ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub705av och ()Översyn av studiemedelssystemetAtt ha ett bra offentligt studiemedelssystem är bra både för individen ochför staten. Att med ett bra studiefinansieringssystem uppmuntramänniskor att läsa. Att ge dem en möjlighet till att höja sin kompetensoch på så vis lättare komma in på arbetsmarknaden. Samhället behöverbra utbildad befolkning och då är studiemedelssystemet en faktor som förmånga avgör ifall de skall gå vidare till högre studier. I detkunskapskrävande samhälle vi med stora steg går in i är det viktigt attlärandet, bildning och utbildning inte är något man blir färdig med utanatt man hela livet söker efter kunskap det livslånga lärandet.I dagens studiemedelssystem finns ett fribelopp.Det är den summa pengar du får tjäna under ett halvt och för attdu skall kunna få studiemedel. Fribeloppet är uträknat att stämma överensmed en arbetsnivå som går att kombinera med heltidsstudier. Det är dock såatt ifall du har ett arbete och vill börja studera mitt i terminen, exempelvis inovember, räknas fribeloppet inte du börjar att studera utanfrån . Eftersom det är svårt att i efterhand gå in och kolla i dentaxeradeinkomsten vilken månad du har tjänat vad slås allt ihop till en summa, detvill säga inkomsten från oktober, och detta delas i två bitarvarav den ena räknas som inkomst för . Vilket leder till attäven om du du studerar, , inte tjänar enkrona kommer du ändå att få räkna halva årsinkomsten som fribelopp.Detta system med fribeloppet leder till att trots att vi vill att människorskall studera föreligger det för många ekonomiska hinder som gör att deväljer att inte studera. Det borde vara mer rimligt att räkna fribeloppet frånden dagen du börjar studera och inte från tiden före studietiden.Detta är ett problem som troligtvis fler kommer att möta och det är möjligtatt det inte är den bästa lösningen att förändra fribeloppet, men något börgöras för att öka möjligheterna att börja läsa mitt i en termin. I budget-propositionen aviserar regeringen en proposition om ett förändratstudiefinansieringssystem. Det vore naturligt att inför denna proposition ävense över denna del av studiemedelssystemet i syfte att finna den bästalösningen på detta problem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att se över studiemedelssystemet.Stockholm den 22 oktober 1998Annika ()()
mot · GM02Ub707 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub707av ()Studiebidrag och sjukpensionDet finns tyvärr alltför många som drabbas av livslånga sjukdomar ochfår sin försörjning via sjukpension. En del har aldrig varit ute i arbetslivetoch får därför en låg sjukpension. Det finns också flera som aldrig varit iarbetslivet men som studerat och har en kvalificeradutbildning. De har i de flesta fall dragit på sig stora studiestödsskuldersom kommer att följa dem hela livet. Det är självklart att utbildningengör livet rikare även om inte kunskaperna kommer till användning iarbetslivet, men de ger inga inkomster för dessa människor. Trots dettafinns studieskulden som en påminnelse om de drömmar som en gångfanns om ett stimulerande förvärvsarbete.I de flesta fall kommer de sjukpensionerade personerna aldrig att kunnabetala sina studieskulder och därför skulle det inte innebära några kostnaderför samhället att avskriva dem. Skulden innebär däremot en stor mentalbelastning för dem som är så sjuka att de fått en varaktig sjukpension ochbedöms aldrig kunna komma ut i arbetslivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta upp frågan om avskrivning av studieskulder försjukpensionärer i samband med reformeringen av studiestödssystemet.Stockholm den 27 oktober 1998Alf ()
mot · GM02Ub708 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub708av och ()StudiestödssystemetVi ska ta steget in med en politik som ökar rättvisan iSverige. Generell välfärd är oöverträffad i att forma jämlika villkor.Varje människa har rätt till ekonomiskt stöd vid utbildning.Vad det gäller studiehjälpen till ungdomar som studerar på gymnasie-skolan har villkoren försämrats. När nuvarande studiestödssystem infördessåg samhället annorlunda ut, då läste inte alla ungdomar på gymnasieut-bildningar, många 16-åringar gick direkt ut i arbetslivet. och i framtidenkommer det att krävas treårig gymnasieutbildning för att få ett jobb.Vid upphör barnbidraget som utbetalas och studie-hjälpen för gymnasiestudier utbetalas istället . Detta slår hårtmot familjen och ungdomarna som inte har möjlighet att få ett feriearbete. Ioch med att samhället har förändrats och de flesta ungdomar går iskolan bör dessa synpunkter beaktas i samband med den kommandereformeringen av studiestödet. Det är en välfärds- och rättvisefråga förbarnfamiljerna och ungdomarna som studerar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiestödssystemet.Stockholm den 27 oktober 1998Carina ()()
