ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub469 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub469av (m)Sjöbefälsutbildning på och DonsöInom den svenska handelsflottan är befälsbristen besvärande.Flera orsaker finns till detta. I grunden är nyrekryteringenotillräcklig. Till detta kommer en relativt omfattandeövergång av svenskt sjöbefäl till utländska rederier sommånga gånger rekryterar mer eller mindre direkt frånsjöbefälsskolorna.I grunden är ju detta ett bevis på den goda standarden på såväl utbildningsom det svenska sjöbefälet. utgör det ett problem för den svenskasjöfartsnäringen.Bristsituationen har accentuerats genom tillkomsten av nya konventionervilket glädjande nog sätter utbildnings- och kompetensfrågor i blickpunkten.Detta sammantaget innebär ett växande behov av kvalificerad utbildningvilket gäller att på olika sätt tillgodose genom att dra nytta av denutbildningskapacitet som redan finns.Utbildning i privat regi finns på och . Tillkomsten avdenna utbildning var just ett sätt att försöka tillgodose den växandeefterfrågan av sjöbefäl. En av denna utbildnings rekryteringsbaser är erfarnasjömän som vill vidareutbilda sig. Ofta kommer de från regionen med sinalånga fina sjöfartstraditioner. Denna utbildning på och är ett sättatt vidareutveckla och föra dessa stolta traditioner vidare.Jag anser att det är av stor vikt att dessa utbildningssatsningar, som dragitsigång på enskilt initiativ, ges ett konstruktivt och långsiktigt stöd så att dekan fortsätta att vidareutvecklas tillsammans med sjöfartsnäringen.Skolan saknar examinationsrätt. Trots att utbildningen nu pågått iflera år har denna fråga inte lösts. Detta är oacceptabelt. Frågan måste lösaspå ett konstruktivt sätt i samverkan med berörda parter, eljest riskerarutbildningen, som är av utomordenlig klass och mycket uppskattad, attförlora i attraktionskraft i regionen. Konsekvenserna för sjöfartsnäringen iregionen och för den allmänna tilltron till värdet av utbildningssatsningarinom sjöfarten skulle då bli påtagligt negativa. Bristen på sjöbefäl skulle ökaliksom arbetslösheten i regionen. Dåligt skulle regionala initiativ av dettaslag belönas.Mot denna bakgrund anser jag att frågan om examinationsrätt och därmedhörande behörighetsfrågor för studerande omgående måste få en lösning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöbefälsutbildningen på och Donsö.Stockholm den 28 oktober 1998Anders G Högmark (m)
mot · GM02Ub470 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub470av de ()Reumatologi i sjukvårdspersonalens grundutbildningDe reumatiska sjukdomarna är som grupp betraktat en av defyra stora folksjukdomarna i . Centrum förutvärdering av medicinsk teknik (CMT) vid Linköpingsuniversitet har i 1995:9 Samhällsekonomiskaaspekter på reumatisk sjukdom visat att den totalasamhällsekonomiska kostnaden uppgår till hela 49miljarder kronor penningvärde. Alla insatser sompå ett aktivt sätt kan leda till en bättre vård och behandlingav denna stora grupp torde därför vara av stort värde, intebara för de drabbade individerna utan också för samhället istort.Reumatologin är en tämligen ung och resursmässigt liten specialitet inomhälso- och sjukvården. råder det till exempel brist på reumatologer ochvid flera reumatologenheter i landet finns vakanta tjänster. harprimärvårdens betydelse ökat alltmer för denna patientgrupp.Det är mot denna bakgrund viktigt att reumatologi får ett ökat utrymme iall vårdpersonals grundutbildning. Modern forskning har visat att tidigdiagnos är starkt avgörande för såväl framgångsrik behandling som val avbehandlingsmetoder. En sen diagnos kan därför innebära att färre behand-lingsalternativ finns att tillgå som hela sjukdomsförloppet kankomma att få ett negativare utfall.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att öka inslaget av reumatologi i all hälso- ochsjukvårdspersonals grundutbildning.