mot · GM02N275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N275av m.fl. (c)Regionalpolitiken i sydöstra levnadsvillkor för alla oavsett bostadsort är ettviktigt mål för den regionalpolitik förordar. Detkrävs en förstärkning av denna politik om målet ska kunnanås. Möjligheterna att få tillgång till arbete, inkomst, serviceetc. är ojämnt fördelade mellan olika landsdelar. Till dettabidrar statens politik, bland annat genom en fortgåendecentralisering i den offentliga förvaltningen. Utvecklingenbidrar till att skapa orättfärdiga klyftor mellan olikalandsdelar. Vi upplever nu en strukturomvandling sommedför att dessa klyftor vidgas än mera. Detta är uppenbartmed tanke på den verklighet och utveckling som kannoteras i bland annat de kommuner som ingår i målområde5b Sydöstra ? I denna motion yrkas att med kraft verkar för attnuvarande målområde 5b Sydöstra genom reformeringen avEU:s strukturfonder ges tillhörighet till det nya målområde 2.?? Vi hemställer också att i överläggningarna med EU verkar fördelvis ändrade kriterier som grund för utformningen av EU:sstrukturpolitik.?? Vi hävdar att regeringen som ett led i förberedelserna inför ordförande-skapet i inför ska presentera ettpolicydokument angående en reformerad och förstärkt strukturpolitikinom EU.?? Vi begär en särskild konsekvensutredning av eurons regionalpolitiskakonsekvenser.?? Vi kräver att regeringen återkommer till och redovisarpå vilket sätt man åstadkommer en omprioritering och reformering i densvenska regionalpolitiken så att utvecklingsprojekt som är berättigade tillEU-stöd i de svagast utvecklade regionerna i kan få svensk med-finansiering.?? Vi framför en propå om att avregleringen av tele- och postverksamhetenoch dess regionala konsekvenser ska utvärderas och om att behovet avutökad politisk styrning ska övervägas.?? Vi kräver en särskild utredning som möjliggör modern telefoni ochISDN-uppkoppling för alla i sydöstra till ett enhetsprismotsvarande nivån i .?? Vi vill att reglerna för skatteutjämning ändras så att inteavfolkning leder till en snabb dränering också av statens ekonomiska stödtill drabbade kommuner.?? Vi föreslår en särskild utredning i syfte att klarlägga hur enomprioritering bör ske i planerna för väg- och järnvägsinvesteringarliksom annan infrastruktur med tanke på den drastiskt förändradegeoekonomiska situation som kommunismens sammanbrott medfört försydöstra .?? Vi begär att den i anslutning till arbetet med Agenda2000 ska agera så att ett höjt stöd till jordbruket kan utgå i stödområde 5(LFA-området i ).?? Vi föreslår en utvärdering av de regionalpolitiska effekterna av denoffentliga förvaltningens omvandling och begärmekanismer för en mera balanserad omvandling för framtiden.?? Vi begär förslag om en funktionell decentralisering och utlokalisering avarbetstillfällen från den centrala statliga förvaltningen. ?Avfolkningens innebördDe kommuner som tillsammans utgör nuvarande målområde5b Sydöstra förlorade de tre åren 1995-1997tillsammans cirka 7 600 innevånare. Avfolkningen har isynnerhet skett genom att personer i åldern flyttatfrån regionen. Den förändrade ålderssammansättningen ledertill allt färre födslar och ökade problem isamhällsutvecklingen inom regionen.Enligt forskning vid beräknas invånarantalet i berördregion i sydöstra minska med ytterligare 11 000 personer perioden1997-2001, vilket motsvarar av befolkningen. Utflyttningen urregionen är extrem och man får gå tillbaka till 1880-taletsstora emigration för att finna dess motsvarighet. Enligt bedömningar iberörda kommuner finns en betydande sannolikhet för att forskarna vidLunds universitet underskattar den negativa befolkningsutvecklingen framtill . En uppgift som understryker det befogade i dessa farhågor är attbara i de sex Höglandskommuner i som ingår i målområde 5bSydöstra minskade befolkningen med drygt 550 personer enbartunder tredje kvartalet 1998!Befolkningsminskningen får självklart mycket negativa effekter på möjlig-heterna att upprätthålla en god samhällsservice. De