ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K240 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K240av ()Politikers avgångsvederlagI statlig verksamhet har diskussionen om avgångsvederlagför höga chefer varit ett ofta förekommande debattämne.Numera är reglerna klara och tydliga, den som måste lämnasin post får två årslöner som avgångsvederlag.Politikernas villkor har inte diskuterats i samma omfattning, men debehöver också granskas och förändras. Här gäller helt andra regler. Är manöver och har suttit i inträder en inkomstgaranti.Den gäller fullt ut efter tre mandatperioder för en riksdagsledamot. För ettavgående statsråd är villkoren ännu förmånligare. "Fallskärmen" gäller tilldess att ålderspensionen träder i kraft. Dessa villkor är kraftigt avvikandefrån de regler som gäller på den vanliga arbetsmarknaden och behöver sesöver.Något annat än avgångsvederlag måste ses som anmärkningsvärt ochskall då prövas individuellt, t.ex. om vederbörande passerat ochanses svårplacerad på arbetsmarknaden. Dessa regler gäller även i kommuneroch landsting, något som regeringen bör uppmärksamma på. Människor upplever samhället som allt orätt-visare och heltidspolitiker tillhör i detta fall de privilegierades skara.Politik-erna måste börja med att förändra sina egna privilegier, om de har sommålsättning att skapa ett rättvisare samhälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra politikernas pensionsförmåner och inkomstgarantier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmärksamma och Landstingsförbundetpå villkoren för politikerpensioner och inkomstgarantier och samordna dessamed statens villkor för de nämnda.Stockholm den 21 oktober 1998Owe ()
mot · GM02K242 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K242av ()Titeln borgmästareBorgmästartiteln avser internationellt den viktigaste politiskaföreträdaren i en stad. I var titeln tidigare knuten tillchefsjuristen i rådhusrätten. har den emellertid hållitsvakant i tillräckligt för att kunna övergå till deninternationellt gängse betydelsen.Därför bör beteckningen borgmästare reserveras för kommunstyrelsensordförande i våra kommuner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om borgmästare.Stockholm den 22 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02K243 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K243av ()Sändningstillstånd för lokala TV-stationerKreativ Media i har arbetat ochverkat för en i norra som skall spegla,belysa och lyfta fram delvis bortglömda traditioner ochungdomskulturer som finns i vår folksjäl, men som tyvärrkommer i skuggan av den centraliserade TV-bevakningen.Landsbygdskulturens ungdomar kan ges större plats i ettmodernt TV-medium och på detta sätt kommer våraungdomar att känna sig stimulerade och mer delaktiga isamhällsfrågor och kulturlivet, vi får inte glömma att denmoderna televisionen är vår tids viktigaste kultur- ochinformationsförmedlare p.g.a. den starka genomslagskraften(se 1997:172Kulturdepartementet). Kreativ Media har vid två tillfällensökt och fått ett tillfälligt sändningstillstånd för att sändamarkbunden TV i norra enligt 2 kap. 2 § radio- ochTV-lagen.Projektet är i ett initialt uppbyggnadsskede och här läggs grunden för enlångsiktig verksamhet. Att döma av det stora intresset för projektet fråndistributörer av television, människor inom sändningsområdet, riksmedia,annonsköpare och mediabranschen i största allmänhet, finns det en storpotential för att skapa ett intressant medium som har framtiden för sig.Generellt gäller detta problem för alla motsvarande mediaföretag - dvs detbegränsade sändningstillståndet gör det svårt att skapa en ekonomiskt hållbarlångsiktig verksamhet.Det bör således utredas möjligheten att ge sändningstillstånd förförslagsvis på 1 år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär förslag till ändring av 2 kap. 2 § radio- och TV-lageni enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 23 oktober 1998Erik ()