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Ub472 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub472av (s)DistansutbildningDet är mycket tillfredsställande att Distansutbildningskommitténsbetänkande har satt spår i budgetpropositionen, där ett antal goda förslagrefereras. Betänkandet är på remiss och man måste förståsavvakta utfallet. Men eftersom betänkandet inte tar upp frågan omdistansutbildningens finansiering vill jag redan nu föra fram den frågan.Erfarenheterna hos olika studiecentra och liknande är säkerligen olika mendet förefaller som om kursutbudet i någon mån styrs mer av vilka resurserrespektive högskola är beredd att släppa till än av efterfrågan. Ett sätt attändra på detta kunde vara att åtminstone en del av resurserna lades till studie-centra, så att dessa helt enkelt kunde köpa eller delfinansiera den undervis-ning som skall ges.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resursfördelning till distansundervisning inom högskolan.Stockholm den 26 oktober 1998Tone Tingsgård (s)
mot · GM02Ub474 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub474av och ()Rymdhögskola i och har i närasamverkan med , , och , , arbetat för bildandet av enrymdhögskola i regeringens och beslut att tilldela de små och medel-stora högskolorna fasta forskarresurser ligger övertygelsen att forskning ochundervisning ömsesidigt befruktar och förstärker varandra.I finns främst genom IRF och MRI en forskningsresurs som ärbetydande jämförd med den som kommer att kunnabyggas upp vid de flesta små och medelstora högskolor. Den akademiskaundervisningen däremot är av relativt ringa omfattning. En kraftig utbyggnadav densamma kan väl motiveras utifrån synergierna mellan forskning ochhögre utbildning.Befintligforskningsverksamhet iKirunaIRF, som är ett nationellt rymdforskningsinstitut medhuvudkontor i , har sedan det bildades 1957utvecklats till ett av landets största forskningsinstitut förgrundforskning. Sammanlagt finns vid IRF ca 130medarbetare, ca 60 är forskare varav 35 finns i . VidIRF bedrivs ett mycket intensivt rymdforskningsprogram.IRF har erfarenhet av tillverkning av avanceradeinstrument som använts ombord på satelliter i rymden.EISCAT är en internationell radaranläggning, den modernaste i sitt slag ivärlden, för forskning om den övre atmosfären och jonosfären. EISCAT ärden enda internationella forskningsanläggningen inom fysikområdet som harsitt huvudkontor placerat i (närmare bestämt ).MRI tillkom 1996 och stöds under uppbyggnadsfasen av Mål 6-medel frånEU:s strukturfonder. Det innefattar tre forskningsprogram och arbetar inomområdena atmosfärforskning, klimatforskning och samhällsgeografi.MRI:s grundidé är att förstärka befintlig FoU i Kirunaområdet och attbygga ut den på så sätt att synergier uppstår mellan de tidigare vetenskaps-öarna. Atmosfärforskningsprogrammet är således nära kopplat till IRF ochklimatforskningsprogrammet bygger vidare på den ekologiska forskningenvid naturvetenskapliga station och den glaciologiska vid Tarfala.Tillsammans med , , universitetoch i MRI:s forskningsprogram.Befintlig undervisningRymdfysikinstitutionen är universitets institution förrymdutbildningar i . Ett tiotal lärare arbetar förnärvarande inom rymdingenjörsprogrammet, en treårighögskoleutbildning som leder till akademisk grundexamen irymdteknik. görs ett årligt intag av 30-35studenter till rymdingejörsprogrammet.Luleå tekniska universitet driver två högskoleutbildningar inomrymdverksamheten i . Ett treårigt program inom geografisktinformationssystem (GIS) med ca 60 studenter startade , en ny civil-ingenjörsutbildning i rymdteknik som startade . Civilingenjörsutbild-ningen påbörjas med ett basår i och avslutas med ca ett och ett halvtårs specialkurser i rymdteknik i Kiruna.Som ovan framförts finns goda förutsättningar för att etablera en rymd-högskola i ska bedriva rymdutbildningar i samt utvecklanätverket mellan forskning-utbildning och näringsliv-samhälle för attdärigenom skapa ett ökat välstånd och en positiv samhällsutveckling i övreNorrland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en rymdhögskola i den 24 oktober 1998Kristina ()()