mot · GM02Ub712 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub712av och ()Åldersgränsen för studielånDen bästa metoden för att långsiktigt öka sysselsättningen äratt satsa på utbildning och kompetensutveckling. Utbildningär en investering för både individ och samhälle.Vårt landstillväxt bygger på utbildning och kompetens.Studiefinansieringen ska göra det möjligt för alla att skaffa sig en utbild-ning och därför måste studiestödet passa olika studiestödsgrupper.För att motivera så många som möjligt att studera och höja sin kompetensbör studiemedelssystemets över åldersgräns höjas. Att som ha en övregräns gör det svårt för många studiemotiverade människor attvidareutbilda sig, efter att ha blivit arbetslösa, för att åter bli attraktivapåarbetsmarknaden.Vid ålder har de flesta kvar att arbeta. Mångavuxna måste på grund av åldersgränsen säga nej till högskoleutbildning och istället gå arbetslösa. Detta är ett slöseri med mänskliga resurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till studiefinansiering genom att höja dennuvarande åldersgränsen för studielån.Stockholm den 24 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Ub713 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub713av och ()Fribeloppssystem för studerande vid universitet och högskolaAtt studera på universitet och högskola är en samhällsnyttiginvestering som på alla sätt bör uppmuntras. Tyvärrvidmakthåller ett bidrags- och lånesystem som bådeär orättvist och ibland även omöjliggör vidare studier. Detfrämsta problemet härvid är det så kallade fribeloppet.En student som försöker klara sig ifrån att ta studielån och istället arbeta,har rätt att uppbära bidragsdelen av studiemedlet. Problemet är att fribeloppetinte endast gäller terminen, utan hela det aktuella halvåret. Inför sommareninnebär detta att den som arbetar under terminen därmed redan förbrukatfribeloppet och inom dess gräns inte kan arbeta . Detta tordeuppmuntra till svartjobb etc. För den som valt att ta studielån under termineninnebär fribeloppet att denne fritt kan arbeta . Att det är denarbetande studenten som besparar samhället en utgift tas ingen hänsyn till.En annan grupp studenter är de med familj och som därmed har en störreförsörjningsbörda. Många av dessa studenter väljer att arbeta extra underterminen och är även mer beroende av att kunna arbeta . Idenna situation fungerar fribeloppssystemet så att det uppstår en inkomst-tröskel som det inte går att komma över. När inkomsten ökar minskar bådestudielån och studiebidrag (när inkomsten överskrider fribeloppet) samtbostadsbidraget. Det finns även beräkningar som tyder på att det på så sätttas mer från dessa arbetande studenter, än vad de får i plånboken genom sinlön. Arbetsinsats ger alltså minus i kassan. I slutändan är det barn tillstuderande som tvingas till en lägre levnadsstandard än om fribelopps-systemet varit annorlunda eller inte alls existerat.Alla studenter måste behandlas lika. Den som klarar sina studier måstenaturligtvis få fullt bidrag oavsett om han lånar eller arbetar. Det är likasåoförsvarligt att staten skall sätta upp inkomsttrösklar för familjeförsörjandestudenter, som inte finns för familjeförsörjare i övrigt. Det är inte statensuppgift att besluta om vad som är rätt eller fel för studenter att använda sinfritid till. Det avgörande måste vara studieresultatet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att se över fribeloppssystemet så att arbetande studenterej missgynnas.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()()
mot · GM02Ub714 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub714av m.fl. (s)Fribeloppet och studiestödStuderande som uppbär studiemedel erhåller dessa under9 månader . För de flesta studerande är det därförnödvändigt att hitta möjligheter till försörjning och praktikunder sommarmånaderna.Det belopp man fick ha i inkomst, utan att studiemedlen reducerades, var30 för och för första halvåret1998.Dessa regler fungerar inte särskilt bra, eftersom de flesta arbetsgivare ut-betalar lönen i efterskott. Intjänad junilön utbetalas alltså och räknastillhöstterminens fribelopp.En översyn av reglerna och fribeloppets storlek är därför önskvärd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna för det s.k. fribeloppet.Stockholm den 27 oktober 1998Märta ()()()()
