mot · GM02So321 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So321av m.fl. (v)Kvinnors hälsaInledningOrsaken till mäns flintskallighet är att de använder insidanav skallen, menade . Med det fick han ävennågonting sagt om kvinnors intelligens. Forskningen harvisat att hade fel. Håravfall och flintskallighet ärhormonellt betingat och har alltså inget att göra med hur mänoch kvinnor använder hjärnan. Det kan tyckas att det här ärhistoria och att vi i vår moderna tid vet bättre. Men synen påkvinnan som avvikande lever kvar inom medicinen ochpsykologin och påverkar kvinnliga patienter än . Genomatt människan, inom den medicinska forskningen, är en 75-kilos man har kvinnan kommit att betraktas som avvikande.Eftersom män inte har menstruation, inte föder barn eller likapåtagligt kommer in i klimakteriet har dessa för kvinnannormala funktioner kommit att betraktas som sjukdomar.Den medicinska vetenskapen har ett relativt bra grepp om de sjukdomarsom är vanligast förekommande bland män, medan kunskapsläget tycks varasämre när det gäller de s.k. kvinnosjukdomarna. Inte minst gäller detta nyasjukdomar som antingen har börjat beskrivas först nu eller uppstått som enföljd av den moderna samhällsutvecklingen. Utöver reumatism, som har varitkänd , så har vi fått t.ex. fibromyalgi, migrän, utbrändhet,osteoperos, s.k. elallergi, anorexi, bulimi, vestibulit och amalgamsjuka - nyaeller nyupptäckta sjukdomar som den manligt dominerade professionen ochforskningen ofta känt sig handfallna inför. Ett otäckt och kränkande inslaghar tyvärr varit att professionen och forskarna ofta försökt dölja sinkunskapsbrist genom att psykologisera symptomen och omyndigförklara dehjälpbehövande. I den här motionen för fram en rad områdendär ytterligare forskning och prioritering av resurser krävs för att kommanärmare målet om jämställdhet på hälsans och medicinens område.Kvinnors normalvärdenNär normalvärdet för blodtryck skulle fastställas mättesblodtrycket på ett antal medicine kandidater - alla män,eftersom läkarstuderande var män . Utifrån dettamanliga normalvärde ansågs kvinnor ha för högt blodtryckoch tvingades äta blodtryckssänkande medicin för att kommaner i normalt, d.v.s. manligt, tryck. Om normalvärdet skullevara satt utifrån kvinnor skulle det kunna innebära att heladen manliga delen av befolkningen skulle tvingas att ätablodtryckshöjande medicin.De undersökningar som ligger till grund för bedömningen av blodfetter ärgjorda på män. Det leder till att läkarna vet lite om vilka blodfettvärdensom gäller för kvinnor. Det som för män är det goda kolesterolet kan förkvinnor vara det farliga. Läkarna kan bara konstatera att antalet kvinnor somdör i hjärtinfarkt har ökat. När kvinnor kommer till sjukhusen för akutahjärtproblem får de sämre behandling, och livsuppehållande behandling sättsinte in eller sätts in för sent eftersom kvinnor inte upplever hjärtsmärtor påsamma sätt som män och därför beskriver sina smärtor på ett för läkarenokänt sätt.Inom muskelfysiologin och muskelbiokemin används muskelbiopsier föratt forska om hur muskeln ser ut och varför vi blir trötta. Eftersom män harstörre muskelmassa använder forskarna sig ofta av t.ex. brandmän ochidrottare som försökspersoner. Resultaten publiceras sedan som giltiga föross alla. Men är de verkligen giltiga för alla muskler och inte bara förmännens? Ingen vet eftersom inte någon brytt sig om att ta reda på omkvinnors och mäns muskler skiljer sig åt. En uppgiven anledning till varförforskare inte använt sig av kvinnliga försökspersoner är att kvinnormenstruerar och det blir "så besvärligt" med den månatliga cykeln.Forskning kring kvinnligahormonerVi saknar grundläggande kunskaper om de normalacykliska förändringarna i bröstkörteln hos friska kvinnor ochom hur variationen av olika hormoner undermenstruationscykeln påverkar bröstkörteln. av allkvinnlig cancer är bröstcancer. I stället för att utvecklaforskningen om hur kvinnans vanliga hormoner _ östrogenoch progesteron _ och hormonbehandling påverkar detfriska bröstet skär man bort det sjuka bröstet och denenskilda kvinnan utsätts för ett stort trauma.Cirka 15 % av alla kvinnor handikappas av rikliga mens-blödningar till stora kostnader för samhället. Karensdagen i sjukförsäkringenminskade visserligen kostnaderna för "handikappet" som i stället läggs överpå den enskilda kvinnan. Orsaker och behandlingsmöjligheter är dåligtutvecklade liksom forskningen om normala blod- och järnvärden hosmenstruerande kvinnor. Klimakteriet beskrivs av många som ett bristtillståndvars livsinnehåll består av en rad förluster - barnen flyttar hemifrån samtidigtsom den barnalstrande förmågan minskar och kvinnan skulle uppleva atthennes värde som kvinna därmed försvinner. Andra betraktar det som etttillstånd då kvinnan övergår från att vara en "normal" kvinna till häxa.