mot · GM02Ub483 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub483av m.fl. (kd)Universitet och högskolorInnehåll1 InledningHögskolans kvalitet och effektivitet kan mätas ur två olika perspektiv,nämligen studentens och samhällets. För den studerande är en brahögskoleutbildning en god investering som inte bara erbjuder godaförutsättningar för sysselsättning, utan även stimulerar till kritiskttänkande och personlighetsutveckling. För samhället är en välfungerande högskola grundläggande för den nationella konkurrenskraftenoch välfärden. Grund- och spetsutbildningen måste vara väl balanserad.Forskarutbildningen och forskningen är dessutom en förutsättning för enförnyelse av samhället.Vi kristdemokrater vill understryka betydelsen av utbildning på alla nivåeroch genom hela livet för en positiv utveckling både för den studerande självoch för samhället. I statsbudgeten måste därför utbildningen inta en viktigoch högprioriterad plats. arbetar för det som brukar kallasfri dimensionering, det vill säga att alla behöriga sökanden i normalfalletskall antas till den utbildning de önskar. En ytterligare utbyggnad är därförangelägen, men kvantitet får inte ersätta kvalitet. Vi kristdemokrater vill seen välplanerad utbyggnad i jämn och hög takt, där utbyggnaden av grund-utbildning och forskning går hand i hand.2 Statens och högskolans respektive rollerHögskolan har genomgått stora förändringar, bland annathar universitet och högskolor vunnit en större frihet. Det är olyckligt attregeringen inskränker och motarbetar den.Det märks till exempel i frågor som rör antagningen. I stället för att låtalokala förhållanden påverka och färga antagningsproceduren vill regeringenbesluta om behörighetskriterier, urvalsmetoder och förkunskapskrav centralt.Vi kristdemokrater anser att det enda som ska fastställas på central nivå ärkrav på mångfald och jämställdhet. Statens viktigaste roll i det härsammanhanget är annars att vara garant för högskolesystemet som helhet -dess kvalitet och effektivitet. Dessutom ska staten garantera att den högreutbildningen är avgiftsfri samt att det finns ett tillräckligt utbildningsutbud.Det gäller vidare regeringens syn på hur högskolans ledning och styrelseskall utses. Beslut har tagits som minskar högskolornas inflytande över vilkapersoner som skall ingå i styrelsen. Ordföranden, som är sammaperson som rektor, utses numera av regeringen och inte av högskolan självsom föreslagit. Detta innebär en uppenbar risk för att denpolitiska styrningen av högskolornas verksamhet och inriktning ökar ochleder till att villkoren för självständig forskning och högre utbildning iSverige äventyras. Den kristdemokratiska synen på självförvaltandehögskolor innebär att företrädare för högskolan - forskare, lärare och studen-ter - ska ha ett avgörande inflytande och ansvar.Även i övrigt bör universitet och högskolor åtnjuta ett stort mått av själv-förvaltning. Enligt vår mening borde det vara självklart att man tar hänsyntill studenternas efterfrågan i utvecklingen av utbildningsutbudet. Vi hadeönskat att regeringen vågat tillåta skillnader mellan likvärdiga utbildningar.Enligt vårt synsätt är det en fördel att utbildningarnas utformning varierarmellan olika orter och i olika delar av landet. Studenter har olika bakgrund,ambitioner, krav och förväntningar. En större mångfald ökar den presumtivestudentens chanser att hitta en utbildning som passar just honom eller henne.Det är också genom att uppmuntra skillnader som utbildningarna utvecklasoch förbättras. Varje högskola bör få ökade möjligheter att finna sin nischoch sin profil.3 Oberoende kvalitetsbedömningEn idé som förts fram i debatten om högskolans kvalitet är inrättandet avett oberoende ackrediteringsinstitut. Ett sådant institut skulle ha tilluppgift att utifrån ett antal klart och tydligt fastställda kriterier utvärderakvaliteten på universitet och högskolor och tillhandahålla en"varudeklaration" för var och en av dem alternativt fastställa en lägstakvalitet