ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fi501 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi501av ()Samordning mellan statliga myndigheterDe statliga myndigheterna har varit utsattaför stora besparingskrav. Dessa besparingskrav tillsammansmed mål- och ramstyrningen har lett till tämligen storaomorganisationer. Konsekvenserna av dessaomorganisationer har i många fall lett till att de besparingarman gjort på en myndighet lett till kostnader för en annan.Det intressanta med besparingar ur statsmakternas synpunkttorde vara besparingseffekten totalt och inte om någonmyndighet sparar genom att överföra kostnader på någonannan myndighet.Kriminalvårdens internrevisorer har belyst detta i sin rapport när det gäller rättsväsendet i nordvästra . Man föreslår i dennarapport också konkreta åtgärder för att komma till rätta med problemen.Bristen på samordning mellan myndigheterna och bristen på konsekvens-analys för omorganisationen är två saker man pekar på i denna rapport. Kon-sekvenser av omorganisationerna inom rättsväsendet torde vara tillämpligapå andra myndigheter som är beroende av varandra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statliga myndigheter åläggs att göra en grundlig analys ochredovisning av konsekvenser för annan myndighet innan de fattar beslut sompåverkar annan statlig myndighet.Stockholm den 19 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Fi502 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi502av ()Offentlig konkurrens med privata företagareRiksdag och regering är överens om att företagarnas villkorskall förbättras i syfte att skapa ökad tillväxt och flerarbetstillfällen. som detta sägs, pågår en osundoffentlig konkurrens med privata företagare.Det offentliga företagandet är omfattande och i hög grad kopplat till dekommunala bolagen. Det finns ett stort antal kommunala bolag(1.600 stycken), som tillsammans har itillgångar. Olika undersökningar visar att dessa företag inte sällan överträderde ramar som kommunallagen och andra lagar ställer upp. De tarmarknadsandelar av det privata näringslivet, vilket drabbar inte minst demindre företagen som i regel är beroende av den lokala marknaden.Vägverket Produktion åtager sig uppdrag på den s.k. öppna marknaden tillpriser som ingen seriös företagare kan konkurrera med. Eftersom VägverketProduktion har stora delar av verksamheten skattefinansierad, kan mankonkurrera genom prisdumpning på uppdrag vid sidan av ordinarie uppgifter.Detta får till följd att privata företag slås ut, enär alternativa uppdragsaknas.Det finns många exempel på denna osunda och snedvridande konkurrens.Det måste anses vara fel, när privata företag slås ut av skattefinansieradeoffentliga företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skattefinansierade offentliga företag ej får konkurrera medprivata företag.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Fi503 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi503av och ()FastighetsinvesteringsbolagVid föregående riksmöten har vi väckt förslag omlagstiftning som skulle möjliggöra bildande avfastighetsinvesteringsbolag. (Motioner 1996/97: Fi909 ochL215 samt 1997/98:Fi 908). Vårt yrkande underströks vidarei den moderata kommittémotionen 1997/98:Fi13. Tyvärr haren mycket summarisk behandling av motionerna skett ifinansutskottet. Utskottets majoritet hänvisade till attregeringen behandlat frågan vid sitt sammanträde den 28november 1996 med anledning av till Finansdepartementetinkomna skrivelser i samma ärende.Efter den senaste riksdagsbehandlingen har emellertid Aktiefrämjandetpresenterat en studie och utredning med anknytning till vårt förslag omfastighetsinvesteringsbolag och redovisat ett framarbetat författningsförslagtill regeringen. Vad vi vet har regeringen ej ännu reagerat på denna förnyadeframstöt i frågan.När regeringen senast yttrade sig i ärendet hänvisade man till att en aveffekterna som åsyftas genom fastighetsinvesteringsbolag, d.v.s. enkel-beskattning, skulle kunna uppnås genom att fastighetsbolag ger ut speciellalånebevis. Vi fann regeringens ställningstagande egendomligt. Det är interimligt att på detta sätt hänvisa till en komplicerad och för småsparare ipraktiken helt otillgänglig metod. Regeringens inställning innebär de factoatt man inte vill åstadkomma de fördelar som fastighetsinvesteringsbolag kanåstadkomma för fastighetsmarknaden och de småsparare som vill investera ifastigheter.Vi vill med hänvisning till vad vi i våra motioner tidigare