mot · GM02Ub475 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub475av m.fl. (s)högskolaMälardalens högskola har siktet inställt på att bli universitet. Regeringensställningstagande för universitetsstatus vid högskolorna i , Växjösamt vid har inneburit att möjligheten att bli universitetöppnat sig, , för de regionala högskolorna. Mälardalenshögskola tänker utnyttja den möjligheten.Vid finns mer än 11 000 registrerade studenterinom teknik, naturvetenskap, humaniora, samhällsvetenskap, vårdvetenskap,lärarutbildning och musik. Det är flera än i och i nivå med Örebro.Av studenterna läser på fördjupnings-/forskningsförberedande nivå,dvs ca 2 000 studenter. I mycket liten utsträckning går studenter vid MdHvidare till en forskarutbildning. efter grundexamen är det endast0,av MdH:s studenter som skrivits in på forskarutbildning. Det är klartlägre än vid flertalet andra mindre och medelstora högskolor. En forskar-utbildning kopplad direkt till grundutbildningen skulle märkbart öka möjlig-heterna till en kvalificerad utbildning för forskningsbegåvade studenter.Dessutom kan högskolan ge en mycket kvalificerad forskar-utbildning inom vissa ämnen, exempelvis datateknik.Från och med år 1999 kan efter särskild prövning rätt att anordnaforskarutbildning och utfärda doktorsexamen ges till högskolor. Förutsätt-ningen att erhålla ett vetenskapsområde är att grundutbildning och forskningvid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdetatt forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå.Inom vetenskapsområdena teknik och humaniora/samhällsvetenskap bedömas ha samma förutsättningar att klara enprövning som högskolorna i och samt . Inomteknikområdet kan MdH dessutom ses som det naturliga valet då behovet avflera forskarutbildade är som mest akut just där, som ingen annanny högskola är i närheten av MdH:s bredd och djup inom området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den framtida utvecklingen vid högskola.Stockholm den 28 oktober 1998Margareta ()()()()()
mot · GM02Ub476 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub476av och ()Fristående teologiska högskolorTre fristående teologiska högskolor har examensrätt förviss teologisk utbildning och statsbidrag. Det är Teologiskahögskolan i (gemensam för och ), Örebromissionsskola (som drivs av Nybygget, tidigareÖrebromissionen) och ().Dessa fristående teologiska högskolor tillgodoser viktiga behov i samhälletoch i trossamfunden. Studenttillströmningen är ökande och betydligt störreän det antal platser som högskolorna nu får statsbidrag för.Under år 1997 har det tillkommit en teologisk utbildning vid . har det i anordnats teologiskutbildning av genom avtal med . Denna utbildning lades ner av den 30 juni 1997.Högskoleverket har tillstyrkt ansökan från Ersta-Sköndalhögskola om examensrätt för högskoleexamen i teologi, 80 poäng. Ärendetom examensrätt ligger nu hos regeringen. Den teologiska utbildningen vidErsta-Sköndal högskola arbetar med samhällsperspektiv och bearbetarkritiskt evangelisk-luthersk teologi.Vi anser att de fristående teologiska högskolorna, eftersom de fyller enviktig samhällsfunktion, bör få möjlighet att expandera. har detbeslutats om en kraftig ytterligare utbyggnad av den grundläggande högsko-leutbildningen. Flertalet av de då tillkommande platserna är fördelade mellande statliga högskolorna och stiftelsehögskolorna och Högskolan iJönköping. Inom ramen för det utrymme som i budgetpropositionen finnsavsatt för senare fördelning bör enligt vår mening de fyra ovan nämndafristående teologiska högskolorna få utökade uppdrag och utökade statsbi-drag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökade uppdrag och utökat antal studieplatser till de fyrafristående teologiska högskolorna.Stockholm den 28 oktober 1998Mariann ()()