mot · GM02K244 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K244av ()rösträtt för utländska medborgareI äger utländska medborgare rätt att rösta vidkommunalval under förutsättning att de varit kyrkoskrivna före året innan valåret. Inom EU gälleri stort att EU-medborgare äger rösträtt i det EU-land man är kyrkoskriven. Däremot lär endast ,, och ha rösträttsregler för övrigautlänningar i likhet med vad som gäller för Sverige.De svenska kommunala rösträttsreglerna för utländska medborgare har intevarit framgångsrika. Valdeltagandet, i praktiken intresset för att påverkapolitiken, bland nämnda kategorier, har varit lågt och det finns inget sompekar på att den situationen skall förändras. Det finns således anledning attfråga huruvida majoriteten av utländska medborgare har intresse av attdeltaga i kommunalval. Dessutom innebär nuvarande rösträttsregler atteffekter skapats som knappast kan ha varit förutsedda.Personer med oklar identitet tillåts rösta i kommunalval. Samma gäller förpersoner beträffande vilka det föreligger utvisningsbeslut som ännu ickeverkställts och de som avtjänar fängelsestraff dömt i kombination medutvisning.Lagen borde ändras i så måtto att rösträtt för utländska medborgare vidkommunalval inte medgivs i de fall identiteten inte är fastställd eller beslutom utvisning föreligger.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av ändringar i vallagen för utländska medborgare varsidentitet inte är säkerställd samt i de fall utvisningsbeslut föreligger.Stockholm den 22 oktober 1998Sten ()
mot · GM02K245 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K245av Per m.fl. (m)Antalet ordinarie ledamöter i utskottenEnligt 4 kap. 3 § riksdagsordningen skall varje utskott iriksdagen bestå av udda antal ledamöter, dock lägst 15.Antalet ledamöter i utskotten fastställs av kammaren påförslag av valberedningen.Den nuvarande ordningen innebär att varje utskott har 17 ordinarie leda-möter. Detta innebär att det tillgängliga antalet suppleanter blir mindre.Bristen på suppleanter kan påverka utskottsarbetet på ett negativt sätt.Enligt vår uppfattning bör nuvarande ordning skyndsamt förändras. Viföreslår därför en återgång till en ordning med 15 ordinarie ledamöter i varjeutskott. Riksdagsordningen bör således ändras så att det av 4 kap. 3 §framgår att varje utskott skall bestå av 15 ledamöter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra 4 kap. 3 § riksdagsordningen i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Per ()()()()()()()()()
mot · GM02K247 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K247av ()Ett miljöutskottMiljö- och jordbruksutskottet har att bereda frågor som intesällan helt saknar koppling till varandra men som också påett olyckligt sätt skapar intressekonflikter.Regeringen skriver i budgetpropositionen bl.a.:Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utvecklinghar sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en godmiljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andrautgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd,Kultur, medier, trossamfund och fritid, Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande, Regional utjämning och utveckling,Energi, Kommunikationer, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar och Näringsliv.Regeringen har med denna skrivning starkt argumenterat föratt bereda natur- och miljöfrågor fristående från såväl t.ex.bostads- och kulturfrågor som jordbruks- och skogsfrågor.Mot bakgrund härav och mot bakgrund av betoningen av miljöfrågorna iregeringsdeklarationen är det angeläget att miljö- och jordbruksutskottetändras till miljöutskottet och att jordbruks-, skogs- och fiskefrågor överförstill näringsutskottet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos talmanskonferensen begär förslag till sådanaförändringar i riksdagsordningen att miljö- och jordbruksutskottet ändras tillmiljöutskottet.Stockholm den 23 oktober 1998Harald ()
