mot · GM02N300 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N300av m.fl. (fp)Statliga bolagSammanfattningStaten är en av landets största företagsägare, med 74 bolagoch 183 500 anställda. liberalerna förordar enomfattande utförsäljning av statliga bolag.Skälen till en privatisering är flera:? Staten är sällan en särskilt aktiv och effektiv ägare.?? Det staten ägnar sig åt ska styras demokratiskt och med full öppenhetoch insyn för medborgarna.?? På flera områden leder det staliga ägandet till snedvridning avkonkurrensen - eller misstankar om detta.?? Avkastningen på det statliga kapitalet är låg, oftast några procent avmarknadsvärdet. Om egendomen säljs och pengarna används för attamortera statsskulden blir det en vinst för statens ekonomi. ?Vi anser att staten koncentrerar sig på uppgifter som ingenannan kan sköta lika bra. Varför ska svenska staten bedrivabilprovning i i ? Varför skasvenska staten bedriva telefoni i ? Varför skasvenska staten bedriva rundradioverksamhet i ? Detär inte bara vi som ställer frågorna. revisorerriktade i rapport allvarlig kritik mot hur statensköter sin ägarroll i de statliga företagen.I denna motion pekar vi på möjligheten att frigöra resurser genom attavveckla statligt ägda bolag. Vi bedömer att det är möjligt att säljaaktieinnehav för ca . I första hand vill visälja ut och avveckla det statliga ägandet i NordbankenMerita, AssiDomän, & och Celsius.Staten - en av Sverigesstörsta företagsägareDen statliga företagssektorn uppgår till 74 bolag, enligtregeringens skrivelse 1997/98:20. Den sammanlagdaomsättningen i dessa bolag överstiger 200 miljarder kronorvarje år. uppgick omsättningen till ca 226 miljarderkronor. Staten är därmed en av landets största företagsägareoch den enskilt största ägaren av rent kommersiella företagsom producerar varor och tjänster. Statens andel av det egnajusterade kapitalet uppgår till drygt 110 miljarder kronor.Antalet anställda är 183 500 personer.Under den borgerliga mandatperioden överfördes 20 statliga företag helteller delvis i privat ägo. I samband med detta blev en kvarts miljon svenskaraktieägare . Trots detta är resultatet av utvecklingen under1990-talet att antalet av staten majoritetsägda bolag i stort sett äroförändrat.Antalet minoritetsägda bolag har minskat något. I gengäld har dock antaletdotterbolag till statligt ägda bolag, där insynen om möjligt är ännu sämre,ökat kraftigt.Bolagen ägnar sig åt allt möjligt. Det här är några exempel på verksam-heter som den svenska staten driver i bolagsform: Infrastrukturella tjänster,kontrollverksamhet, fastighetsförvaltning, finansiella tjänster, forskning,kultur, turism och utbildning. Här finns några av landets största företag, menockså många förhållandevis små och för allmänheten troligtvis okändaföretag.Det faktum att staten är den största ägaren av företag i harinte föranletts av en tydlig argumentation varför detta skulle anses önskvärt.Tvärtom har aldrig hållbara och långsiktigt bestående förklaringar till varförstaten skall äga företag presenterats. revisorer konstaterar ocksåvid en genomgång att argumentationen skiftat betydligt under årens lopp.Folkpartiet anser att den kommunala och statliga bolagshysterin måsteövervinnas. Vi vill kraftigt begränsa den offentliga bolagsverksamheten.Dessa bolag hotar den offentliga ekonomin och den fria konkurrensen. Destjäl uppmärksamhet och engagemang från det som är det offentligashuvuduppgifter: att tillse en god vård, en god utbildning och en politik för attfrämja arbete och sysselsättning.Vi har under kunnat se, framför allt på kommunalnivå, hur en omfattande bolagisering ägt rum. Förvaltning har organiserats iform av aktiebolag som helt eller delvis har ägts av kommunerna. På statlignivå har inte antalet bolag växt lika kraftigt, däremot har expansionen avantalet dotterbolag varit mycket stor.Resultatet är att det har växt fram en bolagssektor vid sidan om dendemokratiskt styrda förvaltningen. Den offentliga ekonomin blir på så sättmer ogenomskådlig för medborgarna. Affärsverksamheten - både påkommunal och statlig nivå - leder också till förluster och ett ineffektivtutnyttjande av våra gemensamma resurser.Med bolagens frammarsch följer också att en betydande del av insyn ochoffentlighet försvinner. Offentlig förvaltning och aktiebolag är inte, och skallinte heller vara, samma sak. Verksamhet som bör vara offentlig med fullinsyn är därmed svårförenlig med aktiebolagsformen.Folkpartiet liberalerna är motståndare