mot · GM02Ub477 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub477av m.fl. (s)DistansutbildningRegeringen konstaterar i budgetpropositionen, atthögskolepolitiken är en del av en helhet, en strategi för ettdemokratiskt samhälle, där kunskap, forskning och kulturutvecklar och förnyar samhället och ger enskilda människorstörre frihet. Man slår vidare fast, att en stor del avhögskolans undervisning och examination fortfarande sker ialltför traditionella former och att det pedagogiskaförnyelsearbetet måste ges högre prioritet.Ett sätt att öka möjligheterna för stora grupper i vårt land att studera påeftergymnasial nivå är att förbättra möjligheterna till distansstudier.Regeringen konstaterar också att alla inte kan resa till en högskoleort för attstudera och att distansstudier är en möjlighet för dessa människor.Regeringen påpekar vidare, att utvecklingen pekar på att intresset fördistansutbildning fortsätter att växa och att den nya tekniken rätt utnyttjadmed sina möjligheter till interaktivt lärande och kunskapssökande kaninnebära en omvälvning både av högskolornas undervisning och dess räck-vidd.Distansutbildningskommittén tillsattes av regeringen för attföreslå en strategi, som långsiktigt skulle främja utvecklingen i hela landet avde möjligheter till distansutbildning, som den moderna informationsteknikenerbjuder. har beräknats för ett nytt centrum, som föreslåsinrättas i och som ska arbeta för att stimulera distansutbildningoch vidare föreslås att minst 1 500 av de tillkommande platserna år 2000skall avsättas till distansutbildning och decentraliserad utbildning.Avsnittet "Högre utbildning och forskning" i regeringens budget-proposition avslutas med att regeringen konstaterar att behöriga sökande,trots högskolans utbyggnad, inte kan beredas plats och att den socialasnedrekryteringen till högskolan måste undanröjas.I är distansutbildning på högskolenivå ensjälvklar utbildningsform tillgänglig vid lärocentra i länets samtliga kom-muner - en utveckling som varit mycket positiv eftersom den eftergymna-siala utbildningsnivån i länet länge legat på en alltför låg nivå. Enutvärdering från har dessutom visat på mycketgynnsamma effekter på sysselsättningen i vårt län och distansutbildningarförlagda till lokala studiemiljöer har nått nya målgrupper, som traditionelltinte påbörjar högskolestudier. Man kan vidare konstatera att examinations-graden är lika hög vid distansstudier som vid traditionella högskolestudier.Regeringen betonar vikten av möjligheten till distansstudier och dessutomnödvändigheten av pedagogiskt förnyelsearbete, vilket vi tycker är mycketpositivt. Vi anser emellertid, att högskolorna behöver någon form av incita-ment som gör att de finner det angeläget att satsa på distansutbildning och vimenar vidare att det i större utsträckning bör vara möjligt att genomföraförsök med utbildningar baserade på de specifika behov som kan finnas iolika regioner i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansutbildning på högskolenivå.Stockholm den 26 oktober 1998Agneta Brendt (s)()()()()
mot · GM02Ub480 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub480av m.fl. (s)universitetRegeringen beslutade att ges ställning som universitet från och med 1 januari1999. Detta beslut är mycket glädjande och är av storbetydelse för utvecklingen och tillväxten i får också tolkas som en viljeyttring fån regeringenom att slå vakt om och stödja en fortsatt utveckling ochkvalitetshöjning av verksamheten i vad det gällersåväl grund- och forskarutbildningarna som forskningen ochförutsättningarna att lyckas med den s.k. tredje uppgiften.Det nya universitet kommer bl.a. att satsa på att utveckla forskning ochforskarutbildning inom flervetenskapliga verksamhetsområden, vilket ocksåkommer att bidra