Återigen andra menar att det är kulturella och sociala strukturer sombestämmer hur klimakteriet upplevs av kvinnan, vilket också bevisas av attfrekvensen av övergångsbesvär är mycket varierande i olika kulturer. Storaprospektiva studier skulle kunna öka kunskapen om klimakteriets normalaförlopp och variationer hos friska kvinnor i Sverige.Närmare en miljon svenska kvinnor behandlas med hormoner iolika former. Hormonell behandling påverkar ofta kvinnors allmännalivssituation och livskvalitet. Eventuella samband mellan behandling ocholika tumörformer i t.ex. bröst, livmoder och äggstockar diskuteras livligt.De studier som gjorts har gett osäkra och motstridiga resultat.Förbättrade kunskaper om östrogeners och andra hormoners effekter kan ökaförståelsen för många vanliga sjukdomar hos kvinnor, som t ex högtblodtryck, förkalkning, sockersjuka och reumatisk ledvärk. Vid sekelskiftetkommer det att finnas cirka en miljon kvinnor i . Medhormonell behandling finns möjlighet att förebygga t.ex. benskörhet ochhjärtinfarkt hos vissa riskgrupper. Men för detta krävs alltså ytterligareprioritering av forskning om kvinnliga hormoner.Synen på kvinnan imedicinsk utbildningHälften av alla gynekologiska besvär har psykosomatiskaorsaker hävdade professorn i sin lärobok igynekologi och obstetrik: Besvären förekommer "hoskvinnor med en expansiv personlighetskaraktär ...Typexemplet är den överambitiösa, disharmoniska kvinnan.Hon är ofta en kampnatur: seg, energisk, framgångsrikkarriärkvinna. Karaktäristiskt är en inte alltid särskilt väldold tagg mot män i allmänhet och mot maken i synnerhetoch en önskan att vilja konkurrera och överglänsa. Detkvinnliga är dem ofta motbjudande." Psykosomatisk betyder"kroppssjukdom med själslig bakgrund". Genom att kallakvinnors besvär psykosomatiska lägger man skulden förbesvären på kvinnan. Det är något fel i kvinnans psyke somgör att hon får kroppsliga symptom. Därmed kan läkarenutesluta kvinnors situation och livsbetingelser, t.ex. detfaktum att kvinnor ofta arbetar i underordnad ställning, harde mest monotona, förslitande arbetsuppgifterna och oftasthar huvudansvar för hem och barn. Det är därför viktigt attforskning och utbildning införlivar en medvetenhet omkvinnors hälsa i kurslitteratur. som kunskap omkvinnors hälsa utvecklas och byggs upp måste ettobligatorium om kvinnokunskap på alla områden iutbildningen av nya läkare ingå.Redan praktiserande läkare bör få kompletterande utbildning i medicinskaoch psykologiska frågor som rör kvinnors hälsa. Det finns redan i dagfortbildningsdagar för läkare - ett par av dem kan göras obligatoriska ochhandla om kvinnor.Kvinnor och smärtaAndelen kvinnor med smärtor från utgör del av de långtidssjukskrivna i Sverige.Rehabiliteringsinsatserna och vårdkonsumtionen i sambandmed dessa tillstånd är betydande. Utvärdering av dessabehandlings- och rehabiliteringsinsatser visar attohälsotillståndet är svårbehandlat. En alltför stor andel avdessa patienter är missnöjda med den hjälp och denbehandling de fått. Ofta har patienten också kvar sin smärta.De diagnoser dessa patienter erhållit varierar mellan fysiskasymtomdiagnoser, till exempel myalgi och/eller psykiatriskadiagnoser av typen somatoformt smärtsyndrom.Behandlingsinsatserna varierar, likaså handläggningen avförsäkrings- och ersättningsfrågor. Bristen på samordningoch samsyn i detta sammanhang lämnar utrymme för storavariationer i hanteringen, till nackdel för patienterna.Detta är ett av vår tids stora könsrelaterade folkhälsoproblem. Kunskapfinns inom området, men har ingen tagit det övergripande ansvaret,något som kräver ett tvärvetenskapligt samarbete över klinikgränser ochmellan öppen och sluten vård. Samordning av forskningsresultat ochtvärvetenskaplig metodutveckling skulle kunna höja kvaliteten i vården fördenna stora patientgrupp. Detta bör ges regeringen till känna.Några s.k. kvinnosjukdomarVestibulitVestibulit är en "nyupptäckt" sjukdom som nästan baradrabbar unga kvinnor och yttrar sig som mycket svårasmärtor i slidmynningen. Orsaken tycks vara en kombinationav svampinfektioner, biverkningar av läkemedel mot svamp-infektioner och överansträngning av slemhinnorna. En teoriär att det kan finnas ett samband med samlag som genomförstrots att kroppen inte har lust. Nära hälften av gynekolog-och hudklinikerna vid landets sjukhus har eller planerar ettsamarbete kring vestibulit genom att öppna speciellamottagningar. vill att regeringen ska geSocialstyrelsen i uppdrag att sammanställa en rapport omvestibulit där bland annat eventuella behov av riktaderesurser och åtgärder belyses.MigränMigrän är en sjukdom som ofta orsakar så svåra smärtor attden drabbade regelbundet blir totalt utslagen