till offentligt ägda bolag. Detkommuner och stat ägnar sig åt ska styras demokratiskt och med fullöppenhet och insyn för medborgarna. En hel del av det som bedrivsinom ramen för de offentliga bolagen tillhör sådant som det offentligaöverhuvudtaget inte skall ägna sig åt.I denna motion pekar vi på möjligheten att frigöra resurser genom attavveckla statligt ägda bolag. Genom att sälja bolag och betala skulder kanräntebelastningen minska. Det frigör resurser för viktigare ändamål - somvård och skola.Staten som ägare: slöseri påskattebetalarnas bekostnadI bästa fall äger staten bolag för att se till att vissa offentligaåtaganden blir uppfyllda. Förekomsten av ett sådant åtagandeär dock inte i sig, som en del tycks tro, ett tillräckligt skäl föratt motivera statligt ägande av bolag. Staten har flera andraverktyg, ofta betydligt effektivare, till sitt förfogande.Lagar kan användas för att se till att företag inom en viss bransch upp-träder på ett önskat sätt. Ekonomiska styrmedel och koncessionsförfarande ärandra lösningar som gör det möjligt att kombinera offentliga åtaganden medprivat ägande.I de fall det ändå framstår som önskvärt att det offentliga självt skall svaraför produktionen är inte heller på något sätt självklart att bolagsformen ärden bästa. Tvärtom är myndighets- och stiftelseformen ofta att föredra.Det finns flera skäl att vara mycket tveksam till att välja företagsformenför offentlig verksamhet, antingen det är på eller statlig nivå.Insynen och den demokratiska kontrollen försvåras. Konkurrensen tenderaratt bli osund då det offentliga uppträder på den marknad staten har tilluppgift att ange spelreglerna för. Sist men inte minst är det offentliga,kommun och stat, sällan goda företagsledare.Ovanstående problem och svårigheter med offentligt företagande kommertydligt till uttryck i den kritik som revisorer riktar mot denstatliga bolagsverksamheten. (1997/98:RR9). Kritiken måste betraktas somskarp. Revisorerna konstaterar bl a följande:Bara i ett fåtal fall finns övergripande syften formulerade för bolagen, äveni de fall bolagen har helt eller delvis andra syften än rent kommersiella.Även bland de bolag som har vinstkrav finns det exempel på bolag somsaknar ekonomisk styrning i form av avkastningskrav och utdelningspolicy.Riksdagens revisorer: "En icke oväsentlig del av de statliga bolagen anser har som ekonomiskt mål att verksamheten skall gå ihop utansubventioner från staten men att det därutöver inte finns något vinstkrav. "Detta kritiseras av revisorer: "För bolag som saknar andra målän rent kommersiella borde det enligt revisorerna i första hand klargöras attbolagets uppgift verkligen är att bereda ägaren största möjliga långsiktigaavkastning och att bolaget inte har några andra mål. Avkastningskrav bordedå vara formulerade som en form av minimikrav på verksamheten. "Regeringens årliga redogörelse till om de statliga företagen ärbristfällig. Bl a saknas en redovisning om målen för respektive bolag och"Det har inte heller gått att återfinna någon bedömning från regeringens sidahuruvida uppställda mål uppnåtts. "Hälften av alla bolag uppger att man inte har några särskilda krav på attuppfyllelsen av ekonomiska mål eller mål om samhällsåtaganden behöverredovisas.Styrelseledamöter har en oklar syn på vem de representerar: "Iblandkänner ledamöter större lojalitet med ett visst särintresse som personen ifrågarepresenterar än med bolaget. "Utnyttjandet av externa revisorer varierar.Det råder en osäkerhet om roll som revisor i statligabolag och verkets förmåga att bedriva revision av samhällsåtaganden.Det är svårt att se några konsekventa principer som styr ägarutövandet.Revisorerna riktar kritik mot att ett och samma bolag kan ha målformu-leringar i flera olika dokument. Dessa är dessutom ofta långtifrån tydliga: Irapporten framhölls också en svårighet att se en konsekvens i principer somstyr ägarutövandet. Revisorerna menade därför att regeringen bör utformagemensamma riktlinjer för styrningen av de statliga bolagen.Ovanstående kritik kan sammanfattas i ett enda ord: ineffektivitet.Den långtgående kritiken från revisorer mynnar ut i ett antalåtgärdsförslag. Bland dessa kan bl a nämnas att "Revisorerna förutsätter där-för att staten löpande överväger upphandling som ett sätt att få företags-ekonomiskt olönsam men från samhällets sida önskvärd produktion tillstånd. "Revisorerna skriver också i sin rapport att "De ekonomiska kraven på stat-liga bolag bör preciseras, så att det