mot · GM02K248 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K248av Per m.fl. (m)Val av jurymedlemmarEtt utslag i innebär att vi måste ändra i detsvenska jurysystemet i tryckfrihetsmål. Förhållandet attsvenska jurymedlemmar utses av en politisk sammansattvalkorporation gör att den av inte ansesopolitisk. Detta innebär att juryn i vissa mål inte är opartisk,dessutom finns brister i möjligheten att överklaga.Jury har förekommit i tryckfrihetsmål samt i yttrandefrihetsmålsedan 1992 (när YGL infördes).Det är eller landsting tillsammans med kommun som intetillhör landsting som utser jurymän. I varje län utses 16 jurymän i en förstagrupp samt 8 jurymän som skall ha varit nämndemän vid allmän domstol i enandra grupp. Totalt utses alltså 24 jurymän, i dock 36 jurymän.Valbara till jurymän är svenska medborgare som är bosatta inom länet. Debör vara kända för omdömesgillhet, självständighet och rättrådighet. Blandjurymännen bör skilda samhällsgrupper och olika meningsriktningar samtolika delar av länet vara företrädda.Bestämmelse om jury finns i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets-grundlagen samt i den s.k tillämpningslagen. Juryn befattar sig endast ifrågan om det föreligger ett brott, dvs. om innehållet i framställningen ärbrottsligt. Frågan om straff och skadestånd avgörs sedan av domstolen, som ijurymål ska bestå av tre lagfarna domare.Problemen i det svenska systemet uppkommer när tryckfrihets- eller ytt-randefrihetsmålet handlar om en skrift eller ansvarig utgivare som är knuteneller har kopplingar till ett politiskt parti. Juryn, som är tillsatt av ettpolitisktorgan, kan då inte hävdas vara opartisk. Detta inträffade i det s.k. Holm-målet där käranden ansåg sig förtalad i en bok, utgiven av det social-demokratin närstående förlaget bokförlag . I juryn som inte fannuttalandena i boken brottsliga fanns 5 ledamöter med olika anknytning tillSocialdemokraterna.Sverige måste få en ordning där de som känner sig förtalade får enrättegång med en jury som är oavhängig och opartisk. Detta måste gälla ävenom framställningen gjorts i en skrift eller tal som står nära politiska partier.Nuvarande sätt att utse jurymedlemmar måste därför ändras så att detpartipolitiska inslaget vid valet av dessa försvinner. Alternativt kankopplingar av det slag som förekom i fallet prövas inom ramen för deredan existerande reglerna om jäv mot domare. Förändringar av författningkan komma att medföra ändring i grundlagen. Om denna ändring skall kunnaträda i kraft inom rimlig tid krävs en skyndsam beredning av ärendet. Ävenmöjligheten att överklaga jävsfrågan bör ändras så att kanpröva om jäv föreligger. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma medförslag till lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om förändringav jurysystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Per ()()()()()()()()()
mot · GM02K249 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K249av ()Översyn av personuppgiftslagenDen nya personuppgiftslagen 1998:204 har innan den ensträtt i kraft mötts med befogad kritik. Människor anser att dekan utpekas som brottslingar utan att de egentligen inte ärdet. Åtminstone är det inte deras avsikt att bryta emot lagar.Det gäller för alla som använder sig av att "chatta" påinternet eller de som på sina hemsidor lägger in andras namnoch personuppgifter utan att ha fått ett aktivt medgivande avden nämnda personen.Lagen kom till efter ett EG-direktiv som man var skyldig att införa isvensk lag. Andra länder anser att vi i gjort en förbryllande tolkningav det nya personuppgiftsdirektivet.Lagen syftar till att skydda människors integritet, något som vi i Sverigeser som positivt och som vi också i fortsättningen i olika sammanhang skallslå vakt om. Men det får inte vara så att vi har en lagstiftning som är omöjligatt följa och som gör att människor bli brottslingar på ett mycket märkligtsätt. Det kan inte heller vara så att vi skall ha en lag med direktiv till olikamyndigheter att lagen skall tolkas väldigt generöst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn görs av personuppgiftslagen.Stockholm den 22 oktober 1998Rigmor ()
