikalier, kläder,läkemedel och livsmedel. Då detta innebär så kallad negativ märkning krävsnågon form av politiskt beslut.Märkning/innehållsdeklaration av allergiframkallande ämnen i livsmedelfungerar rätt väl. EU-medlemskapet hindrar inte fortsatt sådan märkning. Enfrivillig överenskommelse, som innebär att allergener i livsmedel ävenfortsättningsvis kommer att deklareras, har slutits mellan Livsmedelsverketoch livsmedelsbranschen. Dock kan inte ställa sådana krav påimporterade livsmedel. Det är angeläget att som EU-medlem driverkravet på gemensamma obligatoriska regler som innebär att alla allergener ilivsmedel deklareras.Det är också angeläget att en heltäckande kartläggningav förekomst av allergiframkallande ämnen görs. Ett problem när det gällerläkemedel är att särskild märkning för kända allergiframkallande läkemedelsaknas.ElöverkänslighetAntalet människor som arbetar framför bildskärmar ökarständigt. ökar problemen med skadliga effekter avbildskärmsarbete. Besvären kan bestå av hudbesvär,ögonbesvär, huvudvärk, yrsel, uttorkning av slemhinnor,ledbesvär med mera. I de svårare fallen uppståröverkänslighet mot alla former av elektricitet.Det är nödvändigt att ta problemen med elöverkänslighet på största allvar.Elöverkänslighet innebär ett handikapp som i de allvarligaste fallen får svårakonsekvenser. Det är angeläget att stöd, exempelvis i form av elsanerings-bidrag för bostaden, erbjuds så fort tillräcklig vetenskaplig dokumentationföreligger.Många företag arbetar intensivt med att elsanera arbets-miljön. En kartläggning måste göras om kommuners och landstings arbetemed elsanering.LuftföroreningarOlika studier visar att det är angeläget att komma till rättamed luftföroreningar i den yttre miljön för att förebyggaallergier. Höga halter kväveoxider, stoft etc. från biltrafikenär ett allvarligt hälsoproblem i synnerhet i större tätorter.Ett annat luftföroreningsproblem som fokuserats är ved-eldning i pannor som inte är miljögodkända. I tätbebyggda områden kanutomhusluften bli mycket ohälsosam om många vedeldar felaktigt i äldrevärmepannor. Det är därför nödvändigt att bevaka att gränsvärden för utsläppvid sådan eldning följs. byggregler omfattar rekommendationerbeträffande utsläppsgränser för nyinstallerade vedeldade pannor. Fr o m den1 blir dessa utsläppsgränser bindande för nyinstalleradevedpannor i tätort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av studier om allergisjukdomarnas förekomst i olikasocioekonomiska grupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrering av arbetet med med folkhälsoarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den nationella handlingsplanen för nutrition,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allergi- och saneringssatsning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö- och hälsoklassning av fastigheter,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell handlingsplan mot allergier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stränga normer för bygg- och inredningsmate-rial,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allergiframkallande ämnen,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innehållsdeklaration och ursprungsmärkning.2Stockholm den 28 oktober 1998Ulla-Britt ()()()()()()()()()Skånberg (kd)1 Yrkandena 4, 5 och 8 hänvisade till BoU.2 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till MJU.