som medger en "kvalitetsstämpel" eller en ackreditering. Dettaförfarande förekommer bland annat i och även i vissa europeiskaländer. Bland annat har man använt sig av kriterier som lärartäthet ochlärares kvalifikationer, studenternas sysselsättning efter utbildningen ochden fysiska utbildningsmiljön (till exempel lokaler, tillgång till tekniskahjälpmedel och bibliotek). Dessa kriterier kan naturligtvis diskuteras ochandra kan vara mer passande för den svenska högskolan, men idén somsådan är intressant och anser att den bör utredasnärmare.Högskoleverket har delvis denna roll i sin uppgift att granska ochbedöma kvaliteten vid universitet och högskolor. Bedömningarna avser såvälgrundutbildning, forskning och forskarutbildning som samverkan med detomgivande samhället. Verkets arbete är av stor vikt och har bidragit till ettutvecklings- och förbättringsarbete inom högskolan. beslutarefter kvalitetsprövning bland annat om vilka vetenskapsområden som skallfinnas vid en högskola, prövar förutsättningarna att utfärda examina iforskarutbildningarna samt prövar och beslutar om examensrätt inomgrundutbildningen.I stället för att utveckla denna roll tar regeringen enligt vår mening flerasteg i fel riktning. Den föreslår att regeringen själv ska besluta om enhögskola skall tilldelas ett vetenskapsområde, med motiveringen attregeringen också föreslår vilka resurser en högskola skall tilldelas. Avsamma skäl överväger regeringen att föreslå att beslut om rätt att utfärdaexamen skall fattas av regeringen. Detta motsätter sig ochstödjer alltså inte regeringens förslag om en ändring av högskolelagen. Detbör påpekas att bedömning att en högskola har förutsätt-ningar för att bedriva forskning och forskarutbildning inom ettvetenskapsområde inte automatiskt behöver leda till att högskolan tilldelasresurser för detta. har vi motsatt oss förslaget om att en högskola ifortsättningen ska kunna tillsätta professorer utan tillstånd frånHögskoleverket. På så vis försvinner kvalitetskontrollen.Vi vill här också lyfta fram att , som regeringentidigare velat lägga ned, har en betydelsefull roll för uppkomsten och finan-sieringen av utvecklingsprojekt inom undervisningens och pedagogikensområde.4 Högskolans samverkan med samhälletDet som vid sidan av utbildning och forskning har kommit att kallashögskolans "tredje uppgift", nämligen dess anknytning till samhället iövrigt, är mycket viktig. Båda parter besitter resurser och kunskaper somgör att ett utbyte mellan dem ger en mycket positiv dynamisk effekt. Ettsådant utbyte är fundamentalt för en positiv välståndsutveckling.Det är dock uppfattning att samverkan mellanhögskola och samhälle, som ju knappast är en ny tanke utan har funnits ochtillämpats , kan utvecklas ytterligare och vi anser att bör få i uppgift att mer specifikt utvärdera hur högskolorna förvaltatden "tredje uppgiften".5 Högskolans lärare: rekrytering och utvecklingLärarbristen på våra universitet och högskolor är ingen ny företeelse,men regeringen tar inte situationen på allvar. Avsaknaden avlångsiktighet i regeringens högskoleutbyggnad har gjort det svårt attrekrytera och behålla kompetenta lärare. Högskolor och företrädare förstudenter och doktorander signalerar att det också blivit svårare attrekrytera studenter till doktorandstudier inom vissa områden, ett faktumsom djupt oroar oss kristdemokrater och vi efterlyser regeringens syn pårekryteringen till forskarstudier.När det gäller andelen disputerade lärare är situationen värst på de små ochmedelstora högskolorna, där andelen disputerade lärare i snitt uppgår till26% vilket inte ens uppgår till hälften av vad den är vid universiteten ochfackhögskolorna.För att undvika den kvalitetsförsämring som riskerar att bli resultatet avregeringens utbyggnadspolitik föreslår vi kristdemokrater en något lägreutbyggnadstakt av grundutbildningen. Vi tillför forskarutbild-ningen utöver regeringens budgetramar för att göradet möjligt för aktiva doktorander främst inom humaniora att