åberopatåterkomma med vårt förslag. Vi finner det vara av stort allmänt intresse attfastighetsmarknaden blir mer likvid . Det kommer att ta mycket långtid att skapa effektiva och anpassade fastighetsinnehav om ingenting görs föratt underlätta denna process. Inte minst även mot bakgrund av det storaomstruktureringsbehov som föreligger för de kommunala bostads-bolagen är de av oss föreslagna fastighetsinvesteringsbolagen en angelägenreform. I ärendet vill vi naturligtvis även åberopa den reservation (m, fp, kd)som avgavs i finansutskottet med anledning av motionerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag omfastighetsinvesteringsbolag i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Lennart ()()
mot · GM02Fi504 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi504av och ()Folkrörelsernas möjligheter till spelintäkterUnder 90-talet har det statliga och kommunala stödet tillidrottsrörelsen minskat väsentligt. Det statliga idrottsanslagethar legat stilla eller sjunkit somkommunernas direkta stöd och indirekta stöd till det lokalaföreningslivet minskat med närmare 1 000 miljoner kronor.Folkrörelserna har med andra ord i allt högre grad tvingats söka andrafinansieringskällor. Spel och lotterier har traditionellt varit, och är, denviktigaste. BingoLottos framgångar har under det gångna decenniet räddatmånga föreningars ekonomi.Trots BingoLottos utveckling till ett av ledande spel harfolkrörelsernas andel av spelmarknaden minskat. är motsvarande siffra . BingoLotto har dessutom visat enstagnerande tendens och tappat av sin omsättning.Detta faktum har påpekats i en rad olika utredningar, liksom av riksdagensutskott. En rad riksdagsbeslut har också fattats för att vända utvecklingen.1994 beslutade att folkrörelserna skulle överta ägarskapet av ABTipstjänst. Dessutom skulle överskottet från de nya s k värdeautomaternatillfalla den lokala barn- och ungdomsverksamheten. När den nya social-demokratiska regeringen tillträdde ändrades beslutet om ettövertagande av Tipstjänst. I stället slogs de båda statliga spelbolagen - ABTipstjänst och - samman till ochfolkrörelserna skulle ges andel av det nya bolagets överskott efter ettgemensamt överenskommet vinstdelningssystem.Det har snart gått detta beslut togs, och fortfarande harfolkrörelserna inte fått en krona av denna vinstdelning. Faktum är att detännu inte ens förts några gemensamma diskussioner om ett vinstdelnings-system.Detta är anmärkningsvärt. Så anmärkningsvärt att den slutfördaIdrottsutredningen i sitt betänkande (SOU 1998:76) skrev:"vill i det sammanhanget uttala sitt missnöje över attdet av beslutade vinstdelningssystemets utbyggnad så kraftigtförsenats. Förseningen har inneburit att idrotten liksom övriga berördafolkrörelser fått vänta på de intäkter från spelmarknaden somriksdagsbeslutet möjliggjort. "Folkrörelserna bör ges ett årligt bidrag via AB , sommotsvarar överskotten från automatspelen. Dessa spel påverkar mycketpåtagligt de lokala föreningarnas möjligheter på spelmarknaden. har för sin del fattat ett principbeslut om att sådant bidragoavkortat kommer att gå till den lokala barn- och ungdomsverksamheten.Folkrörelserna bör , via Folkrörelsernas samarbetsorgan i lotteri-frågor (FSL) ges fullgoda möjligheter att vidareutveckla BingoLotto ochnärbesläktade spel, för att vända den nuvarande negativa trenden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkrörelsernas möjligheter till intäkter från spel och lotterier.Stockholm den 23 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Fi505 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi505av m.fl. (kd)Samhällsekonomi och finansförvaltningVerksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi ochfinansförvaltning är inriktad på att planera, underlätta ochkontrollera att statliga åtaganden sköts på ett så korrekt ocheffektivt sätt som möjligt.Verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltningrör granskning, utvärdering och omprövning av statlig verksamhet, stöd iolika former till och andra statliga myndigheter. Dettainbegriper såväl ekonomiska resurser som statliga fastigheter och lokaler.Flera verksamheter tillhandahåller prognoser, analyser, bedömningar ochstatistik till beslutsfattare.Verksamhetsområde B Det finansiella systemet rör de finansiella institu-ten, där syftet med verksamheten är att bidra till stabilitet och effektivitet idet finansiella systemet genom analys, tillsyn och regleringar av definansiella institutens agerande på marknaden, ett