ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fö403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö403av ()Insatser vid kriser och katastroferSverige har direkt eller indirekt drabbats avflera katastrofer och masskadehändelser. Flera av dekatastrofer som drabbat vårt land har komplicerats av att dehar involverat resande, de drabbade har alltså haft sin hemortpå annan plats än där traumat inträffat och har därigenominte tillgång till sitt vanliga nätverk, vilket medför ökadutsatthet.Den finska katastrofgruppen har t ex beräknat att inte mindre än 8.000människor var ögonvittnen till räddningsarbetet vid förlisning.Behovet av att snabbt ha tillgång till psykologisk expertis som kan hanteradenna typ av traumatiska kriser är överhängande för att lindrapåfrestningarna för dem som drabbats och förhindra att psykiska symptomutvecklas hos den enskilde. Förutom det individuella lidandet riskerarbelastningen på samhällets hjälpapparat att bli stor, om inte rätt åtgärdersättsin i tid.I flera länder i och i alla de nordiska länderna finns därförnationella, högspecialiserade grupper, som ansvarar för de psykologiskainsatserna i händelse av kriser, katastrofer och liknande. I saknasdock fortfarande ett nationellt program och en nationell expertgrupp förpsykologiskt omhändertagande i samband med katastrofer.En sådan grupp skulle, förutom att vara en direkt insatsgrupp vid ennationell katastrof, kunna- medverka vid planering av samhällets insatser vid katastrofer t exutifrån de scenarier som diskuterades i Hot och ,-- nvändas till handledning och utbildning,-- ta hand om personer i lokala krisgrupper som indirekt riskerar attdrabbas eller har drabbats,-- förhindra att personer som själva är drabbade av en katastrof inte i sinyrkesroll förväntas ta hand om andra drabbade,-- användas vid insatser utomlands där svenska hjälporganisationerdeltar,-- delta vid planering och uppbyggnad av organisation och struktur i etttotalförsvar vad gäller såväl krig som samhällets sårbarhet i övrigt.-HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att inrätta en nationell expertorganisation förpsykologiskt omhändertagande av offer för katastrofer.Stockholm den 27 oktober 1998Torgny ()
mot · GM02Fö601 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö601av och ()befogenheterKustbevakningen övervakar svenskt sjöterritorium vintersom sommar. Myndigheten har ett stort arbetsfält, allt somrör vårt sjöterritorium och allt som rör sig i detta områdeskall övervaka.I uppdrag ingår bl.a. att utföra sjötrafikövervakningenligt lagen om medverkan i polisiär övervakning (LKP).Denna lag ger kustbevakningstjänstemannen samma befogenheter sompolisen har vid ingripande då det t.ex. gäller onykterhet till sjöss. Lagenreglerar också befogenheter vid kontroller av behörig-heten då det gäller framförandet av fartyg och båtar.De senaste vintrarnas alarmerande ökning av dödsolyckor, och debattenom skoterförare som ofta kör alkoholpåverkade när de är inblandade iolyckor med snöskotrar, kräver åtgärder från lagstiftarens sida.Skoteråkandet längs är intensivt på vintrarna. Det ärföreträdesvis fritidsåkande skotrar, men även en del yrkesverksamma skoter-förare.Kustbevakningen har resurser att övervaka skotertrafiken på våra vinter-isar, men man har inte de nödvändiga befogenheterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befogenheter.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Fö602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö602av ()och MarinenNär nu försvarsanslagen krymps ytterligare blir det alltmerabsurt att den svenska kusten bevakas parallellt av två skildaövervakningssystem - och Marinen. Detena med blåa båtar utan kanon och det andra med gråa båtarmed kanon.Vi har helt enkelt inte råd att kosta på oss lyxen av ett sådant onödigtdubbelarbete längre, utan nu måste rationella skäl få överväga. Kustbevak-ningen bör därför inordnas i Marinen, som då ensam svarar för över-vakningsarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infogande av i Marinen.Stockholm den 22 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Fö603 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö603av och ()uppgifterEn av uppgifter är fisketillsyn. Underflera år har det förekommit att utländska fiskare bedrivittjuvfiske i svenska farvatten. Detta har på ett tydligt sättkunnat uppmärksammas bland annat av de halländskayrkesfiskarna. Företrädaren för fiskerinäringen upplever attKustbevakningen har