mot · GM02K251 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K251av ()Gemensamma valsedlarVid varje val sker ett enormt slöseri med valsedlar. Varjeparti skickar innan valet ut valsedlar i flera omgångar tillmänniskors hemadress. På valdagen delas valsedlar ut avpartirepresentanter utanför vallokalen. Inne i vallokalenligger ytterligare valsedlar. Efter valet får respektive parti tavara på en mängd valsedlar. På grund av det infördapersonvalet delar också enskilda partikandidater ut valsedlarför att varuföra sig själva.Det är naturligtvis viktigt att det finns valsedlar i tillräcklig mängd, dåinget parti innan valdagens slut vet hur många som kommer att använda sigav respektive partis valsedlar, men det stora utbudet av antalet valsedlar börbringas ned.Innan valet sker också en mängd transporter för att distribuera ut val-sedlarna i vårt lands olika delar. Dessa transporter bör också minska.Inför gemensammavalsedlarFör att nedbringa antalet valsedlar bör det därför utformasgemensamma valsedlar på vilka samtliga riksdagspartiersnamn och partikandidatlistor finns angivna. Övriga nyapartier, som söker komma in i , bör finnas på engemensam valsedel. Likadant bör gälla för kommun ochlandstingsval.Dessa gemensamma valsedlar skall tillhandahållas och finnas inne i va-lokalen och delas ut där.En utredning bör tillsättas som ser över valsedlarnas utformning enligtintentionerna i motionen och hur systemet med valsedelsutdelning går till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om gemensammavalsedlar för de olika partierna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gemensamma valsedlar bör delas ut inne i vallokalen.Stockholm den 22 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02K252 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K252av och ()EU:s TV-direktivHögklassig idrott tillhör våra absolut mest populära TV-program. Stora mästerskap i fotboll, ishockey eller friidrottfår alltid exceptionellt höga tittarsiffror.Den avreglerade TV-marknaden har emellertid medfört att sändnings-rättigheterna för stora evenemang sålts till kanaler som stora delar avbefolkningen inte har tillgång till. Denna utveckling, som är densamma överhela , fick EU att i sina TV-direktiv besluta att ge medlemslän-dernas regeringar rätten att upprätta listor där vissa evenemang av nationelltintresse reserveras för sändning i rikstäckande kanaler.Det kan tyckas vara riktigt att garantera alla intresserade möjligheten attfölja de stora idrottsevenemangen via TV. I grunden handlar det, som idrotts-rörelsen bl a i ett uttalande från RF-stämman 1997 påtalat, om konfiskationav idrottens egendom.Försäljning av TV-rättigheter har för vissa idrotter utvecklats till en centralintäktskälla. Det gäller såväl arrangerande föreningar som förbund och andraarrangörer. När internationella idrottsförbund beslutar om vilket land somska få arrangera stora mästerskap är möjligheter till TV-intäkter inte sällanen avgörande faktor.Om de stora evenemangen reserveras för sändning i rikstäckande kanaler -SVT:s båda kanaler samt TV4 - innebär detta självfallet att intäktsmöjlighe-terna minskar radikalt. Det innebär också att möjligheter att fåarrangera stora evenemang minskar i motsvarande grad.Det finns ingenting i EU:s direktiv som tvingar den attför sin del upprätta en egen, svensk, lista med reserverade evenemang. Avhänsyn till idrottens intäktsmöjligheter bör regeringen avstå från att skapa ensvensk lista.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upprätta en svensk lista över idrottsevenemang som skallreserveras för sändning i rikstäckande TV-kanaler.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02K258 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K258av ()Ålderspension från riksdagenRiksdagen har ett omfattande inkomstskyddsssystem för demsom av olika skäl lämnar . Dessutom utfaller detför vissa ledamöter en rätt till ålderspension vid ålder.För att vara berättigad till ålderspension fordras dels ett antalintjändandeår, full pension erhålles tjänstgöring,dels att vederbörande fyllt vid avgången. Det ärinkonsekvent gentemot andra pensionssystem att intjänandebara gäller vid en viss ålder hos personen. Systemet bördärför ändras så att ålderspensionen relateras till det antal årman tjänstgjort i , oavsett när under livet detta sker.Riksdagen bör därför ändra reglerna för intjänande avålderspension från riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ändrar reglerna för ålderspension i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 26 oktober 1998Ola ()