slutföra sinastudier och för att möta behovet av disputerade lärare. Vi utvecklar denna idéi vår motion om forskning och forskarutbildning.Av vikt för utbildningens kvalitet är naturligtvis också lärarnas kompetensoch deras möjligheter till vidareutbildning och forskning. Kristdemokraternahar länge påtalat vikten av pedagogisk förnyelse och pedagogiskt skickligalärare inom den högre utbildningen. Vi arbetar därför för att pedagogiskameriter i högre grad ska betonas vid anställning av professorer.Regeringen skriver i budgetförslaget att det pedagogiska förnyelsearbetetmåste ges högre prioritet och att examinationsformerna måste förnyas.Kristdemokraterna håller med om detta men efterlyser resurser och konkretaförslag. Som en del av satsningen på högskolan vill vi uppmärksammautbildningen av lärare som redan är verksamma i högskolan. Det är interimligt att de som undervisar och handleder i högskolan förväntas besittapedagogisk kompetens utan att ha fått utbildning. Inslag av pedagogiskutbildning i forskarutbildningen bör övervägas. Som en följd av dettaresonemang avsätter vi kristdemokrater till lärarnaskompetensutveckling i pedagogik. Även detta utvecklar vi i vår motion omforskning och forskarutbildning.6 AntagningssystemetEftersom vi kristdemokrater ser positivt på högskolornas frihet att sättasin lokala prägel och profil på utbildningsutbudet anser vi inte heller attbehörighetskraven kan eller ska vara identiska. Vi anser inte att det ärstatens uppgift att centralt styra vilka förkunskapskrav ochbehörighetsregler som ska gälla, utan bara att garantera jämlikhet ochkvalitet. Antagningsperioden bör också vara nationellt samordnad så attpresumtiva studenter ges möjlighet att söka olika utbildningar ochhögskolor parallellt. Högskolorna bör också åläggas en informationsplikt.På så sätt motverkas de eventuellt negativa effekter i form av försvåradöverblickbarhet som det större utbudet och varierande behörighetskravger upphov till. I sammanhanget bör nämnas att IT underlättarinformationssökandet och överblickbarheten.Ett väl fungerande antagningssystem ger fler grupper och individermöjlighet att söka sig till den högre utbildningen. Urvals- ochantagningssystemet får därför inte vara alltför låst. Det bör finnas fleramöjligheter att kvalificera sig. Betyg och högskoleprov är två sätt. Andrakompletterande sätt kan vara arbetslivserfarenhet, intervjuer och särskildaintagningsprov. Även utländska studier ska kunna ge behörighet och skaframför allt inte diskrimineras. Ett sådant system motverkar den socialasnedrekryteringen och tar tillvara olika talanger och erfarenheter. Isammanhanget kan också påpekas vikten av alternativa utbildningsvägar. Såhar till exempel folkhögskolorna lyckats väl i ambitionen att locka till signya och normalt studieovana grupper.Som antyddes under statens roll ovan är det viktigt att staten följerresultatet av antagningen till högskolan för att säkerställa att de mål somsattsupp när det gäller olika gruppers tillträde till högskolan uppnås.7 Nya högskoleplatser - vad händer medutbildningskvaliteten/90 fanns knappt 200 000 registrerade studenter i högskolanoch /98 var motsvarande siffra drygt 300 000. Under 90-talethar alltså antalet studenter ökat med , men antalet lärare ochforskare har inte alls ökat i samma takt. Det säger sig självt att detta varitoch är en stor utmaning för högskolan speciellt när det gäller attupprätthålla kvaliteten på utbildningen.Trots den stora utbyggnaden som högskolesystemet genomgått de senasteåren stängs många sökanden ute. Konkurrensen om platserna har alltså ökattrots den kraftiga expansionen och minskade ungdomskullar. Detta är ettslöseri med begåvning som vårt land egentligen inte har råd med. Det ärpositivt att den andel av befolkningen som söker till högskolan ökar i allaåldersgrupper.Detta är naturligtvis en av orsakerna till att så gott som alla är överens omatt utbyggnaden av högskolan måste fortsätta. Tyvärr är den bristandekontinuiteten i regeringens