berörda kommunerna harexempelvis förlorat iskatteintäkter på grund av avfolkningen. Ett särskilt problem är att avfolk-ning leder till att kommunerna också mister betydande belopp i den kom-munala skatteutjämningen abrupt. Självklart bidrar avfolkningen dessutomtill sviktande underlag för kommersiell service. Det skapar en negativ spiralmed accelererande problem för sysselsättning och utkomstmöjligheter iframtiden.Utglesningen medför en betydande kapitalförstöring. Denna kommer attöka i omfattning än mera om inte politiken bidrar till att skapa en förbättradregional balans. Allvaret i situationen understryks av att antalet ledigalägenheter i berörda kommuner ökat de gångna tre åren.Målområde 5b Sydöstra har den lägsta bruttoregionalproduktenper innevånare av samtliga existerande mål 2- och 5b-områden i . Förår 1995 var således bruttoregionalprodukten per invånare i 186 358kronor medan den i området 5b Sydöstra endast uppgick till 151 606kronor per invånare. Skillnaden är av mycket stor betydelse. I målområde 5bSydöstra är bruttoregionalprodukten endast cirka fyra femtedelar,eller , av rikets bruttonationalprodukt per capita. Om densammantagna produktionen av varor och tjänster i målområde 5b SydöstraSverige 1995 befunnit sig på samma nivå som genomsnittet för riket såskulle den ha varit nära högre än vad som var fallet.Det är 20 kommuner i ett sammanhängande geografiskt område där delarav , , och ingår somtillsammans utgör målområde 5b Sydöstra . Det är , , , , , , , , ,, , , , , , ,, , och kommuner som ingår i området.Tillsammans hade området 288 509 innevånare, ett befolkningstalsom redan sjunkit avsevärt och som alltså riskerar att falla dramatiskt denärmaste åren.Från målområde 5b till 2Om dessa kommuner tillsammans bildat ett län så skulle detvara självklart för alla att området skulle prioriteras högtsåväl i den nationella regionalpolitiken som i EU:sstrukturpolitik. Den nuvarande länsindelningen grundladesav Axel och vilar på hans bedömning av vadsom var rationellt med utgångspunkt i en centraliseradkungamakts behov säkerhetspolitiska situation.Denna indelning var möjligen ändamålsenlig med tanke påatt skulle styras med en kung i utrikes krigföringmen har självfallet ingen som helst relevans för hurunderlaget för 2000-talets regionalpolitik bör utformas. Detär ett förhållande som vi inte kan lägga till lastmen dagens beslutsfattare i och EU måste ha dettaklart för sig.De uttalanden som gjorts om att reformeringen av skaha sin utgångspunkt i NUTS III-nivån, det vill säga länsnivån, är oacceptablaoch kan inte ligga som grund för en uppgörelse mellan och EU idenna reformprocess. Det sammanhängande område som utgör målområde5b Sydöstra har en struktur med större ömsesidig likhet än vadkommunerna i de fyra skilda länen var för sig har med respektiveresidensstad. Det är den faktiska situationen som måste bli avgörande - inte1600-talets länsindelning. En regional indelning där beräkningar ochbedömningar utgår från nuvarande 5b Sydöstra som ensammanhängande enhet är uppenbart sakligt motiverad i ett regionalpolitisktperspektiv. En bedömning som istället har sin grund på länsnivå är irrelevant.Om skulle acceptera en uppgörelse där reformeringen avstrukturpolitiken sker med utgångspunkt i länsdata är risken stor för såvältilltagande inomregional obalans som vidgade regionala klyftor inom landet.Det skulle drabba den region i landet som har den lägsta genomsnitts-inkomsten och som redan sargats svårt av strukturomvandlingen. En sådanpolitik riskerar att rycka undan grunden för regionalpolitiken. Om bättreställda regioner med en klart positiv befolkningsutveckling ges ökatregionalpolitiskt stöd som en av de allra mest drabbade regionernaskulle påtvingas ytterligare försämringar i en redan otillräcklig politik skadasden känsla för solidaritet som en uthålligt effektiv regionalpolitikförutsätter.Bedömningar och beräkningar för indelning i målområden i EU:s framtidastrukturpolitik måste grundas på regioner som har gemensam