mot · GM02T213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T213av Per ()Sysselsättning och tillväxt i SörmlandSörmland är det län som haft den sämsta sysselsättningsutvecklingen iSverige trots en geografisk belägenhet mellan ett antal starkatillväxtcentra såsom , och Norrköping-Linköping.Länet har en av landets absolut lägsta bruttoregionalprodukter. Siffrornaför länet påminner därmed mer om motsvarande siffror för ändet svenska rikssnittet.Regionen är av tradition konjunkturkänslig med ett starkt beroende avframför allt basindustrier inom järn-, stål- och skogsindustri. Därutöverkännetecknas regionen av tillverkningsindustri - med huvudkontor på annanort - och en lägre andel små företag än rikssnittet. Antalet offentliganställdailänet är likaså relativt lågt.InfrastrukturenDe senaste årens investeringar i infrastrukturen har lett till väsentligaförbättringar. Den under borgerlig regering beslutade Svealandsbananhar radikalt breddat arbetsmarknaden i den norra länsdelen liksompågående och just avslutade investeringar i europavägarna.Trots det finns några av landets mest lönsamma infrastrukturinvesteringaratt göra i , allt enligt regeringens egna utredningar och beräkningar.Den största av dem är utbyggnaden av den s k Nyköpingslänken av järn-vägen mellan och . Trots att det är mestlönsamma järnvägsinvestering har den av regering och riksdagsmajoritetprioriterats bort. Det är helt oacceptabelt, i synnerhet som den väsentligtskulle stärka en ytterst utsatt region med svag ekonomi och sysselsättning.Riksdagen bör därför i ett särskilt uttalande ställa sig bakom utbyggnadenmed start inom denna planperiod.Även de "felande länkarna" på europavägarna genom länet bör omfattasav ett sådant uttalande från . Att som regeringen gjort prioriterabort delar av dessa till förmån för andra trafiksäkerhetshöjande åtgärder gervarken högre trafiksäkerhet eller bättre kommunikationer. Detta är bl amotiverat med ett "stråktänkande" i investeringarna, som främst tillgodosersysselsättningen och därmed näringslivets behov.Förutsättningarna för ökad regional tågtrafik på banan från överKatrineholm, , mot bör prövas i samband med att delar avtågtrafiken mot avses ledas över Enköping-Västerås-Örebro-Hallsbergoch därmed frigör spårkapacitet.BasindustriernaDet innebär att sysselsättningsläget är starkt förknippat med de storakonjunktursvängningarna i främst basindustrierna. Vidare har dessanäringsgrenars relativa tillbakagång i löneläge, arbetskraftsintensitetm.m. starkt påverkat länet.Det är centralt att de högskolesatsningar som görs kan stärka industri-strukturen och tjänstenäringarna i länet. Ett utpräglat industrilän måste gesökade möjligheter att stegvis gradera upp produkter, tekniker, kunskaper ochmetoder i ett samarbete med högskolan. Detta ger också möjligheter tillprofilering av högskolan.Vidare bör länets förutsättningar till att bli ett starkt trafiknav för närings-livet kunna utnyttjas bättre. Den planerade upprustningen av TGOJ-bananfrån Bergslagen ner till kan väsentligen stärka både hamnensutveckling och industristrukturen. Men det förutsätter ett starkt samarbetemellan tänkta kunder, transportföretagen och myndigheter över läns-gränserna.Den nu helt privatägda kommer - mednuvarande utveckling - att bli näst största fraktflygplats komplette-rad med charter och lågprisflyg. Dess utveckling tillsammans med övriginfrastruktur kan ge betydande sysselsättningseffekter i regionen. Närakundkontakter är centrala. Ett nära samarbete myndigheter-flygplats-företagöver länsgränserna bör komma tillstånd för att backa upp utvecklingen ochframför allt undanröja hinder för densamma. En järnvägsanslutning börplaneras.LänsindelningenRegionens länsindelning är inte alldeles adekvat med tanke påmöjligheterna till en tillväxtregion runt liksom förutsättningarnaatt utnyttja högskola och infrastruktur för en