mot · GM02Ub715 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub715av m.fl. (s)StudiestödetRätten till utbildning och fortsatt lärande är en viktig frågainför framtiden. En väl utbyggd och fungerandevuxenutbildning ser vi som en viktig del och förutsättningför framtida sysselsättning och tillväxt. är enav de största satsningarna på vuxenutbildning som någonsingenomförts i vårt land. kommer många som tidigareinte fått utbildning att få tillfälle att studera och skaffa sigkompetens för arbetsmarknaden.Ökade kunskapskrav i arbetslivet ställer allt större krav på individenskompetens. Detta tydliggörs inte minst av att arbetslösheten är genomgåendehögre bland lågutbildade än bland högutbildade samt att långtidsarbetslösa istor utsträckning är personer med bristande formell utbildning. För attförhindra långvarig utslagning från arbetsmarknaden är det därför angelägetmed kompetensförstärkningar bland dem med den lägsta utbildningsnivån.För att prioritera kompetensutveckling för arbetslösa vuxna utan grund-skoleutbildning eller utbildning motsvarande treårig gymnasiekompetenskrävs att de hinder, framför allt ekonomiska, som den enskilde uppleverundanröjs. Särskild utbildningsbidrag skall knyta an till de stödformer somfinns inom arbetsmarknadspolitikens område.Enligt uppgifter finns det fortfarande en del hinder kvar för de som villstudera. En del arbetssökande är för sitt uppehälle helt eller delvis beroendeav socialbidrag. Det finns sökande som står helt utanför arbetslöshets-ersättning och det finns de som har låg a-kassa. När dessa erbjuds arbets-marknadspolitiska åtgärder kan socialhjälp utgå som utfyllnad och också tilleventuella merkostnader. När en handlingsplan ska upprättas och det visarsig att utbildning via och eventuellt särskilt utbildningsbidragär för personen den bästa kompetenshöjningen visar det sig att det finnsekonomiska problem. Socialbidrag eller eventuell utfyllnad av socialbidragbeviljas inte med motivering att denna utbildningsform inte är arbets-marknadspolitisk åtgärd.Vi anser att har ett arbetsmarknadspolitiskt syfte. Denhögre kunskapsnivån, både teoretiskt och yrkesmässigt, som utbildningarnager är viktiga för att de arbetssökande bättre ska kunna passa in både pånuvarande och framtida arbetsmarknad.Att man redan för grundläggande utbildning ska vara tvungen att sökastudiemedel blir för de flesta i den situationen både orimligt och otänkbart.Högskolestudier är sannolikt inte målet för de flesta av dessa elever men enhöjning av den allmänna kunskapsnivån förbättrar deras möjlighet att få ettarbete. Men på grund av dessa hinder tar utbildningsplaneringen här slut fördem som i någon form är beroende av socialhjälp. En följd av nu gällanderegler gör att de människor som bäst behöver reguljär utbildning ställs utan-för. Vi anser att studiestödet bör reformeras så att det ökar förutsättningarnaför denna grupp att studera inom ram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reformering av studiestödet.Stockholm den 22 oktober 1998Maud Björnemalm (s)()()()
mot · GM02Ub716 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub716av och ()Studenternas försörjningSommaren 1998 blev besvärlig för många studenter påhögskola och universitet.Det rådande arbetsmarknadsläget gjorde det svårt för studenterna att er-hålla sommarjobb för sin försörjning.Ett alternativ till sommarjobb, för att få fortsatt studiemedel även undersommaren, har varit att deltaga i de sommarkurser som erbjudits på vissa ut-bildningsanstalter. Utbudet har dock varit tämligen begränsat och ofta i formav extra kurser exempelvis i språk. En utveckling på detta område behöverske så att kurser som ingår i den reguljära utbildningen kan ges, för att dentotala studietiden ska kunna förkortas.Tidigare har studenter som inte fått arbete kunnat få er-sättning från a-kassan förutsatt att de varit inne i a-kassesystemet. Detta harvarit fallet för många äldre studenter.En ny tolkning av lagtexten som omgärdar reglerna för a-kassa bidrogsommaren 1998 till att många studenter som inte lyckades få ett sommarjobbistället var hänvisade till socialbidrag. tolkades innebörden i orden"avslutad utbildning" som slutförd termin, nu är lagtexten skärpt med ettextra "avslutad" vilket innebär att ordet ska tolkas som examen. Den nyatolkningen av lagen gäller även dem som studerar på komvux, en grupp somofta har tung försörjningsbörda.Studierna räknas inte längre som överhoppningsbar tid. Det får till följd attden som arbetat före studierna, t ex , t ex föregående ferie, får a-kassa även . Detta ger naturligtvisfel signaler och det är mycket olyckligt att hänvisa studerande till social-bidrag.De nya reglerna gällde inte för dem som hade utbildningsbidrag.Den massiva kritiken från studerande och deras organisationer fick re-geringen att backa och inrätta "ersättning i aktiva åtgärder för vissastudenter". De