struktur på sinarbetsmarknad och även i övrigt har likartade problem. Det är uppenbart attnuvarande målområde 5b Sydöstra är en sådan region och attsituationen är sådan att en inplacering i målområde 2 är ett minimikrav somplattform för de framtida regionalpolitiska insatserna. Den svenskaregeringen bör inte acceptera en uppgörelse med EU med annat innehåll. AttSverige ska prioritera en inplacering av målområde 5b Sydöstra idet nya målområde 2 i samband med reformeringen av EU:s strukturfonderbör ges regeringen till känna.EU:s framtidaregionalpolitikRedan i regeringsdeklarationens inledning sägs att"Tillsammans med andra progressiva regeringar i Europakommer regeringen att föra en modern politik för högretillväxt, ökad utbildning och dynamiska storstäder".I regeringsdeklarationen nämns däremot inte ens ordet regionalpolitik.Regeringen tycks ställa sig likgiltig till välfärdens utveckling i de regionersom har lägst tillväxt, lägst utbildningsnivå och den sämsta dynamiken i denekonomiska utvecklingen. När det gäller regionalpolitiken tycks regeringeninriktad på att skapa ökade klyftor - inte på att skapa jämlika villkor mellanregionerna.Det är inte progressivt om politiken blir sådan att de regioner som präglasav tilltagande avfolkning utelämnas och påtvingas försämrade förutsätt-ningar. En tilltagande regional obalans, med ökade klyftor såväl i fråga ominkomster som arbetslöshet mellan olika regioner, främjar inte den ekonom-iska utvecklingen. Denna regionala ojämlikhet är istället ett tillväxthinder.Redan nu upplever vi en situation där flaskhalsar i vissa regioner hämmartillväxten, och genom kostnadsinflation där riskerar hela och denekonomiska utvecklingen i hela att allvarligt ta skada. skerkapitalförstörelse och den ekonomiska utvecklingen hämmas av under-utnyttjande av reala resurser, inte minst arbetskraft, i glesbygdsområden somsydöstra medlemskap i , framväxten av en allt mera integrerad inremarknad inom EU och den ökade öppenheten mellan alla länderpåskyndar strukturomvandlingen. Den tillväxt som denna utvecklinggenererar riskerar dock att bli mycket ojämnt fördelad, inte minst mellanolika regioner. När de regionala klyftorna blir stora blir dessutom dessa i sighinder för ekonomiskt framåtskridande. Det är därför viktigt att den svenskaregionalpolitiken och EU:s strukturpolitik förstärks istället för att raseras.Utvidgningen av EU med nya medlemsstater med hemhörighet i den del avEuropa som för mindre än ett årtionde sedan låg under sovjetväldets,kommunismens och planekonomins ok är nu med all rätt högt prioriterad isvensk politik i EU och inom EU som helhet. Som centerpartister stöder videnna prioritering helhjärtat. Att bidra till ett enat, öppet, demokratiskt ochfredligt samarbetande - där inte en välfärdsklyfta ersätter kallakrigets taggtråd och murverk - är vår generations särklassigt viktigasteEuropauppgift.Det vore dock ett allvarligt missgrepp att minska ansträngningarna attåstadkomma en solidarisk fördelning av integrationens frukter. Som tidigareunderstrukits i denna motion leder inte den strukturomvandling som EU-integrationen medför till en automatisk rättvis fördelning av utvecklings-möjligheterna. Tvärtom sker motsatsen om inte politiken är rätt utformad.Det krävs regionalpolitiska insatser om inte en större och mera integreradmarknad ska leda till ökad centralisering och vidgade regionala klyftor.Saknas en medveten regionalpolitik leder marknadens logik till en tilltagandekoncentrationsprocess med avfolkning och ökade geografiska orättvisor somföljd.Det är därför angeläget att verkar för att de regionalpolitiskainsatserna på EU-nivå effektiviseras och förstärks i ett läge där den inremarknaden blir allt mera integrerad och de nuvarande staterna i EU gör sigberedda att välkomna nya medlemmar. Det är också viktigt att struktur-politiken inom EU i ökad utsträckning inriktas på de områden som har destörsta regionala problemen. Detta bör beaktas av i arbetet med attutforma de finansiella perspektiven för