svårt att klara sina kontrollåtaganden.Liksom i andra sammanhang är risken för upptäckt en viktigfaktor, när de som planerar att begå ett brott gör sinaöverväganden.I budgetpropositionen framgår att har priori-terat fiskekontroll och yttre gränskontroll. säger propositionen attomprioriteringar inom myndighetens verksamhet medfört att det totalaantalet kontroller minskat i förhållande till 1996. Detta upplever vi somotillfredsställande.Vi menar att regeringen i sina instruktioner till måsteunderstryka att fiskekontrollen skall vara en prioriterad verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioriteringar av verksamhet.Stockholm den 22 oktober 1998Carl ()()
mot · GM02Fö701 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö701av de ()Döva och larmDet är oklart vem som ska ansvara för att ett larmi krissituation når döva medborgare. Såväl Räddningsverketsom beredskapsenhet har enligt uppgiftaktualiserat frågan. Ett exempel på problemet är olyckan iStockholm när en tankbil välte och giftig gas spreds. Flerahörselskadade och döva personer hade ingen aning om vadsom hände och kunde än mindre företa den evakuering sombehövdes.Sådana exempel visar på nödvändigheten av att ansvarsfrågan snarastklaras ut och att det skapas ett fungerande system för hur hörselskadade ochdöva skall nås av larm vid denna typ av krissituationer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att alla medborgare kan nås av larm i olikakrissituationer.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Fö704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö704av och ()En katastroffondUnder senare tid har flera naturkatastrofer inträffat där olikamyndigheter tvistar om vem som har betalningsansvaret ellerom någon över huvud taget har något betalningsansvar förskador som uppkommer till följd av naturkatastrofer.Så har exempelvis varit fallet vid . Där inträffar mellan tre till femskred , alltifrån mindre släppor till större skred där bebyggelse hotas.Isamband med ett av de större skreden vid tillsatteregeringen en särskild utredningsman. Denne kom slutligen fram till attingen verksamhet i eller kring älven kunde anses vara den direkta och endaorsaken till skredet och att det skulle ses som en naturolycka. Mångainblandade parter som skyller ansvaret på varandra i det akuta skedetfördröjer insatser och ökar oron och osäkerheten hos de enskilt drabbade.I och på har häftiga skyfall under senare tidorsakat översvämningar med skador på enskild egendom, där ansvars-frågorna varit oklara. I norra har snabb snösmältning orsakatvårfloder med skador på såväl offentlig som enskild egendom. Så togexempelvis vårfloden med sig bron över vid Fatsjöluspen iVilhelmina kommun 1995. Eftersom vägen och bron var enskild uppstodlånga diskussioner om betalningsansvaret. Den enda familj som satt isoleradpå fel sida om ån fick genomlida mycket osäkerhet och vånda innanfinansieringen av en ny bro slutligen löstes.För de enskilt drabbade vid rasen i var oron och osäkerhetenstor om vem som skulle att ta det ekonomiska ansvaret. Det förefaller själv-klart att det är staten som står ansvarig gentemot den enskilde när detinträffar naturkatastrofer. Så blir oftast också slutresultatet. Innan slutligauppgörelser är färdiga uppstår emellertid mycken osäkerhet och oro för denenskilda. till och med fördröjs insatser på grund av tvister mellan ochinom myndigheter om vem som skall göra vad. står alltidför den akuta insatsen - men sedan?I många andra länder, exempelvis i vårt grannland , finns inrättatkatastroffonder för att förbättra myndigheternas handlingskraft. Det ärgivetvis så att de statliga verken, ju mer pressade de blir av besparingskrav,får en minskad beredvillighet att utan extra ersättning åtgärda skador somuppkommit på grund av naturkatastrofer. Detta betyder i sin tur att enskildamänniskor kommer i kläm i onödan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen låter utreda frågan om att inrätta enkatastroffond i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Fö705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö705av m.fl. (v)Uppbyggnad av katastroffondI nästan alla typer av försäkringar finns det ett finstilt avsnittdär försäkringsbolaget undantar sig allt ansvar vid s.k. forcemajeure, dvs. vid krig, revolutioner, naturkatastrofer,vulkanutbrott, jordbävningar, översvämningar och liknandehändelser. tycks det som om naturkatastrofer blirallt vanligare. Några exempel från senare tid: Storaöversvämningar