gott konsumentskydd samtförvaltning av statens skuld.Verksamhetsområde C Premiepensionssystemet omfattar administrationoch förvaltning av de fonderade premiepensionerna i det nya inkomst-baserade ålderspensionssystemet.Därutöver finns inom utgiftsområdet två verksamhetsområden. D Sär-skilda finansierings- och garantiåtaganden omfattar avgifter för Stadshypo-tekskassans grundfond och åtaganden genom Nordiska investeringsbankenoch Europeiska investeringsbanken. Verksamhetsområde E omfattar slut-ligen revisorer.Kristdemokraterna föreslår att ett anslagssparande på läggs ut påsamtliga under utgiftsområdet verkande myndigheter. Det innebär en bespa-ring på ca under den kommande treårsperioden.För år 1999 föreslås ramen för utgiftsområdet minskas med 100 miljonerkronor, för med och för med 95 miljonerkronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande förändring i förhållande till regeringensförslag beslutar att ramen för utgiftsområde Samhällsekonomi ochfinansförvaltning under minskas med 100 miljoner kronor.Stockholm den 26 oktober 1998Mats ()()()()()()()Per ()()()()()()()
mot · GM02Fi506 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi506av och ()skogsbruk i fjällnära områdenStatens fastighetsverk förvaltar bland annat stora delar avden fjällnära skogen i . harinom länet enbart skogsmark som är fjällnära och har ettförräntningskrav på sig vilket gör att man är ålagd att bedrivaskogsbruk i dessa fjällnära områden för att uppfylla dettakrav. Detta har lett till omfattande skogsavverkningar undersenare år.Förräntningskravet är enligt vår uppfattning alltför högt ställt och de om-fattande avverkningarna är till nackdel för både naturvård och rennäring.Särskilt påtagligt blir detta i där geologi, topografi och klimatsamverkar så att produktiv skogsmark når mycket nära kalfjället.Från naturvårdssynpunkt innebär det att de sista större sammanhängandenaturskogarna eller skogarna med naturskogskaraktär utanför reservaten ärpå väg att försvinna. Dessa skogar är dåligt inventerade från naturvårdssyn-punkt, men all erfarenhet tyder på att de hyser stora naturvärden. Bara genomstorleken och genom att de på flera ställen gränsar mot befintliga reservatblir naturvårdsvärdet betydande. Därför bör en noggrann naturvårds- ochnyckelbiotopsinventering av skogsarealer genomföras.Statens mark bör nyttjas på ett från allmän synpunkt bra sätt och inteenbart med prioritering av skogsbruksintresset. Skogsbruket bör i ställetbedrivas med stort hänsynstagande till natur- och kulturvärdena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en inventering av Fastighetsverketsskogsarealer.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02Fi6 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi6av m.fl. (m)med anledning av skr. 1997/98:187 Uppföljning av budgetåret 1997Regeringens skrivelse som lämnas meden uppföljning av föregående budgetårs resultat utgör enviktig del i förstärkningen av kontrollmakt.Skrivelsen bildar underlag för bedömningar som inte enbartutgår från vad som är önskvärt för kommande budgetar.Årsredovisningen för staten tillsammans med åtgärder för attförstärka roll i den statliga revisionen utökarriksdagens arbete med uppföljning, kvalitetsgranskning ocheffektivitetsmätning. Vi moderater välkomnar denutvecklingen.I lag (1996:1059) om statsbudgeten stadgas att denna skrivelse skalllämnas till men senast efterbudgetårets utgång. Vi moderater menar att detta är en för väl tilltagentidsgräns.Nu framlagda skrivelse lades fram efter det att vårarbete ipraktiken avslutats. Skrivelsens ställning och rättmätiga behov av attgranskas kan vid ett framläggande befaras underordnasannat. Skrivelsen bör läggas fram så att möjlighet gives för vårriksdagen attbehandla den. Detta görs lämpligast genom att skrivelsen läggs fram i näraanslutning till framläggandet av vårpropositionen (VÅP). Vi vill dock avrådafrån att inarbeta skrivelsen i VÅP:en, eftersom det även då kan befaras attfokus enbart faller på framåtsyftande budgetriktlinjer.Med en behandling av skrivelsen om föregående års resultat på vårenförstärks riksdagsårets delning i en vår med uppföljning och kontroll blandatmed långsiktig planering och en höst koncentrerad på nästkommande årsbudget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidpunkten för avlämnandet av skrivelsen med uppföljning avföregående budgetårs resultat.Stockholm den 16 oktober 1998Lars ()()()()()()Per ()()()()Gotab, 1998
