mot · GM02K269 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K269av m.fl. (kd)ValsystemetEtt bättre valsystemEn verklig samhällsgemenskap kan inte skapas utandemokrati och en verklig demokrati kan byggas upp när denleds utifrån målet om en samhällsgemenskap. Demokratihandlar inte om majoritetsstyrelse utan om något vida mer.Helt grundläggande är människovärdesprincipen och därmedockså hänsyn till minoriteter.Den danske statsrättsprofessorn , som ju är en av efterkrigstidensmest framstående analytiker av demokratin, har definierat demokratin påföljande sätt: Idealtypen är den statsform i vilken de politiska funktionerna medmaximal intensitet, effektivitet och extensitet utövas av folket på parla-mentarisk nivå. "Med intensitet avses omfånget av den personkrets som får tillstånd att deltai omröstningar och val. I praktiken handlar det om rösträtten och dessverkningar. Effektiviteten handlar om den verkningsgrad varmed folketförmår göra sina synpunkter gällande. I den mån folket verkar genom sinarepresentanter beror effektiviteten på styrkan av den kontroll som folket kanutöva över sina representanter, vilket bl a är beroende av valperiodernaslängd och valsystemens övriga konstruktion. Extensiteten handlar omomfattningen vari det folkliga inflytandet och kontrollen består, dvs. gradenav verklig styrelse.Sverige har utvecklat en demokratisk tradition. Varjedemokrati riskerar dock att fastna i olika former. Varje maktstruktur tycks haen inneboende tendens att söka konservera den egna maktstrukturen. Även iSverige har sådana tendenser utvecklat sig. En levande demokrati förutsätteren politisk öppenhet och en förmåga att låta nya opinioner bland folket ta signya uttryck. Rent historiskt har det varit så att nya grupper som vuxit framhar inneburit en vitaliserad demokrati. Det är därför viktigt att debatten ochinitiativen kring vår författning hålls levande. Valsystemet är en viktigkomponent i en god författning.1993 gjordes en överenskommelse mellan de dåvarande regeringspartiernaoch socialdemokraterna som innefattade dels fyraåriga mandatperioder medbibehållen gemensam valdag, dels införande av personvalsinslag.Överenskommelsen gäller till och med valet . I överenskommelsen lågspärrnivåerna på personvalssidan, i riksdagsvalet och femprocent i övriga val. En översyn av dessa personvalsspärrar efter valet 1998låg inom denna ram.I samband med att den översynen skall göras är det också viktigt att utredaäven andra viktiga faktorer i valsystemet: behovet av vårval, skilda valdagaroch mandatfördelningstekniken både för riksdag och i kommunerna.VårvalNär behandlade frågan om att förändrabudgetprocessen bl a genom att låta budgeten anpassas tillkalenderår uppkom frågan om att flytta riksdagsvalet tillvåren för att underlätta både för regering och riksdag.Samtliga partier i utredningen utom socialdemokraternaförordade ett vårval. har vi vunnit erfarenheter av hurdetta fungerar i praktiken efter det första riksdagsvalet meddet nya budgetsystemet. Denna historiska erfarenhetförstärker behovet av att följa den majoritetslinje som rådderedan i riksdagsutredningen.Skilda valdagarDen gemensamma valdagen för val till riksdag,kommunfullmäktige och landsting var ett utslag av enfyrpartikompromiss i samband med författningsrevisionen islutet . Denna kompromiss har inget egenvärde.Det finns uppenbara nackdelar med gemensam valdag.Landstings- och kommunpolitiken riskerar att hamna iskymundan. Inte minst storleken på de kommuner sombildats efter kommunsammanslagningarna har medfört attlokala frågor kommit helt i skymundan i valrörelsearbetet.Detta har lett till att många lokala småpartier har dykt upp bl.a. därför att man uppfattar ett ointresse för kommunpolitikenfrån de partier som även deltar i riksdagsvalrörelsen. Dettakan leda till att den kommunpolitiska debatten snedvrids.Nya lokala partier kan ha en stor betydelse för en vitaliseradkommundemokrati, men det finns också en risk för att dekoncentrerar sig på en enda fråga till förfång för helheten.För väldigt många medborgare är kommunpolitiken dessutom nära ochpraktiska frågor och det är därför viktigt att medborgarna får möjlighet tilletttydligare engagemang i dessa frågor genom en separat valdag.