handlande i denna fråga beklämmande. Denplanerade utbyggnadstakten har varierat och nya besked om antal platser hargivits i så gott som varje budget- och vårproposition. Så sent som i vårasangavs 15 000 nya platser , nu föreslår regeringen 16 000. Man harheller inte lämnat entydiga besked om hur många av platserna som är nyaoch hur många som funnits som tillfälliga men blir permanenta.De många olika beskeden medger inte möjlighet till långsiktig planeringför högskolorna eller för den delen de kommuner där högskolorna finns.Vid en så kraftig expansion som högskolan nu genomgår är det viktigt attnoga tänka igenom också var den skall ske. Även om det, ur ett politisktperspektiv, inte är lätt för ett universitet eller en högskola att uttryckatveksamhet inför en möjlig expansion har det kommit signaler från någralärosäten om att de skulle vilja ägna sig åt konsolidering. har tillexempel /sökt och efter granskning fåttbeviljat det vetenskapliga området teknik, ett faktum som regeringen bordekunnat utnyttja och tilldelat forskningsresurser så att högskolan kan utvecklaområdet ytterligare. När det gäller högskolans expansion se vidare underavnittet Icke statliga högskolor nedan.Problem med otillräcklig lärarrekrytering, studentbostäder ochkringresurser i form av bibliotek och andra lokaler kan inte åtgärdas iefterhand utan att utbildningskvaliteten påverkas. Studenter, som investerar istorleksordningen en kvarts miljon kronor i genomsnitt i högskoleutbild-ningen, har också rätt att kräva hög kvalitet. Vi kristdemokrater vill därförutöka antalet platser i en något lugnare takt än den regeringen föreslår. Vianslår medel för en utbyggnad motsvarande 7 500 platser de närmastetre åren samt ytterligare 5 000 platser till storstäderna enligttidigareförslag. Regeringen ger inga besked om huruvida den avser att expansionenskall fortsätta . föreslår att utbyggnaden fortsätteroch anslår medel även till 7 500 nya platser. Samtliga dessa platserska vara permanenta.Vi redovisar våra anslag till högskolan i en separat motion Utgiftsområde16. Utbildning och universitetsforskning.Förutom att det krävs en ökad satsning på lärarresurser, krävs att medelavsätts för kringresurser som bibliotek, utrustning, lokaler för självstudieroch tekniska hjälpmedel. Regeringens satsning på biblioteken är därförvälkommen.Även studiesociala faktorer påverkar studierna, inte minst gäller dettillgång till, alternativt bristen på, bra och billigt boende. På många håll ärsituationen minst sagt kaotisk. Vi beklagar att det tidigare tagna beslutet omett tillfälligt investeringsstöd på för byggandet av 15 000nya studentbostäder avbryts. Behov avåtgärder kvarstår och vi föreslår därför att investeringsstödet får vara kvarenligt tidigare beslut och avsätter 45 miljoner för detta ändamål. Dettautvecklar vi i en motion på bostadspolitikens område.8 Icke statliga högskolorI stort sett alla universitet och högskolor får del av de nyaårsstudieplatserna - detta gäller dock inte självklart de icke statligahögskolorna. fortsätter att gå emot regeringensnegativa särbehandling av dessa högskolor.I år liksom tidigare ges de tre fria teologiska högskolorna i ,och ett mycket begränsat utrymme. Dessa skolor, som ärsmå men som har visat prov på en bred studentbas och en högkvalitativutbildning, bör få del av den stora utbyggnad av högskoleplatser som nusker. Då de både uppfyller kvalitetskrav och dessutom har en stor efterfråganpå sina kurser måste de ges möjlighet till tillväxt genom rättvisa statsbidragoch en uppräkning av antalet årsstudieplatser.9 Små och medelstora högskolorVi ser positivt på att en betydande del av högskolans expansion iframtiden sker vid små och medelstora högskolor. Det finns flera fördelarmed en sådan prioritering. Nya medel till dessa skolor är viktiga förkunskapsspridningen i vårt land. Det bidrar också till den regionalautvecklingen eftersom högskolorna spelar en viktig roll som utbildnings-och kunskapscentra. En högskola som erbjuder