i Norrlandsälvarna med några årsmellanrum och i . Svåra rasskred iTuve och i . Långvariga strömavbrott vid svårasnöoväder i , och Mellannorrland.Eftersom det är nästintill omöjligt för den enskilde attförsäkra sig mot den här typen av händelser så har det oftablivit så att staten i slutänden fått gå in och hjälpa dedrabbade. Men det har inte varit självklart alla gånger ochofta förenat med visst godtycke.Vi tror att de allra flesta skulle känna en större trygghet om man visste attdet fanns en fond med rejäla resurser som på ett självklart och snabbt sättkunde gå in med ekonomisk undsättning vid den här typen av svåra och oför-utsägbara katastrofer, där inga enskilda, företag eller myndigheter omedel-bart kan läggas till last.Därför vill vi föreslå att en fond byggs upp med ett kapital om 400-500miljoner kronor. Gärna i ÖCB:s () regieftersom den är den naturliga hanteraren av den här typen av händelser. av fondens medel bör också kunna disponeras i förebyggande syfte.Finansieringen av uppbyggnaden kan ske över en längre tidsperiod. En delkanske kan tas från det militära materialkontot, en del kanske försäkrings-bolagen kan bidra med eller så kan man tänka sig en finansiering direkt urproduktionen eller av skattemedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attse över formerna för att upprätta en katastroffond.Stockholm den 22 oktober 1998Stig ()()()()(v)()()()
mot · GM02Fö706 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö706av och ()En översvämningsfondI samband med stora översvämningar uppkommer iblandskador på egendom av olika slag. Dammar brister, vägarförstörs, källarvåningar översvämmas och hela byggnaderraseras, eller flyter bort, för att nämna några exempel. I endel fall har också hela industrier raserats.Kraftbolagen som äger vattenregleringsrätten är ofta ovilliga att diskuteraersättningar till dem som drabbas ekonomiskt, trots att vattenkraftsproduk-tion är mycket lönsam och mycket väl skulle tåla denna lilla pålaga. Iallmänhet är det samhällets olika instanser som får gå in och täcka deekonomiska skadorna, reparera vägar och broar, eller återuppbygga enraserad industri, som i de flesta fall är mycket viktig från regional synpunkt.Privatpersoner som drabbas har ytterst små möjligheter att få rimligersättning för skadad eller förlorad egendom. De försäkringar som ärmöjliga att teckna mot denna typ av skador har också, i den mån dennamöjlighet utnyttjas, mycket höga självrisker. Privatpersoner drabbas ofta hårtekonomiskt eftersom de inte har möjlighet att få ersättning.I hade vi en kraftig översvämning i . Den drabbade turistnäringen, jordbruk och privatpersoner myckethårt ekonomiskt. De som bor efter älvarna får i många fall stå för större delenav kostnaden. Detta förhållande är inte rimligt. Det orättvisa förhållandetbidrar också till att skapa en negativ inställning till vattenkraftsproduktion.Ett förslag för att lösa problemet är att avsätta en liten del av kraft-industrins vinster, genom att konstruera en fond som täcker denna typ avskador. Fonden bör finansieras och även eventuellt förvaltas av kraft-industrin.En sådan fond skulle inte påverka vattenkraftsproduktionens vinstermärkbart om den blir rikstäckande, men den skulle vara av mycket stortvärde för de drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället i olika former får täcka kostnaderna när deuppstår, medan de som gör de stora vinsterna inte drabbas alls. Förhandlingarbör tas upp med de vattenkraftsproducerande företagen om inrättandet av enriksomfattande fond som ersätter översvämningsskador efter regleradevattendrag, med en generös tillämpning. I andra hand bör lagstiftningaktualiseras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättning för skador i samband med översvämningar efterreglerade vattendrag.Stockholm den 27 oktober 1998Ann-Kristine ()()