mot · GM02Fi601 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi601av Per m.fl. (s)Avstämningsdatum för kommunernas bidrag från statenStatsbidragen till kommunerna baseras på den befolkningsom finns i respektive kommun . Det innebäratt kommunerna inte vet nivån på de statsbidrag somtillfaller kommunerna förrän efter detta datum.Framförhållningen blir därmed endast två månader.Detta system fungerar inte bra eftersom det innebär att kommunerna i sittbudgetarbete tvingas arbeta med osäkra underlag vad gäller inkomsterna förkommande år. Ett sätt att komma tillrätta med problemet skulle kunna varaatt tidigarelägga det avstämningsdatum för antalet invånare som utgörgrunden för beräkning av statsbidrag till kommunerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av avstämningsdatum för statsbidrag tillkommunerna.Stockholm den 21 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02Fi603 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi603av ()Det kommunala skatteutjämningssystemetOavsett vilken uppfattning man har i frågan om huruvidastatsbidrags- och utjämningssystemet inom kommunsektornstrider mot grundlagens reglering av den kommunalasjälvstyrelsen inser allt fler att systemet måsteomarbetas. Det innehåller principer som ger effekter somlagstiftarna sannolikt inte räknade med.Det måste löna sig för kommuninvånare och kommunpolitiker att an-stränga sig för att skapa en god ekonomi i kommunen. Men systemet ger heltmotsatta signaler. Tillväxten motverkas.En kommun som avsätter resurser för att bekämpa arbetslösheten ochhärigenom främjar sysselsättningen får, beroende på om man är en mottagan-de kommun eller en bidragande kommun, lägre tillägg i inkomst- ochkostnadsutjämningen respektive högre avdrag i systemen.Inkomstutjämningssystemet är så utformat att kommuner och landstingmed en egen utdebitering som är lägre än den länsvisa skattesatsen får enminskning av den samlade inkomsten när det egna skatteunderlaget ökar, ens k pomperipossaeffekt.Med dagens utdebitering är det 18 kommuner i landet som drabbas avpomperipossaeffekten. Av kommunerna ligger 11 i . 5 av de18 kommunerna är bidragstagare, dvs har en skattekraft som ligger undermedelskattekraften.Var finns incitamenten till kommunala ansträngningar för förbättring avekonomin i detta system? Systemet premierar istället kommuner som ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv vidtar felaktiga åtgärder. Bidragsberoendecementeras, både på nivå och på individnivå. Det finns dessutomen uppenbar risk för att systemet leder till segregation, då endast de riktigtrika har råd att bo i bidragande kommuner.I direktiven till den översyn som f n görs av det kommunala utjämnings-systemet finns inte tydligt angivet att pomperipossaeffekten skall upp-märksammas. Det är därför angeläget att regeringen ger särskild uppmärk-samhet åt problemet för att eliminera dessa oönskade effekter. Ett sättkan vara att sänka kompensationsgraden till från nuvarande 95 %.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av de negativa incitamenten iutjämningssystemet,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring att den s.k.pomperipossaeffekten i det kommunala skatteutjämningssystemetelimineras.Stockholm den 26 oktober 1998Inger Strömbom (kd)
mot · GM02Fi604 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi604av ()Kostnadsutjämning för LSSDen trädde lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) i kraft. I enlighetmed bestämmelserna i har en successiv överföring avhuvudmannaskapet för insatserna enligt denna lag skett frånlandsting till kommuner.Denna kommunalisering har i många fall lett till en snedfördelning avkostnaderna mellan kommunerna inom ett landsting. Den raka skatteväxlingsom skedde mellan landstingen och kommunerna ledde till stora orättvisorför de kommuner som av historiska skäl har en större andel funktions-hindrade i kommunen. De kommuner som inom sin kommuns gränser hadedet gamla institutionsboendet har fortfarande en betydligt högre andelfunktionshindrade. För att förhindra denna snedfördelning gavs kommunernamöjlighet att lämna bidrag till varandra för att utjämna dessa kostnads-skillnader.Men dessa avtal är tidsbegränsade och de tar inte hänsyn till deninflyttning av funktionshindrade som sedan kan uppkomma. Exempelvisförekommer det att funktionshindrade personer väljer att bosätta sig i enkommun där specialistkompetens finns tillgänglig. Denna specialist-kompetens finns ofta på de gamla institutionsorterna.Det kan också förekomma att en funktionshindrad