mot · GM02T516 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T516av m.fl. (v)Tunnelbygget genom HallandsåsenBakgrundMöjligheterna att bygga en tunnel genom Hallandsåsenutreddes av dåvarande SJ . Redan då tänkte man sigen tunnel med i huvudsak den nu aktuella sträckningen menför enkelspår. Det som senare kom att kallas tunneln genomHallandsåsen är egentligen två tunnlar för ett spår i varderariktningen med ett inbördes avstånd och med entotallängd på ca 9 tog i , på uppmaning från ennäringspolitisk grupp, initiativ till en förstudie. Tunneln diskuterades även iflera andra sammanhang, bland annat i det nordiska samarbetet, innan detekniska förutsättningarna utreddes ytterligare. Dessutom drevs frågan om endubbelspårig järnväg sträckan av ett privatkonsortium som en del av Scandinavian Link. beställde Banverketen förstudie av som konstaterade att en järnvägstunnel genomHallandsåsen var ett realistiskt alternativ. gav en konsult i uppdragatt göra en banutredning.Motiven som framfördes för ett tunnelbygge var dels att man ville utvecklapersontrafiken på sträckan genom att använda snabbtåg,dels var godstrafiken i stort behov av kapacitetshöjande åtgärder. Hallands-åsen fungerar som "bromskloss" för . Med nuvarandekurviga och branta sträckning måste snabbtågen köra långsammare överåsen. Tågvikten är även begränsad till 950-1 100 ton mot normalt 1 400 ton.Syftet med tunnelbygget är att fullfölja utbyggnaden av Västkustbanan.Västkustbanan är ett led i en ökad satsning på att föra över mer person- ochgodstrafik från väg till järnväg. Dels är järnvägen ett lämpligare transport-medel än vägtrafiken. är ett energisnålt transportmedel och harbara ett mycket litet koldioxidutsläpp. Järnvägssatsning tillhör ett framsyntsamhälle.MiljöhanteringHallandsåsen med angränsande kustområden är enligtnaturresurslagen av riksintresse. Turismens och fritidslivets,främst det rörliga friluftslivets, intressen skall såledesbeaktas vid en bedömning av om ingrepp i miljön skalltillåtas på eller i närheten av åsen. Vissa områden på ochkring är dessutom även av riksintresse förnaturvård och friluftsliv i enlighet med 2 kap 6 § samma lagoch skall därför skyddas mot åtgärder som kan skada naturoch kulturmiljö.I den förstudie som gjordes av de regionala myndigheterna samt SJ år1985, berörs miljöaspekterna helt kort. Skador på den skyddade (enligt 7 §naturvårdslagen) almskogen ansågs ofrånkomliga men sammanfattningsvisansåg utredningen att en tunnel genom inte föreföll "medföranågra större problem ur miljösynpunkt". I proposition 1987/88:50 framhölldepartementschefen att förenade samhällsekonomiskaaspekter med bl.a. miljöpolitiska effekter. I sin första dom i november 1992gjorde inte någon prövning enligt naturresurslagen eftersomansökan avsåg ett vattenföretag för järnväg, som prövas i särskild ordning.Det är av stor vikt att även stora och statliga projekt miljöprövas på ettgrundligt och korrekt sätt. Särskilt viktigt är att prövningen sker innan denmiljöpåverkande verksamheten i projektet påbörjas. Detta bör ges regeringentill känna.MiljöeffekterVattendomen ger tillstånd till att tappa ut 3,5 literper sekund och tusen meter tunnelsträckning ellersammanlagt maximalt ur de bådatunnlarna. har tolkat domen så att den gertillstånd att tappa ut även under byggtidenoch på hur korta avsnitt som helst. I ytterligare en vattendomfrån 1995, erhölls tillstånd att leda bort grundvatten från ettmellanpåslag med förutom de tidigarebeslutade 33.Grundvattensänkningen har fått katastrofala följder. På grund av de storaavsänkningarna av grundvattennivån som uppkommit har många brunnartorrlagts, källor, bäckar och dammar sinat. Detta har även lett till attytvatten-avrinningen minskat. Hälften av den kommunala vattenförsörjningen iSverige baseras på grundvatten. Det totala grundvattenuttaget, för bl.a.vattenförsörjning och bevattning, från och haruppskattats till mellan 100 och . Huvuddelen av dessauttag görs i bergborrade brunnar belägna på . Uttaget kan jäm-föras med de uppmätta flödena som var på per se-kund, som dräneras från tunnelbygget genom . Dessa 55 literper sekund överstiger således de tillåtna mängderna enligt vattendomar.Modellberäkningar visar att en färdigbyggd tunnel kan medföra enbetydande grundvattensänkning (mer än 10 m) inom ett 25 kvadratkilometerstort påverkansområde. Vad som anses med "mer än" framgår inte. anserden tillsatta miljögranskningsgruppen att grundvattensänkningen är detallvarligaste problemet.HälsoriskerMed början påbörjades tätningar med olikatätningmedel varav akrylamid var en kemikalie somanvändes. hade ca använts på ensträcka av . Tätningsmedlet läckte ut till intill-liggande vattendrag. Dessa kemikalier som kan ge skador pånervsystemet, cancer och ärftliga genetiska effekter samtpåverka fortplantningen, användes i tunnelarbetet ochresulterade i skador på människor och djur.Av de 223 undersökta arbetarna fanns det ett klart samband mellan expo-nering av kemikalier samt symptom från perifera nervsystemet. Bland de 45högst exponerade arbetarna hade tecken på perifer nervpåverkan.Yrkesinspektionen har vid tillfällen inspekterat arbetsmiljöförhållandena. Ensysteminspektion var planerad för att kontrollera att arbetsgivarens syste-matiska förebyggande miljöarbete verkligen fungerade. Denna hade