mot · GM02N336 · 1998-10-28 00:00:00 — har utländskaägare och spekulativa intressen ökat sin ägarrepresentation i . Vimenar att det kollektiva sparandet och offentliga institutioner kan spelaviktiga roller som såväl riskkapitalförsörjare som stabila och aktiva ägar-intressen i svenskt näringsliv. AP-fondernas placeringsrättigheter i aktier bördärför utvidgas. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur det kollektivapensionssparandet kan utnyttjas för aktiva näringspolitiska insatser förförnyelse och ökad sysselsättning i det svenska näringslivet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6.5 InnovationspolitikInnovationer betyder nyskapande. Innovationer i betydelsen nyproduktionsteknik och nya produkter förklarar huvudparten avproduktivitetsökningen över tiden. Innovationsstöd är en del av deoffentliga subventionerna av näringslivet och är framförallt inriktade påtillväxt och förnyelse. I innovationsstödet ingår t.ex. FoU-stöd,småföretagsstöd, exportstöd och visst regionalpolitiskt stöd. Teoretisktmotiveras innovationsstödet med s.k. marknadsmisslyckanden. Utanoffentligt stöd är företagens intresse av att satsa på forskning, utvecklingav nya produkter och ny teknik otillräckligt ur samhällsekonomisksynpunkt. Det behövs alltså offentliga insatser för att påverka företagensbeteende på ett sätt som ger bättre samhällsekonomisk och socialavkastning.Det finns flera olika orsaker till att företag i en marknadsekonomi harotillräckliga motiv till förnyelse. För det första är man rädd för att andraföretag snabbt ska få del av forskningsresultat och därmed minska företagetsavkastning på uppfinningen, den nya produkten etc. Det betyder att det finnsen motsättning mellan samhälls- och företagsintresset. Det enskilda företagethar intresse av att på egen hand lägga beslag på en uppfinning, för att på såsätt njuta den fulla avkastningen. Däremot har samhället intresse av attuppfinningar och kunskaper snabbt sprids till flera producenter så att produk-tiviteten och välfärden stiger. Patentlagstiftning är ett medel att försökareglera denna intressemotsättning. Men den är otillfredsställande ur såvälsamhällets som företagens synpunkt. Det behövs också offentligt innova-tionsstöd. Problemet är följaktligen att den samhällsekonomiska vinsten avuppfinningar är större än den företagsekonomiska vinsten - och innovations-stödet är medlet att korrigera denna intressemotsättning.Ytterligare ett argument för offentligt innovationsstöd är att mindre företagoch enskilda uppfinnare är obenägna att ta de ekonomiska risker som detinnebär att utveckla en innovation. Den privatekonomiska risken kan dockreduceras genom samhälleligt innovationsstöd.Det tredje huvudargumentet för innovationsstöd är att tillgången på kapitalför t.ex. forsknings- och utvecklingsinvesteringar ofta är begränsat förmindre företag. Långivare på den öppna marknaden kan också vara allmäntskeptiska mot företag som vill investera i riskabla FoU-projekt. Det ärytterligare ett argument för att samhället bör gå in med riskkapital.Vänsterpartiet menar att det finns ett långsiktigt produktivitetsproblem isvenskt näringsliv. En viktig orsak till detta är sammansättningen avindustristrukturen. Jämfört med ett genomsnitt för harSverige en betydligt lägre andel FoU-intensiv industri, dvs. en lägre andelframtidsinriktad industri. Enkelt uttryckt har vi för mycket enkel ochråvarubaserad industri som massa- och pappersindustrin samt bilindustri, ochför lite kunskapsintensiv tillverkning som elektronisk och kemisk industri.FoU är också koncentrerad till några få företag som och koncentration kan vara riskabel, en breddning är av största vikt närdet gäller företag som är FoU-starka.Andelen svensk industriproduktion som härrör från FoU-intensivabranscher har minskat betydligt , dvs parallellt meden allt sämre produktivitetsutveckling. En viktig orsak till detta är attomvandlingstrycket varit för svagt. De stora nedskrivningarna av kronkursensedan andra har gjort