utbildning och forskningfungerar ofta som ett dragplåster för nya företag. Det ger stimulans tilldet regionala näringslivet och därmed även till sysselsättningen.Det är vidare rimligt att tro att tillförseln av nya medel för utveckling avsmå och medelstora högskolor stimulerar nytänkandet inom högskolan ochbidrar till en sund kvalitetskonkurrens.Mycket tyder också på att utvecklingen av små och medelstora högskolorkan medverka till att mildra den sociala snedrekryteringen. För studerande iallmänhet och studieovana grupper i synnerhet blir steget till högre studierfysiskt kortare och upplevs mentalt som kortare då avståndet till högskolanminskar.All högskoleutbildning bör ha någon form av forskningsanknytning. Vistöder därför målet att tilldela fasta forskningsresurser till alla högskolor,men det måste ske gradvis eftersom uppbyggnaden av goda forsknings-miljöer tar tid och kräver långsiktighet. Ansvaret för fasta forskningsresurserkan inte ges generellt utan kan bara fördelas till de lärosäten som uppnått enviss organisatorisk nivå. Den resurssituation som föreligger kräver enmycket omsorgsfull prioritering för att utbyggnaden ska lyckas.Under sommaren beslutade regeringen att högskolorna i , Örebrooch erhåller ställningen som universitet, delvis motde rekommendationer lämnat efter sin granskning av de trehögskolorna. Regeringen menar att beslutet innebär en viljeinriktning om enfortsatt utveckling av de aktuella lärosätena, både vad gäller grundutbildningsamt forskning och forskarutbildning. finner det därförförvånande att regeringen inte följer upp sitt beslut helt och hållet ochtilldelar extra resurser vad gäller forskningsanslagen till samtliga nyauniversitet.Våra synpunkter om forskning och forskarutbildning utvecklas ytterligare ien separat motion.10 Humanioras rollEftersom högskolan ska förbereda studenten att ta steget ut påarbetsmarknaden är det fullt motiverat och rimligt att teknik ochnaturvetenskap ges ett utökat utrymme och att insatser görs för att säkrarekryteringen till utbildningen inom dessa områden. Det är områden därhögutbildad arbetskraft är en bristvara och därför är mycket efterfrågad.Vi kristdemokrater vill dock understryka det faktum atthögskoleutbildningen inte bara ska bidra till studenternas och samhälletsmateriella välstånd. Många av högskolans kunskapsområden saknar helteller delvis kommersiellt intresse. För att skapa ett mänskligare samhällekrävs djupare kunskaper också om andliga, kulturella, sociala och etiskavärden. Bara om dessa värden lyfts fram kan ungdomar och vuxna ersättapessimism med framtidstro och återvinna en livsglädje och gnista sommånga i dagens samhälle har tappat. Utbildningen i allmänhet - på allanivåer - och humaniora i synnerhet spelar en viktig roll i denutvecklingen. Ämnen inom humaniora är i stor utsträckningkulturbärande och ger studenten tillfälle till självreflektion och kritiskttänkande - det vi i vid mening kallar bildning.11 JämställdhetHögskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa ett i verkligmening mer jämställt samhälle. Sned social och könsrekrytering måstemotarbetas. Likvärdiga villkor för kvinnor och män är viktigt inte bara urrättvisesynpunkt: även kvaliteten blir eftersatt när kvinnors perspektivoch erfarenheter inte tas tillvara i tillräcklig grad. Undervisningen måsteockså bättre tillvarata de skillnader som finns mellan könen. utgörmannen ofta norm och utbildningen är alltför sällan uppbyggd så att denpassar både män och kvinnor i lika hög grad. Högskolan, och ävenskolan i allmänhet, måste ha som mål att motverka traditionellakönsroller men medverka till att bekräfta könsidentiteter.Det är positivt att högskolan fått rekryteringsmål för antalet nyanställdakvinnor som professorer på nationell nivå och även för vart och ett avlärosätena. Vi är dock tveksamma till att regeringen ska kunna blockera endel av ett lärosätes medel för forskning och forskarutbildning om det inteuppnår uppsatta mål. Ökad jämställdhet kan inte