EU för perioden 2000-2006.Regeringen bör inför ordförandeskapet inom arbeta fram ettsammanhållande policydokument när det gäller en reformerad strukturpolitikinom EU och presentera detta dokument för före det attSverige övertar ordförandeskapet i . Detta bör gesregeringen till känna.Vad betyder euron förregionalpolitiken?Elva av EU:s femton medlemsstater övergår vid kommandeårsskifte till EMU:s tredje fas, det vill säga övergång till dengemensamma valutan euro. Även om inte deltar idetta samarbete, i varje fall inte från start, är det uppenbartatt kommer att påverkas av den snabbareomvandling av ekonomierna inom EU som tillskyndarna harsom ett av sina motiv för samtidens största ekonomisk-politiska experiment. Det är i detta sammanhanganmärkningsvärt att analysen av vilka regionalpolitiskakonsekvenser inom som euron får såväl i ensituation där förbehåller sig rätten till en självständigvaluta- och penningpolitik inom EU:s ram som än mera viden eventuell svensk anslutning till eurozonen är näst intillobefintlig.I det hittillsvarande arbetet med att söka klargöra konsekvenserna av enövergång till euron har analysen nästan helt koncentrerats på effekterna påländer som helhet. Detta ger inget besked om vilka nya krav som ställs påregionalpolitikens medel i en situation där euron införts i vårt grannskap ochom den skulle införas också i . Ledande företrädare för regeringenhar uttalat att de önskar en folkbildningskampanj för att det svenska folketsmedvetenhet i eurofrågan ska höjas. Det är angeläget att en meragenomgripande analys av eurons regionalpolitiska konsekvenser, somuppenbarligen kan bli mycket stora i , kommer till stånd somunderlag för den efterlysta folkbildningen. Det utredningsarbete somförekommit genom SOU 1996:158 eller i annat genomfört utredande ger intetillräckliga besked i denna fråga. En särskild utredning bör därförgenomföras beträffande eurons regionalpolitiska konsekvenser, såväl vidupprätthållande av en självständig svensk valuta- och penningpolitik som vidett svenskt inlemmande i eurozonen. Det bör ges regeringen till känna.Vad hör till landsbygden?I de kriterier som redovisats i diskussionen omreformerade strukturfonder inom EU klassas områden medbefolkningstäthet under 100 invånare per kvadratkilometersom landsbygdsområden. I nuvarande målområde 5bSydöstra finns 17 personer per kvadratkilometer.Sveriges regering bör inom EU hävda att en betydligt lägrebefolkningstäthet som kriterium för att bli klassat somlandsbygdsområde, exempelvis 50 personer perkvardratkilometer, ska gälla. Dessutom bör större tätorter,exempelvis orter med 50 000 invånare eller flera, exkluderasfrån de områden som kan få del av här aktuell politik. Vadhär uttalats angående kriterierna för att räknas somlandsbygdsområde i EU:s strukturpolitik och förmöjligheterna att hänföras till målområde 2 bör gesregeringen till känna.Svensk medfinansieringMålområde 5b Sydöstra har lägre ekonomisktillväxttakt, lägre utbildningsnivå och en negativ istället förpositiv dynamik i sin utveckling. En strukturpolitik för attskapa likvärdiga levnadsvillkor för alla människor oavsettbostadsort måste ha sitt fokus inriktat på att skapa en positivdynamisk utveckling i de regioner som utarmas - inte haen inriktning på mera välbeställda och gynnadestorstadsområden. Mot denna bakgrund ärregeringsdeklarationens brist på tydliga regionalpolitiska måloch konkreta förslag mycket oroande. De rykten som florerarom att den i överläggningarna med om strukturfondernas framtida utformningbejakar en snabb utfasning av 5b Sydöstra urprioriterade målområden istället för att hävda en tillhörighettill det nya målområde 2, och att regeringen därtill verkar förmöjligheter att ge snabbt växande större städer i andra delarav landet ökade möjligheter att erhålla regionalpolitiskt stöd,tyder på att regeringsdeklarationens pliktskyldiga deklarationom att Hela ska leva blott och bart är tomma ord.Som påpekats i denna motion får de berörda kommunerna isydöstra möjlighet att få del