alltid framgår om bolaget syftar till attbereda ägaren/ägarna största möjliga långsiktiga avkastning eller om någotannat ekonomiskt mål gäller. "liberalerna anser att den svidande kritiken från Riksdagensrevisorer gör det ohållbart att motivera till fortsatt slöseri medskattebetalar-nas pengar. Vi vill därför, i den takt det är möjligt, sälja ut merparten av destatliga bolagen.De statliga bolagensexpansionslustaProjekten är mer eller mindre våghalsiga ekonomiskt, medsvenska skattebetalare som de yttersta garanterna.Expansionsplanerna är tvivelaktiga urprincipiell synvinkel. Det vidgade statliga engagemang somföljer av dessa bolagsexpansioner har ett mycket svagt, omens något, samband med en liberal uppfattning om vad statenbör ägna sig åt. Under de statliga bolagen finns en vildvuxenflora av dotterbolag. Det är också lätt att hitta exempel påstatliga företag som försöker expandera sin verksamhetytterligare.TeliaTelia har lagt bud på att sköta mobiltelefoni i en lång radländer, bl.a. , , , , ,, , , och Zimbabwe.Företaget expanderar Internettjänster i utlandet, bl.a. i , och Karibien.VasakronanFastighetsbolagen har uppmärksammats som ettstarkt expansivt företag i affärspressen . Härföljer några klipp:"Vi ska expandera rejält här nere, säger , chef för , med säte i ." (DI 970528)"bjuder kontant för Gotic." (DI 980809)"köper, enligt vad DI erfar, rörelsefastigheter av S-E-Bankenför , däribland S-E-Bankens kontor i . "(DI 980327)har varit inblandad i många affärer i utlandet detsenaste året. Försöket att köpa postverk hör till demer spektakulära. I har företaget mestuppmärksammats för återkommande försök att hindrakonkurrenter, bl a . Här följer korta klipp om någrauppmärksammade utlandsaffärer:", dotterbolag till , köper samtliga aktier i som ägs av den danska posten." (DI 970603)"Posten utreder just nu starten av ett gemensamägt bolag med Posten iFinland. En investering på ." (DI 970527)"Posten försöker köpa postverk och aktieinvesterar drygt600 Mkr i ett expressföretag i ." (DI 970527)"bildar bolaget med , , Tysklandoch och investerar . Bolaget köper in sig i GD ExpressWorld , det fjärde största kurirföretaget i världen." (DI 970527)är en myndighet som liksom Vägverketbyggt upp en flora av dotterbolag för olika ändamål.Konsultuppdrag i hör till ett avverksamhetsfälten.AB Svensk bilprovningÄven AB vill expandera till andrakontinenter. Offensiven har inte minst märkts i . "I sydligaste brasilianska delstaten do Sul med 10 miljonerinvånare har gått in med offert i sju av 18 distrikt. "(DI 97 03 19)har fått mycket kritik för attmed statens skattepengar i ryggen ägna sig åt en orimligtoffensiv prispolitik. Expansionslustan har också märkts iförsök att köpa andra företag. "lägger tillsammans med det statliga bolåneinstitutet på de fria Sparbankernas bolån. "(DI 970923)De här bolagen bör säljasförstFolkpartiet liberalerna ser ett flertal tänkbaraförsäljningsobjekt bland de statliga bolagen.På huvudlista står sex statliga storföretag. I första hand vill visälja ut och avveckla det statliga ägandet i NordbankenMerita, skogs-bolaget , läkemedelsföretaget och försvars-industriföretaget . Det handlar totalt sett om en utförsäljning av aktierför ca 100 miljarder kronor.Försäljningsintäkterna från en privatisering av statliga tillgångar skall gåtill att amortera på statsskulden. Den räntevinst som uppstår kan sedananvändas för att förstärka angelägna områden som vård och skola.? opererar numera på enkonkurrensmarknad. Bolaget har värderats till 40-60miljarder kronor, men värdet anses sjunka genom attprivatiseringen dröjt. Planerna på en sammanslagning mednorska gick om intet. Bolaget är i stort behov avkapitaltillskott.Teliaaktien har goda förutsättningar att bli en folkaktie om delar avaktierna säljs på börsen. Så blev det i när det gamla televerketprivatiserades.? ?Statens ägarandel av gamla Nordbanken - alltså föresamgåendet med finska - uppgick till avkapitalet. Aktieinnehavet var då värt över 30 miljarderkronor.Den socialdemokratiska regeringen har sagt sig vara inställd påen försäljning. Vissa poster har också sålts. Men är det statligaägandet stort.Försäljningsintäkterna kan, om man så vill, ses som en återbäring påskattebetalarnas kostnader för bankkrisen.? ?En privatisering av skulle bidra till en sundarestruktur och en bättre konkurrens inom fastighetsbranschen.Staten bör dock kvarstå som delägare med tanke påVasakronans innehav av speciella fastigheter för den statligaverksamheten, t.ex. fastigheter