Åtskilda valdagar där riksdagsvalet placeras för sig och landstings- ochkommunvalen för sig vore därför en viktig åtgärd. Även om rikspolitikenaldrig helt kan undgå att påverka lokala val så kan en sådan ordning leda tillatt partierna och väljarna i högre grad kan fokusera den lokala politiken ilandsting och kommuner. Det skulle med andra ord leda till en förbättradeffektivitet i demokratin.MandatfördelningsteknikenRiksdagenI kravet på demokratins intensitet och effektivitet ligger attväljarnas inställning till de politiska partierna skall ges ettrimligt genomslag i parlamentets sammansättning. I principbör gälla att varje röst skall ha lika värde för utdelning avmandat. I har man delvis beskurit denna principgenom mandatfördelningsspärrar i valet till . Envalsedelsbeteckning måste uppnå avgiltiga valsedlar i hela riket för att få delta i fördelningen avmandaten. Det enda undantaget är om envalsedelsbeteckning uppnår i en enskildvalkrets. Då kan riksdagsmandat erhållas där.Dessa mandatfördelningsspärrar brukar motiveras utifrån behovet avstabila regeringsmajoriteter. Syftet sägs vara att undvika partisplittring. Iochför sig finns det skäl som talar för att det vore bra med stabila regeringsmajo-riteter, men sådana hör till sällsyntheterna i , trots detta valsystem.Det normala har alltsedan 1970 års val varit att har enminoritetsregering. Majoritetsregeringar tillhör undantagen. Det finns helleringa garantier för att stabila regeringsunderlag etableras bara för att detfinnsen kraftig mandatfördelningsspärr.Mandatfördelningsspärrarna är heller inte någon garanti för att inte ett stortantal partier skall kunna etableras i riksdagen.Mandatfördelningsspärren på har tämligen abrupta effekter.Valsedelsbeteckningar som samlar strax över 200 000 röster blir helt utanmandat medan beteckningar som samlar strax över 220 000 röster får minst14-15 mandat. Dessa tröskel- eller falluckeeffekter är helt orimliga. I vissafall kan det leda till att en mycket stor del av svenska folket saknarrepresentation i landets parlament. Demokratins intensitet och effektivitetblir lidande i en sådan situation.Man kan ha förståelse för att valsystemet inte alltför mycket skalluppmuntra till partibildningar utifrån opportunistiska vindar, men samtidigtär det viktigt att valsystemet heller inte diskriminerar nya politiska rörelsergenom helt orimliga tröskeleffekter. Det måste finnas dynamik och möjlighettill vitalisering i det demokratiska systemet.Det finns självklart olika tekniska lösningar för att göra det svenskavalsystemet mer representativt för väljaropinionen. I debatten framställsgärna en handlingsduglig riksdag som motpol till en vitaliserad demokratiöppen för nya politiska opinioner. Men det behöver inte vara motstridigakrav om man avstår från en absolut millimeterrättvisa när det gällerriksproportionaliteten. Och det har man ju redan gjort genom nuvarandesystem. Om en absolut millimeterrättvisa skulle gälla skulle ju de mandatsom inte fördelas till partibeteckningar egentligen varaobesatta i . Redan nu förekommer alltså en viss överrepresentationför partierna i riksdagen.Systemet med fyraprocentsspärren vid fördelning av mandaten böravvecklas. Det bör också påpekas att man skulle slippa alltför kraftigamarginaleffekter i mandatfördelningen om nuvarande riksspärr på fyraprocent ersattes med en intrappningsskala. För partier är det ju viktigare attha någon representation i parlamentet än att stå utanför helt i ett system medkraftig initialspärr.Det är sant att små partigrupper i sig får svårt att greppa helariksdagsarbetet och utskotten kan knappast ha högre ledamotstal än 17. Mendet bör inte vara ett avgörande skäl mot en differentierad representation;även ett parti som erhållit ett lokalt mandat genom att passera 12-procentsspärren i valkrets har ju rätt till representation trots att man intekanfå utskottsrepresentation.En intrappningsskala i ett valsystem kan möjligen vara svår att konstrueramen är fullt möjlig. Men även andra lösningar bör kunna övervägas för attgöra valsystemet smidigare och leda till en ökning av demokratins intensitetoch effektivitet. Kompromissen vars grundläggande syfte varatt hålla innanför och utanför äridag obsolet.KommunfullmäktigeNuvarande system i de större kommunerna inbjuder gärnatill manipulation med valkretsindelningar och/eller antaletmandat i kommunfullmäktige. Ett alternativ till dennuvarande situationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. bör analyseras.UtredningDet ovan anförda visar på ett behov av en översyn avvalsystemet. Syftet med en sådan översyn bör vara att ökademokratins intensitet, effektivitet och extensitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om val till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om skilda valdagar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av 4-procentsspärren till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om utjämningsmandat i valkretsindeladekommuner.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()