av EU:s 5b-stöd. Detta är ettresultat av de förhandlingar om svenskt medlemskap i som fördes undersvensk ledning av dåvarande arbetsmarknadsministern ().5b-stöd och andra delar av EU:s strukturpolitik som Leaderprogrammet harkunnat medverka till att en rad värdefulla, om än otillräckliga,regionalpolitiska insatser kommit till stånd de gångna åren. Bland annat harinsatser kunnat göras för en förbättrad infrastruktur, allt från beläggning avvissa grusvägar till skapandet av förutsättningar för punktvis moderndatakommunikation. I flera av kommunerna har EU-medel också kunnatbidra till utbyggnad av viss högskoleutbildning. Även stöd till det ytterstviktiga nyföretagandet har kunnat få stöd genom EU-medel.Erfarenheterna visar att EU-stödet skulle ha kunnat vara än större iomfattning om inte den nödvändiga nationella medfinansieringen varitotillräcklig och varit förenad med oacceptabelt tröga byråkratiska kvarnar.Det finns åtskilliga exempel på goda utvecklingsprojekt som inte har kunnatkomma till stånd trots ett färdigt beslutsunderlag och trots att medel funnitstillgängliga i EU. Projekten har inte kommit till stånd eller i vissa fallblivitväsentligt senarelagda på grund av otillräckligt nationellt stöd.Inte minst i sydöstra finns flera angelägna områden för regionalautvecklingsinsatser. Bland dessa vill vi särskilt peka på behovet avdecentraliserad högskoleutbildning, en väsentligt förstärkt distansutbildningoch en politik som ger den berörda glesbygdsregionen tillgång till moderntele- och datakommunikation till en kostnad som inte överstiger den somidag gäller i exempelvis . Med tanke på kommunernastill följd av avfolkningen svåra problem med ekonomin och dagensotillräckliga svenska regionalpolitik låter sig inte dessa utvecklings-ansträngningar bli förverkligade i tillräcklig utsträckning. Det understrykerbehovet av en förstärkt svensk regionalpolitik.För närvarande pågår arbetet med så kallade tillväxtavtal i regionerna pågrundval av de beslut som togs under vårriksdagen 1998. Vi vill inte före-gripa dessa avtal. Det är dock uppenbart att villkoren för deras tillkomst ärsådana att fattiga regioner med svag tillgång till regionalpolitiska medelriskerar att missgynnas. Denna risk är kanske särskilt stor just när det gällermålområde 5b Sydöstra med tanke på att detta är ett stort samman-hängande område som är uppsplittrat på fyra län. Detta område ärsammanfogat av de svagaste och mest perifera delarna i respektive län.Det måste ankomma på regeringen att vaksamt granska de förslag till till-växtavtal som framkommer i regionerna med denna insikt som utgångspunkt.Regeringen måste också vara villig att ta initiativ till en omprioritering av deregionalpolitiska insatserna till förmån för de svagast utvecklade regionernadå detta är befogat. Det är orimligt att inte förmår att utnyttjatillgängliga EU-medel på ett sätt som stärker de svagaste regionerna.Regeringen bör skyndsamt redovisa för på vilket sätt man tarinitiativ för att öka och effektivisera användningen av EU:s strukturmedel.Att det leder till att ökade resurser kan avsättas för målområde 5b SydöstraSverige är uppenbart om målet om likvärdiga levnadsvillkor oavsettbostadsort blir styrande i ökad utsträckning. Vad som i denna motion anförtsom behovet av ett initiativ från regeringen för att möjliggöra en utökad ochsmidigare svensk medfinansiering till projekt som är berättigade till stöd urEU:s strukturfondsmedel i målområde 5b Sydöstra bör gesregeringen till känna.Kommunal skatteutjämningDen kommunala skatteutjämningen spelar en mycket storroll för möjligheterna att åstadkomma likvärdig vård, skolaoch omsorg i hela landet. Det är därför av oerhört storbetydelse, inte minst för kommunerna i målområde 5bSydöstra , att de attacker som riktas mot utjämningensom sådan bestämt avvärjs. Dessa kommuner tillhörde destörsta förlorarna i samband med den omläggning avskatteutjämningen som beslutade om 1995. Det ärdock alltjämt på det sättet att den kommunalaskatteutjämningen är av allra