studenter som här avsågs skulle haft sammanhängande hel-tidsarbete före studierna och arbetat så att deuppfyller arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. Dessa skulle erbjudasaktivitet i form av utbildning eller praktik. Satsningen var till sinkonstruktion komplicerad och fick i praktiken inget egentligt genomslag.Att människor satsar på kompetenshöjning genom studier är positivt, såvälför svenskt näringsliv som för den enskilde. Det är mycket olyckligt när sig-naler sänds ut som inte är förenliga med ambitionen att höja utbildningsnivåni landet. För att skapa trygghet i studiesituationen är det av största vikt atthaett stabilt regelverk som inte missgynnar utbildning och kompetenshöjning.Tydlig inriktning för hur studenter ska lösa sin sommarförsörjning i avsak-nad av jobb, bör av regeringen anges före sommaruppehållet 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att få till stånd ett regelverk som intemissgynnar utbildning och kompetenshöjning,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avregelverket att studerande kan klara sin försörjning utan attbehöva begära socialbidrag.Stockholm den 28 oktober 1998Maria ()()
mot · GM02Ub719 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub719av m.fl. (s)Samordning för studerande inom kunskapslyftetKunskapslyftet är den största satsningen på vuxenutbildningi historia. studerade ca 233 000personer på grundläggande eller gymnasial nivå inomvuxenutbildningen. Av dessa hade cirka 80 000 personer detsärskilda utbildningsbidraget.Samtliga vuxenstudiestöd, även det särskilda utbildningsbidraget, är s.k.ramade anslag, dvs. har anvisat en bestämd summa pengar förstudiestödet. Om det finns fler behöriga sökande än vad medlen räcker tillmåste CSN göra ett urval bland de sökande enligt fastställda kriterier. Dettaär en rimlig ordning.Däremot har det visat sig finnas ett antal fall där bristen på samordningmellan utbildningsanordnare och CSN fått orimliga konsekvenser för en-skilda personer.Det finns exempel där personer utan treårig gymnasieutbildning erhållitutbildningsplats i , ordnat med tjänstledighet från sin arbets-givare, en arbetslös har anställts som vikarie, kursen har påbörjats och trotsatt ansökan om utbildningsbidrag har skickats in till CSN har mansenare mötts av besked att man inte erhåller studiebidrag. I flera fall medmotiveringen från CSN att pengarna är slut.Prioriteringar av resurserna måste självfallet göras men det är inte rimligtatt enskilda personer tillåts komma i kläm därför att hanteringen hos CSN,eller samordningen mellan utbildningsanordnare och CSN inte fungerar.Besked till den studerande om finansiering av studierna borde självfalletges i samband med beskedet om antagning till en utbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre samordning av antagning till utbildning och finansieringför studerande inom kunskapslyftet.Stockholm den 26 oktober 1998Björn Kaaling (s)()()(s)
mot · GM02Ub720 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub720av ()Inackorderingstillägg för gymnasiesärskoleeleverI studiestödslagen finns bestämmelser som reglerarmöjligheter att få studiestöd. Inackorderingsbidrag kan utgåtill elever med studiehjälp. Studiehjälp kan utgå till elever iskolor som nämns i studiestödsförordningen.Gymnasiesärskoleelever kan inte få inackorderingstillägg, eftersomgymnasiesärskolan inte finns upptagen i bilagan till studiestödsförordningen.Gymnasiesärskoleelever får däremot förlängt barnbidrag enligt 2 §, lagen omförlängt barnbidrag (1986:378).Enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade utgår stöd tillboende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ung-domar som behöver sådant boende. Enligt denna lag kan inte inackorderings-bidrag utgå separat.Faktum är att flera elever som går på gymnasiesärskolan och som avvissa orsaker inte klarar av den vanliga gymnasieskolan ändå klarar av etteget boende, dvs de behöver varken familjehem eller bostad med särskildservice. Hur vanligt detta är kan jag inte bedöma, men min bedömning är attdessa elever enligt lagen borde behandlas som vanliga gymnasieelever sominte har möjlighet att studera på hemorten.I dag är gymnasiesärskoleelever, som kan bo i eget boende varken berätti-gade till inackorderingstillägg, som vanligen utgår till elever i gymnasie-skolan, eller till bidrag enligt lagen om stöd och service till vissa funktions-hindrade. Denna fråga bör tas i beaktande i samband med den reformering avstudiestödet som regeringen annonserat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inackorderingstillägg för gymnasiesärskoleelever.Stockholm den 28 oktober 1998Agneta ()