att företagen inte har behövtanstränga sig tillräckligt för att förnya sig, för att bli konkurrenskraftigare.Tvärtom har man valt att skydda sig genom defensiva strategier, genomexpansion på gamla produktområden och sammanslagningar - s.k. fusioner -med andra företag. Den ekonomiska politiken har i allt för stor utsträckningvarit inriktad på att stärka företagens "konkurrenskraft" och därmedförsummat företagens "utvecklingskraft".Låga löner, låga arbetsgivaravgifter samt höga vinster och svag valuta gerett minimalt omvandlingstryck - det skyddar gamla och föråldrade näringar.En politik för omvandlingstryck bör hålla fast vid den solidariska löne-politiken, vid den höga arbetsgivaravgiften, höga skatter och ett stortoffentligt sparande. För de enskilda företagen är det den förväntade vinstensom styr investeringar och bestämmer sysselsättningsutvecklingen.Vänsterpartiet anser också att vi bör hitta vägen tillbaka till fasta växel-kurser och stabilitet på de internationella penningmarknaderna. Den instabili-tet och oro som rått får djupt odemokratiska konsekvenseroch förhindrar en politik för full sysselsättning och sociala framsteg. Detsamarbete som krävs för att få fungerande regler på finansmarknaderna ochfasta växelkurser kan emellertid inte vara begränsat till EMU. Det avgörandeär att vi får en samverkan mellan världens tunga ekonomiska nationer, enligtmodell från Bretton . Ett stabilt förhållande mellan dollarn, yenen ochD-marken, och ett reducerat utrymme för kortsiktiga spekulationer, skullekunna öka förutsättningarna för en progressiv sysselsättnings- ochtillväxtpolitik i alla länder. Det skulle minska trycket på räntorna, möjliggöraen mer expansiv finanspolitik och reducera kostnads- och inflationstrycketgenom en snabbare produktivitetsutveckling.Problemet i svensk industri är inte så mycket omfattningen av FoU-investeringarna som användandet av kunskapsintensiva produkter. Inno-vationspolitiken måste därmed ta sikte på att påverka industristrukturen.Detta kan ske på i huvudsak fyra olika sätt:1. Staten kan stimulera investeringar i kunskapsintensiv produktion, bl.a.genom att subventionera räntor eller erbjuda räntefria lån för investeringar isådan tillverkning.2. Riskkapitalbolagen bör styra kapitalströmmarna mot FoU-intensivproduktion och nyföretagande. Det förutsätter emellertid att staten tar ettstörre ansvar för riskkapitalbolagens verksamhet.3. Den offentliga teknikupphandlingen bör styras av och medvetetinriktas på att stimulera innovationer, inte minst på miljöområdet.4. Staten kan bidra till att bygga upp kontaktytor mellan företag, universi-tet och uppfinnare, t.ex. flera forskningsbyar.En sådan innovationspolitik skulle otvivelaktigt stärka omvandlingen avdet svenska näringslivet i långsiktigt produktivitetsbefrämjande riktning. Detförutsätter emellertid att den inskränkta nyliberala hållningen i ekonomisk-politiska frågor överges. Staten spelar en mycket betydelsefull roll när detgäller att skapa förutsättningar för framtida tillväxt och framtida välfärd.Ny tillverkning och nya produkter är det som skapar förutsättningar förframtida konkurrenskraft och framtida välfärd. Rationaliseringar inom dengamla ekonomiska strukturen är inte tillräckligt. Ska vi kunna öka effektivi-teten parallellt med sysselsättningen måste vi inrikta oss på nyskapandeproduktion. Och förnyelse förutsätter innovationspolitik, mer pragmatismoch mindre liberal dogmatism vad gäller marknadskrafternas välsignelser.6.6 Ett grönt näringslivFramtidens näringsliv är en del av ett kretsloppsbaserat samhälle varsmiljöpåverkan är försumbar. Det betyder att näringslivet baserar sinproduktion på återvunna råvaror eller förnyelsebara material. Utsläppenär försumbara och rubbar ej de ekologiska nätverken. För att nå dit krävsomfattande förändringar som helst måste ske inom en generation. Längretid ger allt för många irreversibla miljöskador och kan leda till ohållbaratillstånd. Se exempelvis motion om klimatförändringar.Det positiva