påtvingas utan bara främjasgenom att förutsättningarna skapas.Inom grundutbildningen som helhet är könsfördelningen någorlunda jämn,men bryter man ner siffrorna visar sig en annan bild. avkvinnorna tar examen inom områdena undervisning, vård och omsorg,medan av männen tar examen inom områdena juridik, ekonomi,teknik och naturvetenskap. Andelen kvinnor måste öka vidhögskoleutbildningar inom områdena juridik, teknik, ekonomi, data ochnaturvetenskap. Andelen män måste öka på förskole- och grundskollärar-utbildningar samt vårdutbildningar.Regeringens förslag på jämställdhetsområdet visar på ett i huvudsakkvantitativt synsätt. Jämställdhet handlar dock inte endast om varannandamernas utan det finns kvalitativa aspekter som är minst lika viktiga. Dethandlar om att både manliga och kvinnliga perspektiv synliggörs iutbildningen - här spelar till exempel kurslitteraturen en viktigt roll.Kvinnor och män beskriver saker och ting olika och använder sig av delvisolika uttryck. Tillgång till kurslitteratur av såväl kvinnliga som manligaförfattare kan bredda debatten för studenterna. Detta har Kristdemokraternaockså ställt sig bakom i en reservation till utbildningsutskottets betänkandeJämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet. Vi menar att ett av grund-problemen gäller den sneda könsfördelning som finns bland dem som påbetald arbetstid författar litteraturen. Tillgången på litteratur författad avmänblir därmed större inom de flesta områden. Även om kurslitteraturförhoppningsvis inte väljs beroende på författarens kön utan på behandlatinnehåll måste ansträngningar göras för att den litteratur, författad avkvinnor, som finns görs känd och tas med i litteraturförteckningarna.Även praktiska frågor påverkar jämställdheten. Så är till exempel ett av deproblem som gör att många kvinnor inte vågar ta steget in i en forskar-utbildning svårigheten att kombinera högre studier med föräldraskap. Viktenav att kunna studera på högskolan och ha föräldraansvar utvecklarvi i vår motion om studiestöd.Vi utvecklar vår politik på jämställdhetsområdet ytterligare i en särskildmotion.12 Social snedrekryteringAlltför ofta är det den sociala bakgrunden i stället för ambitionen ochlämpligheten som avgör vem som väljer att fortsätta studera påhögskolenivå. Det är innebörden av termen social snedrekrytering.Tyvärr visar undersökningar att den sociala snedrekryteringen ökat påsenare år. Antalet studerande från studieovana hem, det vill säga främsthem med lägre än gymnasial utbildning, ökar visserligen kontinuerligt,men deras andel av den totala studentmängden minskar ändå.Snedrekryteringen innebär en minskad dynamik och mångfald i utbild-ningen. Det är ett stort resursslöseri när inte ambitioner, lämplighet ochkunskaper är avgörande faktorer för hur studentsammansättningen ser ut. Iett samhälle som utvecklas allt snabbare blir också klyftorna allt störremellan olika befolkningsgrupper. Då utgör utbildningen en allt skarpareskiljelinje.Det är i som man effektivast kan öka förutsättningarna för enökad rekrytering av studenter från hem med svag studietradition tillhögskolan. Det är där som grunden läggs till senare vägval. Mycket kan dockgöras även i högskolan. Ett sätt som anses motverka snedrekryteringen är attöka antalet högskoleplatser. Det förutsätter dock att kvaliteten påutbildningen bibehålls - annars gör man de studerande som erbjuds de nyaplatserna en björntjänst.De studiesociala förutsättningarna är viktiga inte bara för möjligheterna attlyckas på högskolan utan också för att våga sig dit. Ändå väljer regeringenatt skjuta en studiestödsreform , trots att den avregeringen tillsatta fullbordade sitt uppdrag ochredovisade förslag till ett nytt system . Det nuvarandestudiestödet bidrar i stor utsträckning till den sociala snedrekryteringen.13 InternationaliseringKristdemokraterna ser positivt på de förbättringar som skett påEuropanivå när det gäller systemen för ömsesidigt erkännande avexamina. I återstår en del att göra.