nödvändigsysselsättningsökning inom näringslivet med ett stigande teknik- ochkunskapsinnehåll.Dett finns starka skäl, att i avvaktan på vidare utveckling i regionfrågan,skapa starka länsöverkskridande samarbeten i naturliga näringsregioner.Mälardalen är en naturlig enhet med tanke på de nya snabbtågen ochutbyggda europavägarna. Det gäller att utnyttja det kraftcentrum somtriangeln Eskilstuna-Västerås-Örebro kan bli, såväl näringslivsmässigt somhögskolemässigt. Men även även de mycket naturliga samarbetena mellan desödra länsdelarna och liksom regionen upp motSödertälje-Stockholm finns ytterst starka skäl att systematiskt utveckla.Om nuvarande länsindelning hjälpligt skall fungera krävs dessa närasamarbeten för länets sysselsättning och företag.Nyföretagarunderskottets SörmlandNyföretagandet sviktar i länet. har det startats igenomsnitt 2,9 företag/1000 invånare i länet jämfört med rikssnittet på3,d v s rikssnittet ligger högre enligt siffror frånStatistiska centralbyrån. I detta sammanhang skall märkas att rikssnittet isig är påtagligt lågt.Starka skäl finns för att stötta och uppmuntra "Nyföretagarcentra" i länetskommuner. I de län där nyföretagandet trendmässigt ökat fungerar sam-arbetet mellan länsstyrelse/länsarbetsnämnd-nyföretagarcentra-Almiföre-tagen-handelskamrarna/företagarna väl. Det måste ankomma på länsstyrel-sen - som statligt övergripande organ - att upparbeta ett starkare samarbetemellan parterna i syfte att öka nyföretagandet i länet.UtbildningsunderskottetÅterkommande siffror visar att utbildningsnivån i i allmänhetär lägre än rikssnittet. Detsamma visar även övergångarna från gymnasiettill högre utbildning (lägre än riket). Variationerna i länet ärmycket stora. Även fortbildningen av företagare är en bristvara.I länet hade 1994 högskoleutbildning (i riket), 11 %kortare högskoleutbildning (i riket), gymnasial utbildning (iriket) och folk- och grundskola (riket ).Högskolesatsningarna runt respektive bättre pendlingsmöjligheterkommer sannolikt att förbättra siffrorna något - på naturlig väg. Jag hoppasatt forskningens och utbildningens kvalité stegvis skall nå upp till den nivåom ställer för erhållande av universitets status. Ett tungtansvar faller även på länsarbetsnämnden.Forskningen vid Studsvik och Askölaboratoriet är av en sådan kvalité ochomfattning att den liksom forskningen kring rymden i börkompletteras med högskoleutbildning. Det är unikt att så kvalificeradforskning inte utnyttjas för kompletterande utbildning. En filial av TekniskaHögskolan bör därför skapas vid Studsvik/Askölaboratoriet med en tänktinriktning på energi, miljö och naturvetenskapliga ämnesområden koppladtill befintlig forskning.Det finns dock skäl för att överväga ytterligare satsningar på distans-undervisning med hjälp av IT-teknologi och s k interaktiva skärmar. Det germöjligheter att delta i undervisningen och diskussionerna på föreläs-ningar/seminarier på distans. Det har visat sig ge betydande utbildnings-effekter för småbarnsföräldrar och småföretagare med små möjligheter attvistas på universitet då det ger möjligheter att delta i ettbrett utbildningsutbud. kan i många avseenden tjäna som enförebild för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mest lönsamma investeringar i vägar och järnvägar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsindelningen och länsövergripande samarbete,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framgångsrikt nyföretagande och näringslivsutveckling,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter till effektiv distansundervisning,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om filial av Tekniska högskolan kopplad till forskning vid Studsvikoch Askölaboratoriet,2Stockholm den 26 oktober 1998Per ()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till NU.2 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till UbU.