mot · GM02Ub721 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub721av m.fl. (v)StudiestödetBudgetpropositionen har föregåtts avöverläggningar mellan den socialdemokratiska regeringen,och . Dessa överläggningar harresulterat i en uppgörelse som bl.a. innefattarbudgetpropositionen . Detta gör att Vänsterpartietstår bakom propositionens förslag till utgiftstak samtfördelning på utgiftsområden för 1999.Med hänvisning till den aviserade propositionen om ett reformeratstudiestödssystem föreslår budgetpropositionen inte några förändringar inomstudiestödsområdet för det kommande budgetåret.Vänsterpartiet avvaktar således studiestödspropositionen ochavstår från att lägga fram ett förslag till nytt studiestödssystem. Våraprincipiella utgångspunkter har vi tidigare redovisat i flera motioner. Då detgäller studiestödet avser vi att återkomma med ett förslag när regeringen lagtpropositionen. Vi vill dock markera vikten av att bidragsdelen höjs och attfribeloppet tas bort helt, alternativt höjs rejält.Parallellt med att förslaget till nytt studiestödssystem utarbetas är detviktigt att också utreda studenternas och de forskarstuderandes totala studie-sociala situation.Exempel på sådana viktiga frågor som behöver belysas är i vilken utsträck-ning det nya studiestödssystemet är förenligt och kan samordnas med social-försäkringssystemet. Vi har upprepade gånger kritiserat åldersgränsen förbostadsbidrag och att vissa kommuner beslutat att socialbidrag inte utgår vidstudier, vilket har drabbat främst ensamstående kvinnor med barn.Det bör också uppmärksammas att ett stort antal studenter fick problemmed att få a-kassa . Enligt de nya reglerna skall man haavslutat sin utbildning för att a-kassa skall beviljas. Regeringen försöktevisserligen rädda situationen genom att ge studenterna möjlighet till praktik.Praktikplatserna som sattes in mycket sent kunde dock inte utnyttjas av alla.Vi anser att a-kassereglerna bör ses över. Detta gäller också den sjuk-penninggrundande inkomsten, särskilt vid föräldraledighet, och studenternasposition i det nya pensionssystemet.Den försämrade bostadssituationen för studenter, avsaknaden av arbets-skadeförsäkring för studenter och studenthälsovården är områden som ocksåbör ingå i den studiesociala utredningen.Vänsterpartiet föreslår att en studiesocial utredning skyndsamt tillsätts föratt belysa ovan nämnda frågeställningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en studiesocial utredning föratt belysa frågeställningar om studiestöd m.m.Stockholm den 26 oktober 1998Britt-Marie Danestig (v)()()()()()
mot · GM02Ju4 · 1998-11-11 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju4av (c)med anledning av skr. 1998/99:17 Ett nytt offentligt rättsinformationssystemDet är välkommet att rättsinformationen nu skall göras merlättillgänglig. Inte minst för allmänheten är det viktigt att detfinns goda möjligheter att på ett samlat ställe ta del avrättsinformation. För en väl fungerande demokrati ochrättsstat är det viktigt att medborgarna ges goda möjligheteratt ta del av rättsinformation från olika myndigheter.I den aktuella skrivelsen ges en beskrivning över vilka krav som bör ställaspå ett nytt rättsinformationssystem. Jag har inga invändningar mot de kravsom ställs, men anser att det är olyckligt att regeringen bortsett från attställanågra krav på att informationen skall utformas på ett så enkelt ochlättförståeligt sätt som möjligt. Sammanfattningar och annan informationsom ges via systemet måste vara så utformad att den kan tillgodogöras på ettså enkelt sätt som möjligt.Bemötandet och informationen från myndigheter och institutioner till denenskilde kan i många fall ske på ett betydligt bättre sätt . Strävanmåste vara att undvika missförstånd och oklarheter. Den enskildemedborgaren riskerar att hamna i underläge gentemot myndigheten på grundav att den information som ges är svår att förstå för den som inte är väl insatti den aktuella frågan eller beslutet. I många fall kan det vara svårt attförenkla informationen, men utgångspunkten måste vara att informationenskall vara så lättfattlig som möjligt. Det är min uppfattning att myndigheteroch institutioner i detta avseende kan bli betydligt bättre . Riksdagenbör därför i detta fall uppdra åt regeringen att komplettera de krav som skallställas på ett nytt rättsinformationssystem. Utöver de krav som anges iskrivelsen bör det finnas krav på att informationen skall vara enkelt ochlättförståeligt utformad i syfte att öka tillgängligheten för den enskildemedborgaren. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på att informationen från myndigheter, m.m. skall varaenkelt och lättförståeligt utformad.Stockholm den 11 november 1998Gunnel (c)