mot · GM02K261 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K261av ()DemokratikatalogUnder har en rad demokratiska rättigheter, socialarättigheter m.m. tillkommit. Det är självklart att isammanhanget lyfta fram införandet av allmän och likarösträtt, liksom olika rättigheter avseende arbetsmarknaden,trygghetssystemen osv. Införandet av de olika rättigheternahar inte varit okontroversiellt. Debatten har ägt rum iriksdagen, men inte minst burits fram av olika rörelserutanför parlamentet. Här har olika folkrörelser spelat enavgörande roll. I många fall har olika partier haftskilda uppfattningar. En del partier har historiskt intagitpositioner och ställningstaganden, som de kanske ångrar med facit i hand. Vem vet?Med anledning av den debatt som flammat upp om olika politiska "ismer"och dess förankring i det svenska politiska livet , så vore en uppdateringi systematisk form av samtliga partiers ställningstaganden, anföranden,motioner, interpellationer, frågor, voteringar och reservationer vid införandetav det stora antalet rättigheter, som lagstiftats i Riksdag, ett brafaktaunderlag för en seriös debatt . Genom en upplysande"Demokratikatalog" kunde t.ex. demokratidebatten föras med fakta, inte medideologiskt betingade vinklingar och påståenden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtagandet av en "demokratikatalog", som belyser olikapartiers ställningstaganden m.m. vid införandet av olika rättigheter under1900-talet.Stockholm den 23 oktober 1998Peter ()
mot · GM02K263 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K263av ()Riksdagsledamöters avdrag för särskilda omkostnaderAv p. till 32 § kommunalskattelagen framgår attkostnadsersättning för fullgörande av uppdrag somriksdagsledamot utgör skattepliktig intäkt och att desärskilda omkostnader som uppdraget medför och som inteär avsedda att täckas av utgående resekostnads- ochtraktamentsersättning får dras av helt.Riksdagen (Förs. 1988/89:28 och 1988/89:KU39) har understrukitangelägenheten av att taxeringsnämnderna för att åstadkomma störstamöjliga rättvisa och likformighet vid riksdagsledamöternas taxeringarbehandlar ledamöterna mer likvärdigt när det gäller avdrag för kostnaderna isamband med riksdagsuppdraget.Det är alltså senast gjorde ett uttalande i dettaärende. har reglerna för riksdagsledamöternas ersättningarändrats och skatteförvaltningen har omorganiserats. Mediasintresse för riksdagsledamöternas personliga förhållanden tycks öka. Därförär det viktigt att likformigheten i behandlingen inte bara blir enpapperskonstruktion och att frågan om vad som kan anses vara avdragsgillakostnader belyses utifrån den utveckling som skett i samhället. Så kan t.ex.synen på tidnings- och tidskriftsprenumerationer, bokinköp och medlems-avgifter behöva uppdateras med hänsyn till nu aktuella förhållanden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att lägga fram ett förslagtill uttalande om riksdagsledamöters avdragsrätt i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02K265 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K265av m.fl. (v)Kommunala utjämningsmandatEnligt vallagen kan kommunfullmäktige besluta omvalkretsindelning när en kommun har fler än 6 000röstberättigade. Om det finns fler än 24 000 röstberättigadeskall kommunen delas in i två eller fler valkretsar.Bestämmelsen innebär att de flesta kommuner harvalkretsindelning. Kommunfullmäktiges platser fördelassedan utifrån fasta valkretsmandat. Det innebär att ett parti,trots ett relativt starkt stöd i kommunen i sin helhet, kanhamna utanför kommunfullmäktige i de fall röstetalet ärjämnt fördelat över hela kommunen. Vi menar att detta är ettdemokratiproblem. Väljarnas röster får inte genomslag ikommunfullmäktiges sammansättning.Även vid val till sker en indelning i valkretsar.Mandaten till består av fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat,återstående mandat är utjämningsmandat. Det innebär att partier som har ettrelativt högt röstetal som är jämnt fördelat över hela landstingsområdet kanfå en plats i även om de inte lyckas ta ett fastvalkretsmandat. Motsvarande bestämmelse saknas när det gäller val tillkommunfullmäktige. Enligt vår mening bör vallagen ändras så att det införsen bestämmelse om utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige.Bestämmelsen bör motsvara den som gäller vid val tilllandstingsfullmäktige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige.Stockholm den 22 oktober 1998Mats ()()()()(v)()()