ännuinte genomförts . fick först kännedomom förhållandena genom massmedierna . Detta visar attarbetsmiljöskyddet ej varit tillfredsställande.Kemikalier sprids ut i naturen via yt- och grundvattnet och påverkar deomkringboende på . Analys av akrylamidprodukthalter visar attenskilda personer fått ett tillskott av akrylamidexponering från utsläppet, delsvia kontakt med förorenade vattendrag, dels via förorenat tappvatten. Totalthar i området vatten från 310 brunnar analyserats, varvid akrylamid påvisatsi 29 av dessa. Närmare 400 djur från olika besättningar har slaktats ochdestruerats utöver detta har kemikaliehanteringen påverkat övrig livsmedels-produktion i stor () skriver i sin rapport:mot bakgrund av att det sen länge är väl belagt att akrylamid är ett ämne medallvarliga hälsoeffekter är det anmärkningsvärt att det har använts i så storakvantiteter som varit fallet vid tunnelbygget genom Hallandsåsen.GeologinGeologin på är komplicerad och det finns enrad geologiska faktorer som är av mycket stor betydelse ochsom påverkar förutsättningarna att bygga en tunnel genomHallandsåsen. Förhållandena är mer besvärliga än vad somnormalt kan förväntas i svensk berggrund, men är inte pånågot sätt unika för . geologi äroch var känd av ortsbefolkningen. kan man baraunderstryka att kvalificerad geologisk information är engrundläggande förutsättning för genomförandet av mark- ochunderjordsarbeten med rätt teknik och på ett miljömässigtsätt.BeslutshierarkinVid byggandet i berg måste regelmässigt osäkerheterhanteras och avgörande beslut fattas på knappt och iblandosäkert underlag. Det gäller därför att bygga upp en stabilorganisation med tydlig fördelning av ansvar ochbefogenheter och goda forum för kommunikation. För attagera flexibelt krävs mandat att agera och ett ömsesidigtförtroende mellan alla engagerade parter. Därför fordras ettväl utformat kontrakt med en riskfördelning mellanbeställare och entreprenör som bägge parter uppfattar somrimlig. Förtroendet underlättas av en gemensam grund, idetta fall insikten om vad som styr byggandet i berg. Insiktenbör vara representerad på alla nivåer i beslutshierarkin.TillståndsprövningDet är viktigt att tunnelbygget från och med nu betraktassom ett helt nytt projekt och underkastas en nytillståndsprövning enligt den nya , som ersätterden gamla vattendomen. Denna miljöprövning måste skesnarast med hänsyn till den krissituation som föreligger.Miljögranskningsgruppens fortsatta roll skall under allaomständigheter garanteras fram till dess att tunnelprojektetdefinitivt fastställts. Krav på miljöledningssystem måstefinnas för de företag/bolag som deltar i och utformar dennatyp av byggprojekt. I en fortsatt utredning om olikaalternativa järnvägsdragningar bör ingå ett alternativ omkonsekvenserna med ett enkelspårigt tunnelalternativ. Dettabör ges regeringen till känna.Ska tunnelbygget fullföljas?Den stora frågan just nu gäller om tunnelbygget skallfullföljas eller om hela projektet skall läggas ner. Några avde utredningar som pågår om tunnelbygget ärMiljögranskningsgruppens, som skulle utreda vilka åtgärdersom skall tas för att återställa miljön efter de giftigautsläppen. Miljögranskningsgruppen har även till uppgift attgranska om tunnelbygget kan fortskrida utan någon risk förmiljön. Ett antal delrapporter är lagda, bl.a. den 21 januarisamt , flera är planerade och slutrapportenskall vara klar i slutet av , den så kallade "" som ut-setts av , skall kartlägga vad som föranledde giftolyckanpå och hur man kan förhindra att liknande händelser inträffar iframtiden (Se dir.1997:124). har avlämnat en del-rapport och skall avlämna en slutrapport senast den 17 no-vember 1998. Inom arbetar en utredning, ,med konsekvenserna av om tunnlar genom inte färdigställs.Effekter som studeras är framkomlighet, trafikeringskostnad, restid för olikatågslag samt omgivningspåverkan. En fördjupad utredning skall vara klarunder november 1998.En kostnadsutredning pågår inom om möjligheterna att sänkakostnaderna för tunnelbygget. Utredningen beräknas vara klar under novem-ber månad. Därefter skall regeringen ta ställning till om tunnelbygget skallfortsätta. Innan regeringen tar ställning anser vi att utöver utredningarna bören miljöprövning enligt genomföras.Frågor att besvara ochöverväganden som måstegörasNågra av de frågor som måste besvaras innan Vänsterpartietkan ta ställning i frågan om ochjärnvägssträckningen är:? Vilka är de samhällsekonomiska kostnaderna för att bygga tunnelnfärdig??? Vad kostar det att ej bygga och att återställa åsen så långt möjligt??? Vilka skador är irreparabla??? Vad är alternativkostnaden för en annan sträckning av spåret??? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att grundvattennivån måste säkras och återställas till enacceptabel nivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bygga upp en stabil organisation med tydligfördelning av ansvar och befogenheter och goda forum för kommunikation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tunnelbygget från och med nu betraktas som ett helt nyttprojekt och underkastas en ny tillståndsprövning enligt den nya ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de överväganden som behöver göras innan beslut omHallandsåsens framtid fattas.Stockholm den 22 oktober 1998Kjell-Erik ()()()()()