i upp till ettdygn. Sjukdomen drabbar av alla kvinnor och 3,4 %av männen. De nya och effektivare mediciner som finnspå marknaden, triptanerna, har dock gett mångamigränpatienter hopp. Problemet är bara att de är så dyra attmånga läkare tvekar att skriva ut dem och att mångapatienter som fått dem utskrivna åt sig avstår från att hämtaut medicinerna. De nyaste preparaten kostar runt 50 kronorper dos, medan det starkare medlet Imigran kostar ca 100kronor per dos. Många väljer istället att använda vanligahuvudvärkstabletter, vilket ofta kan vara tillräckligt. Men vidkraftigare anfall behövs de dyrare medlen för att undvikastort lidande och för samhället kostsamma sjukskrivningar.Vänsterpartiet vill att regeringen ger iuppdrag att undersöka hur de höga priserna påmigränmediciner påverkar migränpatienternas möjlighet attfå rätt behandling och deras samhällsekonomiskakonsekvenser.OsteoporosOsteoporos - benskörhet - är en sjukdom som karakteriserasav låg benmassa och försämrad benkvalitet, vilket ökarrisken för frakturer. Varannan kvinna och var fjärde manöver 50 får under livet en fraktur på grund avosteoporos. Antalet har tredubblats . vetvetenskapen mycket om hur osteoporos skall förebyggas,diagnostiseras och behandlas. Bland annat har på uppdrag framställt enrapport om osteoporos som borde ligga till grund för arbetet iSverige. Trots detta går arbetet med att utveckladiagnostisering, kartläggning och information trögt. innehåller åtta rekommendationer tillmedlemsländerna som den bordese till att följa. Bland de viktigaste är att politiker bör beslutaatt förebyggande av osteoporos är ett viktigt mål inom hälso-och sjukvården samt att personer som löper hög risk förfrakturer bör få tillgång till mätning av bentäthet. börfatta ett sådant målsättningsbeslut och bör fåi uppdrag att kartlägga tillgången till mätning av benskörhet.Anorexi och bulimiAnorexi eller bulimi drabbar av alla kvinnor iSverige. Sjukdomen leder ofta till benskörhet,muskelsvaghet, rubbningar i salt- och vätskebalans ochblodbrist. Anorexi börjar med bantning.Sambandet mellan dessa sjukdomar och kommersialismensskönhetsideal och massmedias bantningskampanjer ärglasklart. menar att det är dags att övervägaförbud mot reklam som direkt eller indirekt uppmuntrar tillhälsofarligt ätbeteende. Detta bör ges regeringen till känna.RikskvinnocentrumRikskvinnocentrum är en specialistenhet för kvinnor sommisshandlats eller våldtagits. Detta centrum bedriver sedanstarten sin verksamhet 1994 vid Kvinnokliniken påAkademiska sjukhuset i . Rikskvinnocentrum har etttrefaldigt uppdrag:? I förgrunden står självklart patientverksamheten och utveckling avarbetet med omhändertagande av utsatta kvinnor?? Utbildning och information om verksamheten över landet och inter-nationellt?? Forskning och utveckling?För innevarande budgetår 1998 bidrog staten med 3 miljonerkronor för verksamheten och läns landsting bidrogmed lika mycket. I årets budgetproposition finns inga medelavsatta till Rikskvinnocentrum överhuvudtaget ochframtiden för den fortsatta verksamheten vid denna viktigaenhet är oviss. anser att staten ävenfortsättningsvis skall ta ett ekonomiskt ansvar förverksamheten. Vi utesluter inte att verksamheten heltkan överföras till , men detta kan först bli aktuelltnär liknande centrum byggts upp på fler platser i landet. Vihar utvecklat vår syn på Rikskvinnocentrum i en särskildmotion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning kring kvinnors normalvärden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av prioritering av forskning om kvinnliga hormoner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av medvetenhet om kvinnors hälsa i medicinskkurslitteratur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnokunskap som obligatoriskt inslag på alla områden iläkarutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortbildning av läkare i frågor som rör kvinnors hälsa,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samordning av forskningsresultat ochtvärvetenskaplig metodutveckling när det gäller kvinnors smärtor frånrörelseapparaten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att sammanställa en rapport omvestibulit,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att undersöka konsekvenserna avde höga priserna på migränmediciner,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förebyggande av osteoporos bör vara ett viktigt mål i inomhälso- och sjukvården,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att kartlägga tillgången tillmätning av benskörhet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överväga förbud mot reklam som direkt eller indirektuppmuntrar till hälsofarligt ätbeteende.Stockholm den 27 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()