till ett antal profilskapande program så som inom skogs-industri, miljö, kommunikation, skola-barn, tjänster, turism m.m. Dennaambition förutsätter att tilldelas och tillåts expanderainom samtliga vetenskapsområden.Det är i det sammanhanget angeläget att markera de nya förutsättningarsom råder vad gäller planering av en kraftig utbyggnad av forskar-utbildningarna som bl.a. innebär att en garanti skall finnas för doktoran-dernas finansiering. Vidare är det angeläget att ha ett bibliotek med högstandard som kan tillhandahålla den nödvändiga mångfalden av publika-tioner och samlingar samt tillgången till modern informationsteknik såsomdet anstår ett universitet.Den tredje uppgiften, som innebär att lärosätet skall samverka med detomgivande samhället är ett viktigt åtagande för ett blivande universitet iVärmland. En nödvändig förutsättning för att få en bra utveckling inom dettaområde är att kunna skapa mötesplatser och dialoger med "den akademiskavärlden", representerade av det blivande , samt representanterfrån näringsliv, kommuner, landsting och allmänhet. Då det i storutsträckning saknas erfarenhet av liknande samarbete i länet är det realistisktatt tro att det behövs en hel del tid innan det har utvecklas nya och effektivasamverkansformer.Utvecklingen till att bli ett fullvärdigt universitet med hög kvalitet i såväldjup som bredd måste få ta tid och kräver i många stycken en viss mognads-process. Men det är också viktigt att vara klar över vilka speciella förutsätt-ningar som råder för varje lärosäte för att statsmakterna och övriga aktörerska kunna vara behjälpliga i utvecklingsprocessen. Denna motion har velatlyfta fram och aktualisera några av de förutsättningar som enligt vår meningmåste vara utgångspunkter för en utveckling av mot ettfullvärdigt universitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av mot ett fullvärdigtuniversitet.Stockholm den 28 oktober 1998Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GM02Ub702 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub702av ()Studiemedel på gymnasial/eftergymnasial nivåCentrala beviljar studiemedel för studier pågymnasial nivå under sammanlagt sex terminer. Detta gäller i principoavsett vilka utbildningsanordnare den studerande väljer. studerande på folkhögskola på samma sätt som studerande inomkommunal vuxenutbildning.När det gäller eftergymnasial utbildning finns emellertid vissa oklarheter.Inom folkhögskolan är det endast fritidsledarutbildning som räknas someftergymnasial utbildning, när det gäller erhållande av studiemedel. Deelever som skaffar sig kantorsutbildning på en folkhögskola kan däremot intefå studiemedel för eftergymnasial utbildning, trots att skolorna kräverallmän/grundläggande behörighet för att påbörja dessa studier. Kantorsut-bildningen är tvåårig, två gånger 40 veckor.Men musikhögskolorna anser att dessa elever redan tillgodogjort sig såstor del av en kommande högskoleutbildning att de ofta får tillgodoräkna sig40 högskolepoäng för den kantorsutbildning de skaffat sig på en folkhög-skola när de t.ex. fortsätter med studier för organistexamen.Den som genomgår kantorsutbildning utanför folkhögskolan kanemellertid erhålla studiemedel för eftergymnasial utbildning. Det gäller omman väljer att studera på i eller på Stora Sköndal.Utbildningen sker efter samma kursplaner och på samma nivå och utbild-ningens längd är densamma som på en folkhögskola men likställer ändå inte utbildningarna när det gäller att godkännastudiemedel för eftergymnasial utbildning. Detta förhållande gör att studentersom redan maximalt utnyttjat studiemedel för gymnasiestudier väljer någonav de skolor där kantorsutbildningen räknas som högskoleutbildning.Det måste givetvis betraktas som orättvist när en utbildning med sammakrav på förkunskaper och med samma innehåll och längd på vissa orterräknas som gymnasiestudier och på andra orter som eftergymnasiala studier.Utbildningarna konkurrerar inte på lika villkor om sina studenter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ändringar i tillämpningen avstudiemedel i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Lars ()