är att denna omställning skapar både sysselsättning och bättremiljö. Slutmålet är att samhället är i balans med naturen sommänniskor har individuell balans mellan fritid och arbetstid.Sverige har i ett europeiskt perspektiv goda förutsättningar för ett gröntnäringsliv. Vi har stora tillgångar på förnyelsebara naturresurser, storamarktillgångar och vi har en hög teknologisk standard i kombination med enhög utbildningsnivå. Miljöomställning skapar också sysselsättning av väldigtolika karaktär och med god regional spridning. Avvecklingen av kärnkraftenbetyder att 8 000 jobb försvinner i kärnkraftsindustrin men skapastiotusentals arbetstillfällen runt om i landet inom biobränslesektorn.I samarbetet med berörda instanser i näringslivet bör branscher, områdenoch tekniker identifieras, som har tillväxtpotential inom detta framtidauthålliga samhälle. Det är också god ekonomi att satsa på det som Sverigeeller regioner därav är världsledande på. Svenskt näringsliv - och detframtida gröna näringslivet i allt högre grad - agerar och verkar på en globalmarknad. En fördel med detta är att vi kan utveckla både gamla och nyabranscher som har bra projekt eller produkter. Vår pappers- och massa-industri är förvisso en gammal industrigren, men har system med slutnaprocesser, återvinningsbara produkter och hög självförsörjningsgrad när detgäller energi. Och de är världsledande i sina produktsegment.Med fortsatt teknisk utveckling i kombination med allt strängare miljö-lagstiftning och krav från allt grönare kunder och konsumenter ser framtidenljus ut. Att däremot pumpa in statligt stöd - direkt eller indirekt - i gamlaverksamheter som inte klarar denna omställning är kontraproduktivt.Nya sektorer inom medicin, bioteknik, avancerad verkstadsteknik, förny-bara energislag, administrativa system, etc är i princip kretslopps-anpassade och utgör ryggraden i det framtida svenska näringslivet. Miljö-teknik är ett oklart begrepp men när rapporter visar att svensk miljöteknikhalkar efter sina utländska konkurrenter är det att det nya Närings-departementet får som en huvuduppgift att vända denna tendens.Statens stöd till denna omvandling bör i huvudsak ligga i utbildnings-väsendet, information, successiv modernisering av lagstiftningen och enskattelagstiftning som åtminstone inte motverkar de övergripande syftena.Det är också fråga om kraftfulla internationella insatser på dessa områden.Skattelagstiftningen ska vila på principen om att förorenaren betalar och påskatteväxling dvs att mänskliga arbetsinsatser ska bli billigare och verksam-heter och produkter som belastar miljön ska bli dyrare.I sista hand och i undantagsfall ska direkt ekonomiskt stöd användas.Staten satsar i dessa syften - lokalainvesteringsprogram, kretsloppsmiljarder, energisstöd, jordbrukets miljö-program. För att starta processer och utveckla kretsloppsanpassade inno-vationer kan detta accepteras men det ska ske med stor försiktighet och intebli en regel.Vänsterpartiet anser exempelvis att den svenska staten inte kan ståoverksam när en så stor del av svensk industri, som bilindustrin utgör,uppvisar tecken på svårigheter att klara de internationella miljökraven på enallt kärvare marknad. regeringar har initierat fordonstekniskaforskningsprogram m.m. men behövs ett fördjupat samarbete mellanstaten, bilindustrin och dess underleverantörer. I ett fördjupat samarbete kankretsen av intressenter vidgas till bränsletillverkare, miljöorganisationer ochkonsumentorganisationer. Ett sådant fördjupat samarbete bör initieras avNäringsdepartementet och regeringens samarbetspartner i . Måletskall vara att om möjligt ta fram ett miljöanpassat, energisnålt vägfordonsom dels klarar miljömålen, dels kan trygga fortsatt svensk bilindustri. Detskall också vara ett fordon med relativt lågt pris, en miljöanpassad folkvagn.Inte minst den växande marknaden i skulle vara ett mål för ettsådant relativt billigt men modernt fordon.7 Arbetsmarknad och arbetsliv7.1 Mål och analysmetoderDet nya