persons hemkommunråder henne eller honom att flytta till en kommun med speciella resurser. Isamband med att personen i fråga bosätter sig i vårdkommunen övergårkostnadsansvaret för vårdinsatserna till vårdkommunen. Detta är inte rimligtoch medför stora ekonomiska påfrestningar för vårdkommunerna.De funktionshindrade och deras vårdverksamhet riskerar till följd av dettaatt hamna i strykklass. För att inte ekonomiskt tyngda vårdkommunerdrastiskt ska försämra vården av de funktionshindrade krävs ett nationelltutjämningssystem.Detta system skulle kunna infogas i det existerande nationella statsbidrags-och utjämningssystemet. verkar det som om den kommitté somutvärderar utjämningsystemet inte kommer att föreslå en så kallas LSS-faktori statsbidraget. Det fyrtiotal kommuner som drabbats av dessa ekonomiskapåfrestningar måste nu få ett snabbt svar på vad som ska gälla i framtiden.Det är därför av vikt att regeringen skyndsamt återkommer till medett förslag om en nationell utjämning av dessa kostnadsskillnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt utjämningssystem för kostnadsskillnader mellankommuner med funktionshindrade.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()
mot · GM02Fi605 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi605av och ()HemtjänstenEfter pensioneringen är det många människor som väljer atttillbringa en stor del av sin tid i sin fritidsstuga. Detta är ettgott mått på det välstånd vi lyckats skapa i , attfamiljer har möjlighet att skaffa sig ett fritidshus.När man börjar komma upp , eller när man eljest har behov av det,har man i vårt land rätt att få hjälp med det man behöver för att kunna levaett bra liv. Det kan gälla hjälp med städning, handling, tvätt eller visssjukvård. Detta erhåller man, mot viss avgift, av sin hemkommun.När man befinner sig i sitt fritidshus har man samma rätt att få kommunalhemtjänst från den kommun där fritidshuset ligger. Ofta är det inte sammakommun som den kommun man betalar skatt i. Detta innebär att det blir enextra kostnad för den kommun man har sitt fritidshus i. I och med att allt flerväljer att bo allt av året i sitt fritidshus kan detta skapaekonomiskaproblem för en kommun.Det finns möjligheter att lösa detta genom en interkommunal ersättning,det vill säga att kommunerna sinsemellan gör upp om den ersättning som skautgå från den kommun som har skatteintäkterna, hemkommunen. Om hem-kommunen betalar en viss summa till fritidskommunen blir det en mer rättvisfördelning av kostnaderna. Tekniskt kan detta ske på samma sätt som närungdomar studerar på annan ort och får ersättning från sin hemkommun.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om interkommunal ersättning för hemtjänst.Stockholm den 23 oktober 1998Karin ()()
mot · GM02Fi607 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi607av (c)Hemtjänst i semesterbostadenEnligt socialtjänstlagens senaste ändringar (betänkande1996/97:SoU18) 2 § svarar varje kommun för socialtjänsteninom sitt område och enligt 3 § samma lag har kommunendet yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får detstöd och den hjälp som de behöver.Det är alltså vistelsekommunen som får stå för kostnaderna för hemtjänstoch hemsjukvård då en person temporärt vistas i annan kommun än hem-kommunen.Frågeställningen har inte varit aktuell under beredningen inför lag-ändringen.Men det har skett stora förändringar inom äldrevården , inteminst så har långvård, viss rehabilitering och hemsjukvård skatteväxlatsmellan landsting och kommun och det är nu kommunerna som har ansvaret.När landstingen var huvudman så skedde det en clearing av kostnaderna förvård av patienter som tillhörde annat landsting än det de vårdades i.Situationer har uppstått i flera kommuner, som är turistkommuner ochoftast är mindre kommuner, att vistelsetider inte är ovanliga.I det hårda ekonomiska läge som många kommuner befinner sig i, inteminst inom den sociala budgetramen, har det lett till konflikter mellan denfast boende befolkningen och sommarboende. Detta är mycket olyckligt.Båstad kommun, som är en kommun med stor sommarbefolkning, har haftsom praxis att stå och bedömt detta som rimlig tid förrekreation.Dessutom är det nödvändigt att de som beslutar om åtgärder också haransvar att stå för kostnaderna. Därför bör det kommunala ersättningssystemetses över med detta som bakgrund. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översynen av det kommunala ersättningssystemet.Stockholm den 26 oktober 1998Gunnel (c)