mot · GM02Fö801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö801av ()Statlig maritim verksamhet på GotlandFörutsättningarMarinhamnen i på norra har de senasteåren genomgått en rad förbättringar för att bättre kunnatillgodose krav från baserade och tillfälligt baserade fartyg.Muddring och annan anpassning har utförts för att kunnabasera även ubåtar, så att finns djup på 7,2 m vidtvå av kajerna med 70 m resp. 100 m längd. Därmed är detmöjligt för de flesta statliga fartygen att förtöja i hamnen.BaseringsstödSamordning av stöd för enstaka eller permanent basering ärmöjlig vad gäller:? byggnader för förvaring, underhåll och utbildning?? transporter för personal och materiel?? underhåll av fartyg och övrig materiel?? personalvårdsanläggningar och friskvårdsanläggningar?? förbrukningsartiklar för beställning?? möjlighet till anslutning i telefonväxel och marinens telenät?Vid en permanent samordning av statens maritimaverksamhet i kan flera positiva effekteråstadkommas genom de utökade möjligheterna tillsamverkan i utbildning, övervakning eller annan maritimverksamhet. Därtill syns en avsevärd kostnadsminskningvara möjlig.ÖvrigtDen genomförda övningen Nordic Peace inomramen för PFP (partnerskap för fred) har visat godaförutsättningar att med gemensamma resurser kunna utövakontroll av sjöterritoriet liksom ingripande mot illegalverksamhet. En utökning av denna förmåga, medinternationellt samordnade militära och civila resurser, ärefterfrågad och kommer att innehållaövningar i denna riktning. , då i synnerhetbasområdet kring , är ett naturligt område som vällämpar sig för försök med ökad samordning, inte minst motbakgrund av den geografiska avgränsningen.Gotlands Varv AB är lokaliserat till hamnområdet och det ömsesidiganyttjandet av hamnen fungerar väl. Samarbetet med räddningstjänsten inomdet kommunala sambruket med bl.a. samutnyttjande av tryckkammarefungerar väl och kan ytterligare utvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning görs för att möjliggöra samordning på Gotlandinom statlig maritim verksamhet.Stockholm den 26 oktober 1998Roy ()
mot · GM02Ju1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju1av ()med anledning av prop. 1997/98:181 Ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar, m.m.InledningEU-medlemskapet med den fria rörligheten för personer,kapital, varor och tjänster över nationsgränserna harinneburit nya förutsättningar för kvalificerad brottsligverksamhet och gjort den grova brottsligheten merasvårutredd. Statsmakterna måste därför införa olika åtgärderför att möta denna nya typ av brottslighet. Förutom att detinförs nya bestämmelser som alltmer tenderar inskränkamedborgarnas rättigheter i olika avseenden tillförs polisenoch andra myndigheter ytterligare medel för sin bekämpningav denna brottslighet. Det är givetvis angeläget att samhälletreagerar med kraft mot olika grupperingar som ägnar sig åtbrottslig verksamhet. Det är också viktigt att regelsystemetanpassas efter samhällsutvecklingen. Men det får inte gå sålångt att grundläggande mänskliga rättigheter naggas ikanten.Miljöpartiet godkänner regeringens proposition med undantag för förslagetom husrannsakan i lokaler. Här anser vi att det föreligger oklarheter sommåste utredas ytterligare.En ny bestämmelse omhusrannsakanRegeringens förslag till ändring i 28 kap. 3 §rättegångsbalken kommer att omfatta lokaler som användsav flera grupperingar än de aktuella mc-klubbarna. Viemotsätter oss inte att förslaget träffar de aktuella mc-klubbarna eller t.ex. rasistiska organisationer men ser en vissfara med förslagets möjliga tillämpning på andragrupperingar i samhället. Av remissinstanserna framhålls attförslaget innehåller vissa tveksamheter vad avser begreppet"samlingslokal". Tveksamheter tycks även föreliggahuruvida förslaget står i överensstämmelse medEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna ochregeringsformen.Frågan är därför om inte regeringen bör överväga sitt förslag ytterligare.En lösning skulle kunna vara att man med 18 kap. 4 § somförebild inför ett ytterligare rekvisit som innebär att bestämmelsen endastkan tillämpas för sådana sammanslutningar som man misstänker "tagerbefattning med vapen".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring i 28 kap. 3 §rättegångsbalken,2. att hos regeringen begär förslag till ändring i 28 kap. 3 §rättegångsbalken enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 7 oktober 1998Kia ()Gotab, 1998