sysselsättningsmålet som regeringen infört är viktigt somkomplettering till målet att halvera den öppna arbetslösheten. Måletmåste också omfatta nyckeltal angående den könssegregeradearbetsmarknaden, arbetstidsmönstret (hel/deltid), kontraktstyper (fast/tillfällig) och nationella och regionala syselsättningsmönsteravseende personer med funktionshinder, olika invandrar-, ålders- ochutbidningsgrupper.Analysverktygen för att bestämma arbetsmarknadens funktionssätt börutvecklas och göras mer realistiska. Det ofta åberopade men oklara NAIRU-begreppet leder lätt till en politik som på grund av förespeglade inflations-risker inte tar itu med de strukturella problemen utan istället väljer bort entillväxtorienterad makroekonomisk politik. OECDs index över arbetsmark-nadsreglering som ett mått på och flexibilitet på arbetsmarknaden bygger påatt lagstiftade rättigheter för löntagarna och centrala kollektivavtal skulleutgöra problem för sysselsättningstillväxt.Vänsterpartiet menar att arbetsmarknadens effektivitet och anpassnings-förmåga borde avse sysselsättningsgrad och hur produktivitet ochreallöner utvecklas. Grad av integration och jämställdhet liksom utbildnings-nivå och kompetensutveckling borde även väga tungt. Förmåga till teknik-förnyelse och institutionaliserade former för flexibla avtalslösningar som kanhantera förändringar i arbetslivet är också viktiga ingredienser i en rättvisoch hållbar tillväxtstrategi. Det finns anledning att utveckla nya analys-metoder och realistiska mått för arbetsmarknadens effektivitet.7.2 Reformera arbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken har blivit överlastad och tappati effektivitet och trovärdighet. Inom ramen för en tillväxtorienteradekonomisk politik måste arbetsmarknadspolitiken reformeras. Ansvaretför arbetsmarknadspolitiken är statligt men en systematiskt genomförddecentralisering är nödvändig för att effektivt genomföra den.Vänsterpartiet anser att lappverket av traditionella rigida regelsystem ochallehanda försöksverksamheter och frizoner successivt bör ersättas av enförenklad nationell arbetsmarknadspolitik utan volymkrav som tillåter ettstarkt lokalt inflytande över den konkreta utformningen. Vänsterpartietnoterar att regeringen i någon mån är beredd att ompröva politiken i denriktning som vi förordat. Men mer behöver göras.Arbetsmarknadspolitiken bör koncentrera sig på förmedlingsverksamhetoch att minimera långtidsarbetslöshet och s.k. rundgång liksom att brytakönssegregeringen. Då kan den bidra till att arbetsmarknaden fungerareffektivt så att människors kapacitet tas tillvara. Den enskilde individen skallstå i fokus och meningsfulla individuella handlingsplaner skall styrainsatserna. Kvalitet bör gå före kvantitet. Inflationsdrivande flaskhalsar skallmotverkas och insatser för utbildning och yrkesmässig rörlighet prioriteras.Lågkvalitativa åtgärder som ALU, API och OTA av typen "gratis arbets-kraft" med betydande undanträngningseffekter skall successivt avvecklas ochersättas av kombinationer av utbildning och praktik i olika former.Utbildningsalternativen bör göras mer attraktiva. Det lägsta utbildnings-bidraget bör höjas till nivån för a-kassans grundbelopp. Stimulans-bidrag för bristyrkesutbildning och merkostnadsersättning för studier utanförhemorten bör också införas för att skapa rätta incitament för en aktiv arbets-marknadspolitik.Åtgärder som ligger nära den ordinarie arbetsmarknaden och som kom-binerar utbildning och praktik är effektiva och skapar dynamik på arbets-marknaden. Ett system med jobbrotation där arbetslösa utbildas till vikarieroch den ordinarie personalen i sin tur vidareutbildar sig innebär en vidare-utveckling av de s.k. utbildningsvikariaten och har med framgång prövats iDanmark. Denna inriktning kräver att arbetsförmedlarna rör sig mer ute påarbetsplatserna där man kan lära sig mest om framtidens kompetensbehov.7.3 Hotet om både omfattande arbetslöshet ocharbetskraftsbrist blir alltmer aktuelltFlaskhalsar gör sig märkbara