mot · GM02Ub703 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub703av och ()Återbetalning av studielånReglerna för återbetalning av studielån skiljer på den som väljer attstanna kvar i och den som väljer att bosätta sig utomlands.Person som stannar i betalar av sina studielån med fyra procentav sina samlade inkomster (vissa avdrag får göras) . Person somväljer att flytta utomlands, för , måste betala av sin skuld oavsett inkomster. Skillnader i belopp perår kan bli betydande.Nu när gränser öppnas allt vidare, människor och annat rör sig mellanländer, är det otillständigt att ha olika system för återbetalning av studielån,beroende på var man är bosatt. Myndigheter borde uppmuntra människor tillatt skaffa sig internationella erfarenheter. Detta gagnar landet . Deregler som finns underlättar inte för den som vill pröva sina vingar ochbredda sin erfarenhet. Det är få förunnat att direkt efter slutförda studier fåett väl avlönat arbete, även utomlands, som gör det möjligt att betala av storaskuldbelopp. Många får börja sin bana i ett annat land med en liten lön somskall räcka till mycket, precis som här i Sverige.För att stimulera flera att skaffa sig internationella erfarenheter bör manfinna ett system för återbetalning av studielån som gäller alla oavsett om manbor i eller utomlands.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetliga regler för återbetalning av studielån.Stockholm den 23 oktober 1998Cecilia ()()
mot · GM02Ub704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub704av ()StudielånAvskrivning av studielån kan vara en följdverkan av de anståndsreglersom gäller för EU-anställd i , arbetstagare i bosatta iSverige samt anställda vid utländska ambassader i . Dessagrupper deklarerar i allmänhet sin inkomst utomlands och de har alltsåingen inkomst i Sverige.För studiemedel tagna efter 1989 gäller att av den deklareradeinkomsten skall återbetalas. Om individen inte har någon inkomst behöverhon eller han inte heller betala av studiemedlen och får alltså anstånd meddetta. Vid anställning och bosättning utomlands är annars huvudregeln att entjugondel av beloppet återbetalas per år.Inom finns ett avtal som reglerar var bosatta i gränskommunerskall beskattas. Avtalet finns infört i lagen om dubbelbeskattningsavtalmellan de nordiska länderna. Generellt gäller att inkomsten deklareras ochbeskattas i bosättningslandet. gäller dock attinkomster intjänade i med vissa undantag också skall beskattas där.Enligt internationellt vedertagna principer gäller att löneinkomsten alltid fårbeskattas i den stat där arbetet utförs. beskattningsanspråk enligtlagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta baseras på dennaprincip, liksom modellavtal. mellan denordiska länderna utgör alltså ett undantag.För återbetalningsskyldiga av studiemedel tagna gäller att an-stånd förutsätter en anståndsansökan. gör då enindividuell bedömning på basis av de i ansökan angivna uppgifterna.Flera års anstånd med studiemedelsavgiften påverkar storleken på denskuld som eventuellt blir avskriven, enligt de nya reglerna, då studiemedels-tagaren fyller 65 år.Av en uppskattning av omfattningen av antalet berörda EU-anställdaframgår att de uppgår till ett hundratal. Nuvarande regler som befriar EU-anställda i från att åtbetala sina studielån är inte rimliga. Denjämförelsen med anställning vid en utländsk ambassad som anförs är inteförsvarbar med den utformning vi har på dagens EU-samarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för återbetalningsskyldighet av studiemedel för EU-anställda i bör likställas med de regler som gäller för bosatta iSverige.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()