mot · GM02Ju2 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju2av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:10 Ändringar i rättshjälpslagenRegeringen har i proposition 1998/99:10 Ändringar irättshjälpslagen bland annat föreslagit att den nuvarandeinkomstgränsen för rätt till rättshjälp höjs från till260 . Den nya inkomstgränsen föreslås träda ikraft den 1 januari 1999.Kristdemokraterna motsätter sig vissa delar av den framlagda propo-sitionen. Vi anser inte att det bör finnas ett inkomsttak. Systemet medständiga justeringar av inkomstgränsen är ohållbart. Istället bör i varjeenskiltfall en bedömning göras huruvida en ansökan om rättshjälp ska beviljas. Detligger redan i de grundläggande förutsättningarna för att få rättshjälptillräckliga garantier för att missbruk eller överutnyttjande av systemet inteska kunna förekomma. Huvudregeln är att var och en som kan ska se överoch ansvara för ett försäkringsskydd. Reglerna bör dock vara så utformadeatt hänsyn tas till oförutsebara omständigheter och förutsättningar och att fullrättshjälp, utan begränsningar, erbjuds den som har behov av detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att reglerna rörande rättshjälp skallutformas enligt de förslag som framförts i motionen.Stockholm den 13 oktober 1998Rolf ()()()
mot · GM02Ju203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju203av och ()Skydd mot grova våldsbrottI dagspressen kan man praktiskt taget läsa om detökade antalet våldsbrott vid vilka eldhandvapen,automatvapen och sprängmedel av skilda slag använts.Människor skadas svårt, inte sällan livshotande. Särskiltutsatta är naturligtvis polispersonal, tullpersonal ochpersonal som i sin yrkesutövning har till uppgift att ansvaraför och skydda värdefull och attraktiv egendom liksom attsvara för lag och ordning i samhället.Det är inte ovanligt att de vapen som använts har tillgripits antingen vidinbrott hos privatpersoner eller i militära förråd. Ett inte oväsentligt antalvapen förs också in illegalt från utlandet. Kontrollen måste förstärkasi syfte att hindra illegal införsel av vapen.För att skydda medborgarna och inte minst polis- och bevakningspersonalmåste krafttag tas mot denna kriminella hantering av vapen. De ökade grovavåldsbrotten som alltmer breder ut sig måste mötas med kraft och medstörre målmedvetenhet från samhällets sida. Det måste vara en prioriteraduppgift att spåra och beivra olovlig vapenhantering. Likaså måste polisen gesökade personella och materiella resurser att effektivt bekämpa denna brotts-lighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att spåra och effektivt beivra all kriminell hantering av vapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kontrollen vid våra gränser förstärks i syfte att förhindraillegal vapeninförsel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökning av polisens personella och materiella resurser.Stockholm den 21 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Ju204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju204av ()Polisens verksamhetPolisens verksamhet syftar enligt polislagen till attupprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigttillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Målet förpolisverksamheten måste övergripande vara att minskabrottsligheten och att öka människors trygghet.Sedan 1994 har polisen förlorat cirka 1 000 anställda av den administrativapersonalen och ungefär lika många poliser. Antalet anmälda brott har ökatmed och är nu tillbaka på samma nivå som 1991, cirka 1 200 000anmälda brott, och fortsätter att öka.Under sommaren har en lång rad allvarliga brott begåtts. Bestialiska mord,grovt våld, dagliga rapporter om misshandel och stölder.Allmänhetens oro ökar och grupper av medborgare reagerar nu så kraftigtatt olika slag av så kallade medborgargarden bildas. Reaktionen är förklarligmen farlig, då nya olyckor kan inträffa i samband med dessa "olagliga"ingrepp.Det står klart att det finns mycket allvarliga brister då detgäller polisens och rättsväsendets möjligheter att ingripa, utreda och beivrade brott som begås. Den viktiga brottsförebyggande verksamheten försum-mas. Svårigheten att snabbt nå polisen är helt oacceptabel. Likaså är detorimligt att väl utbildade poliser nu till stor del måste ägna sig åt kontors-arbete.Också inom åklagarväsendet har kanslipersonal tvingats sluta. Åklagarnafår mindre tid till utredning och att ordna presentation och bevis. Trots attbrottsligheten ökar blir det färre åtal som väcks, brott som upp ochbrottslingar som blir dömda.Den negativa utvecklingen måste brytas. Även om viss anslagsförhöjningnu föreslås för nästa budgetår står det klart att det är otillräckligt för attbrytaden negativa trenden.Mot bakgrund av det i motionen anförda bör begära attregeringen låter granska omorganisationen och de senaste årens utvecklinginom polis och åklagarväsende samt dess effekter för rättssystemets funktioni dagens Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om granskning av polis och åklagarväsendets funktion och effekternapå rättssystemet.Stockholm den 21 oktober 1998Ingvar ()