största betydelse för sydöstraSverige.På en punkt framstår det som särskilt angeläget att reformera utjämningen.Kommuner med snabbt minskande befolkning får med dagens regelsystemockså en mycket snabb nedräkning av utjämningsstödet. Det finns anledningatt ompröva detta regelsystem. Vi föreslår att utjämningssystemet vad gällerbefolkningstal ska utgå från ett genomsnitt av befolkningen de fem senasteredovisningsåren istället för som det senaste redovisningsåret. Ett sådantsystem skulle icke oväsentligt förbättra situationen för främst de kommunersom drabbas av den snabbaste avfolkningen. bör anmodaregeringen att återkomma till med ett förslag med denna innebörd.Tele- ochdatakommunikationEffektiv tele- och datakommunikation spelar en stor roll förval av lokalisering såväl av nya företag som vid beslut ominvesteringar i befintliga företag. Villkoren för uppkopplingtill exempelvis ISDN skiljer sig dramatiskt mellanexempelvis och många orter i sydöstraSverige. Enligt vår mening krävs en utvidgning av detnationella ansvaret för väl fungerande och rikstäckande tele-och datakommunikation.Telemarknaden har avreglerats i . Det har inneburit att främststorföretagen och storstadsområdena på flera sätt fått förbättringar.Glesbygden och de mindre företagen har inte alls i samma utsträckningkommit i åtnjutande av dessa förbättringar. Samma förhållande kan i vissutsträckning också gälla på postområdet. Det finns en starkopinionsbildning för en privatisering av . Vi befarar att en sådan kankomma att försämra villkoren för glesbygden än mera. Å andra sidan utgörheller inte den nu rådande ordningen en tillfredsställande regional rättvisanär det gäller tele- och datakommunikation. Vi anser därför att det ärangeläget att de regionalpolitiska konsekvenserna av den redan genomfördaavregleringen när det gäller tele- och postverksamheten utreds i särskildordning. I uppdraget bör ingå att överväga vilka regionalpolitiskakonsekvenser en ytterligare privatisering på teleområdet kan få liksommöjligheterna att åstadkomma en ökad politisk styrning inriktad på attåstadkomma regional rättvisa med eller utan en sådan privatisering. Detta börges regeringen till känna.Rättvisare taxorI åtskilliga delar av sydöstra fungerar mobiltelefoninbristfälligt eller inte alls. Det finns också brister i nätet,avsaknad av AXE-växlar, som på vissa orter exempelvis ejmedger medflyttning av samtal. Även indelningen iriktnummerområden är till stor nackdel för kommunerna isydöstra jämfört med exempelvis Storstockholm.Sammantaget innebär dessa brister i möjligheterna till tele-och datakommunikation ett avsevärt utvecklingshinder förmånga orter i sydöstra . Som en del i den förstärktaregionalpolitik vi kräver föreslår vi att gerregeringen i uppdrag att klarlägga hur regionen snabbast ochtill lägsta kostnad kan få en service inom tele- ochdatakommunikation som är i klass med vad som redanerbjuds i . Ett uppdrag till Post- ochTelestyrelsen att utreda hur en gemensam upphandling avISDN-uppkoppling till alla till ett enhetspris motsvarandenivån i kan vara ett första steg i dennapolitik. Det är också angeläget att det ingår i detta uppdragatt utreda hur en väl fungerande totaltäckning när det gällermöjligheterna till modern telefoni, inbegripet mobiltelefoni,kan åstadkommas i den berörda regionen till samma kostnadsom redan gäller i storstäderna. Detta bör ges regeringen tillkänna.Bättre vägar m mEtt väl fungerande transportväsende när det gäller vägar,järnvägar, hamnar, flygplatser etc spelar en stor roll för denregionala utvecklingen. Skillnaden mellan förhållandena imålområde 5b Sydöstra och de främstatillväxtområdena i är mycket stora. De är dessutomökande, inte minst genom de investeringsbeslut som fattatsvid sidan om riktlinjer för investeringar i väg-och bannät exempelvis för och (det så kallade Dennispaketet, och Citytunnelni ).Som tidigare angetts har möjligheterna till 5b-stöd spelat en roll förmöjligheterna att hårdbelägga åtskilliga grusvägar inom den berördaregionen.