inom IT-branschen trots att det sedanmånga år stått klart att detta var en framtidsbransch. Dessutom finnsväxande rekryteringsproblem inom vård-, omsorgs- ochutbildningsområdet. Inte minst på grund av arbetskraftens åldersstrukturmen även till följd av icke konkurrenskraftiga arbets- och lönevillkorförvärras problemen inom denna kvinnodominerade sektor. Detta visarhur arbetsvillkor och kompetensförsörjning är centrala ingredienser i enframåtsyftande politik för en balanserad arbetsmarknad liksom attlångsiktighet är nödvändigt i en politik där arbetslivs- ocharbetsmarknadspolitik går hand i hand.Det är även viktigt att arbetsmarknadspolitiken integreras i närings- ochregionalpolitiska strategier för att få god effekt. Då kan förutsättningarskapas för att ta tillvara lokala initiativ för nya jobb. Betydande delar av denstrukturella arbetslösheten är betingad av branschproblem, regionalaobalanser och otillräckliga utbildningsnivåer. Arbetsmarknadspolitiken kankomplettera andra initiativ men inte ersätta dem. Det är näringspolitikens rollatt bidra till en strukturell omvandling av företagssektorn så att fram-tidsjobben kan tillskapas. En lokal samverkan och helhetssyn måste till så attinte regelsystem och myndigheter hindrar utvecklingskraften.7.4 Arbetsmarknad för allaMer bör göras för att stödja särskilt utsatta grupper som hotar attmarginaliseras i arbetslivet, t.ex. funktionshindrade, invandrare, äldreoch lågutbildade. Arbetsmarknaden bör i mycket större utsträckninggöras tillgänglig för alla människor. Nya rapporter talar om att alltfler avde arbetslösa inte längre "är gångbara på arbetsmarknaden". Det handlartill stor del om utbildningskrav men lika ofta om fördomar mot äldre ochfunktionshindrade och till och med om rasistiska attityder.Diskrimineringen i arbetslivet måste bekämpas på ett effektivt sätt. Detfinns anledning att vara selektiv när det gällersysselsättningssubventioner. Lika väl som olika utsatta grupper har olikabehov och förutsättningar har potentiella arbetsgivare olikaförutsättningar och betalningsförmåga. När det gäller lönebidragens rollfinns det t.ex. anledning att behandla ideella föreningar annorlunda änövriga arbetsgivare.Samtidigt som arbetsmarknaden ratar allt fler har socialförsäkringensregelverk stramats upp. I denna fälla har allt fler hamnat med försörjnings-problem och otrygghet som följd.För att nå framgång bör lokala erfarenheter tas tillvara. I samspel medfolkrörelser och lokalt näringsliv kan den långtidsarbetslösas passivitetbrytas och individernas aktivitet anpassas till var och ens förmåga och behov.En meningsfylld arbetssituation i den lokala milön främjar hälsa ochvälbefinnande. Den process som startats med metoden "Det finns bruk föralla" i några kommuner i har lämnat viktiga lärdomar. Detfinns anledning att se över arbetsförmedlingarnas organisation i förhållandetill alternativa lokala organisationsformer för arbetslöshetsbekämpning.Särskilt viktigt är att åstadkomma samverkan och avskaffa hinder när detgäller den del av arbetsmarknadspolitiken som vetter åt socialpolitiken.Frågor kring rehabilitering, tillskapandet av anpassade arbetsplatser ochmeningsfulla aktiveringsinsatser kräver mycket lokalt samarbete mellanmyndigheter, företag och frivilliga organisationer. Delar av försöken att upp-rätta s.k. övergångsarbetsmarknader faller inom ramen för vad som brukarbenämnas - den sociala ekonomin - och omfattar såväl den offentliga ochideella sektorn som näringslivet. Många aktiviteter berör viktiga områdensom sociala tjänster och miljöarbete ofta kombinerat med utbildning.Finansieringen handlar om en blandning av marknadslön, offentliga budget-anslag och bidrag från socialförsäkringar. Ur många synvinklar finns det skälatt strukturera detta område bättre och avskaffa administrativa och finansiellahinder för ett för individen bra lokalt arbete.7.5 Arbetsgivarnas ansvarArbetsgivarna bör ta ett väsentligt större finansiellt ansvar förarbetskraften än vad som gäller . Ett slags "just in time"-arbetsmarknad har utvecklats där stora delar av kostnaderna förrekrytering, introduktion, praktik, kompetensutveckling, rehabilitering,anpassade arbetsplatser m.m. lastas över på staten, kommunsektorn,socialförsäkringarna och individen. På samma sätt innebär de slimmadeorganisationerna, de konjunkturanpassade arbetstiderna och de kortaanställningskontrakten att a-kassan och individerna får bära kostnadernaför verksamheternas anpassningsförmåga. För ungdomar och andranytillträdande på arbetsmarknaden är nuvarande förhållanden ett uttryckför en oacceptabel segregering. Arbetsmarknadspolitiken får aldrig urartatill att - i brist på en adekvat utbildnings- och rekryteringspolitik - förseföretag och andra arbetsgivare med billig arbetskraft.Dessa omständigheter bör föranleda reformer som omfördelar kostnads-ansvaret och ger upphov till en annan rollfördelning inom arbetsmarknads-politiken. En lagstiftning som föreskriver ett betydande kostnadsansvar förarbetsgivarna och kompletteras med ett system för vinstdispositioner därlöntagarna ges inflytande bör till som grund för central avtalsreglering. Mennya samarbetsmönster behövs också där det lokala och regionala arbetslivetsaktörer bör engageras mycket mer i genomförandet av en effektiv ochsolidarisk arbetsmarknadspolitik har drivit kravet på s.k.obligatoriska praktikplatser på stora och medelstora arbetsplatser. Initiativ avdenna typ bör genomföras mycket snart. För att få till stånd avtalade lärlings-och praktikantplatser av hög kvalitet bör parterna på arbetsmarknaden drasmed i arbetet mycket mer . har länge drivit kravet påframtidsfonder som en metod att förverkliga kompetensutveckling i arbets-livet. Vi förutsätter nu att ett system med betydande medfinansiering frånföretagen och byggt på avtal mellan parterna kan sjösättas inför 2000-talet.7.6 Reformera arbetslivspolitikenArbetslivet genomgår en djupgående förändring. Sysselsättningen harblivit instabil, anställningskontrakten alltmer osäkra och arbetstidernamer varierade. Lågutbildade har svårare att komma tillbaka tillarbetsmarknaden. Såväl unga som äldre har drabbats av denna utvecklingoch invandrare och funktionshindrade allra värst. Vi har fått helt nyastrukturproblem på arbetsmarknaden men det saknas effektiva verktyg attupprätthålla människors trygghet och inflytande.Alltfler kvinnor finns i ofrivilligt deltidsarbete och de är överrepresentera-de i tidsbegränsade anställningar och speciellt i de otryggaste formerna.Könsuppdelningen på arbetsmarknaden syns i fördelningen av betalt ochobetalt arbete, fördelningen mellan yrken och branscher och i fördelningenav positioner och makt i arbetslivet. Detta avspeglas i orättvisa ochkönsdiskriminerande lönerelationer och sämre arbetsvillkor.Kvinnors lönearbete har ändrat på det traditionella lönearbetsmönstret.Arbetskraftsdeltagandet varierar mer över livscykeln. Atypiska arbetsvillkorpräglas alltmer av tjänstesektorn där kvinnor dominerar. Nedskärningar inomden offentliga sektorn har ryckt undan grunden för många kvinnorsekonomiska trygghet. Det förändrade genuskontraktet har skapat en osäkrarelivssituation. De sjunkande födelsetalen är ett tecken på detta.Den flexibilitet som följer av en avreglering av arbetsmarknaden omför-delar omställningens ekonomiska och sociala kostnader från företagen tillsamhället och de anställda. Den leder till att anpassningen ensidigt beslutasav arbetsgivaren. Resultatet blir otrygghet och rättslöshet som snarastförhindrar en produktiv förändring. Det är varken humant eller rationellt attanställda exploateras i kortsiktiga flexibla arbetsformer som ofta åsidosätterkompetensutvecklingen.Den produktiva rättvisans strategi bör bygga på en stabil sysselsättning. Ensund lönebildning bör kunna fungera utan att tämjas av massarbetslöshetensarbetsutbud. Konjunkturella variationer och strukturella förändringar skallmötas genom att variera den totala lönekostnaden och det totala tidsuttagetpå ett solidariskt sätt.