som brukas av rättsväsendet.? ?Statens aktieinnehav i är värt över 12-15miljarder kronor. Det är orimligt att staten bidrar medriskkapital åt en av de stora svenskaskogsindustrikoncernerna. En försäljning bidrar till att stärkastatskassan genom en reducering av statsskulden. En del avräntevinsten kan användas till att skydda skogsmark medhöga naturvärden.? & ?Statens aktiepost är värd . Enförsäljning av bolaget skulle stärka läkemedelsföretagetsställning på den internationella marknaden då det i sin helhetblir privatägt.? Det saknas motiv för att statenskall äga en större andel än vad som är absolut nödvändigt.Statens aktieinnehav är värt omkring en miljard kronor.En långsiktig strategiI ett senare skede vill sälja ut det statligakraftbolaget och fastighetsbolaget påbörsen.Det finns, särskilt i ett längre perspektiv, anledning att gå igenom fler avde statliga bolagen i syfte att förbereda en utförsäljning, i vissa fall delvisiandra fall total sådan.? SAS?SAS är det svenska moderbolaget i SAS. Detfinns inga skäl varför staten skall äga aktier i ettinternationellt flygbolag som arbetar på en konkurrensutsattmarknad. Statens aktieinnehav är värderat till ca 3 miljarderkronor. SAS kan med framgång drivas som ett börsnoteratnordiskt företag med ett brett nordiskt ägande i botten. Förframgångsrik konkurrens krävs under alla förhållanden attSAS leds efter företagsekonomiskt korrekta principer.? ?Konkurrensen inom järnvägsområdet är ännu i sin linda. Detbör inte få hindra att vissa kringverksamheter säljs ut, i likhetmed den genomförda försäljningen av . Syftet medutförsäljningarna måste vara att öka koncentrationen påkärnverksamheten.? ?Posten ägnar sig åt en hel del som inte har med självakärnverksamheten att göra. Det är exempelvis inte alldelesuppenbart varför staten ägnar sig åt företagande i IT-branschen genom Postnet.? och flygplats?Både och är i behov av stora nyainvesteringar . Vår uppfattning är att det inte börbelasta statsbudgeten. Båda flygplatserna uppvisar godlönsamhet. Försäljningsvärdet uppgår till flera miljarderkronor. Det är intressant att se att när fn säljer är köparintresset mycket stort.? ?Luftfartsverkets myndighetsroll bör renodlas. Det betyder attden omfattande verksamhet som är affärsmässig och intenödvändig ur myndighetssynpunkt bör privatiseras. Dethandlar om ,samt .? AB ?I samband med omläggningen av mät- och provsystemen iEuropa försvann behovet av riksprovplatser. De ersattes medSwedac som kontrollmyndighet för godkända ochackrediterade mät- och provplatser. Vilken kontrollplats somhelst kan bli godkänd under förutsättningen att Swedacskvalitetskrav uppfylls. Därmed faller också behovet avstatligt ägda mät- och provplatser såsom SvenskBilprovning.Försäljningsvärdet kan uppgå till .? ?I dag kan provning göras inom hela EU för att få en produktgodkänd på den europeiska marknaden. Detta innebär attkompetensen snabbt kan gå förlorad hos de företag som intehävdar sig i konkurrensen. För en liten fristående aktör blirförutsättningarna osäkra. Det statliga engagemanget böravvecklas. Marknadsvärdet är några .? ?SBAB, Statens bostadsfinansieringsaktiebolag, är landetstredje största bostadsinstitut och ägs i sin helhet av staten.Bolaget agerar i konkurrens med andra bostadsinstitut.SBAB är dock det enda bostadslåneinstitutet där statengaranterar kapitalet.Bolaget bedriver en tuff prissättningspolitik i syfte att ökamarknadsandelarna. Detta riskerar att leda till en snedvridning avkonkurrensen. Staten bör inte ägna sig åt denna typ av verksamhet. Enförsäljning av bolaget skulle medverka till att konkurrensen på marknadenför bostadsfinansiering blir sundare som risktagandet påskattebetalarnas bekostnad upphör.? ?Det finns ingen anledning för staten att genom eget ägandekontrollera börs- och clearingverksamhet. Därför bör statensaktieinnehav i säljas.Behovet av en fullgod säkerhet kan uppnås genom tillsyn.? ?Vattenfall AB är ledande elproducent ochelleverantör. För att även kunna ageraframgångsrikt är företaget i stort behov av tillgång tillbetydande riskkapital. I bl a detta avseende är energidebattenoch beslutet om en förtida avveckling av kärnkraftsreaktorerbekymmersam. trovärdighet som ett företag styrtefter affärsmässiga grunder riskerar att urholkas.Vattenfall bör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag som på likvärdigavillkor med andra företag deltar i den internationellt integreradeenergimarknaden. Vid en avyttring av aktier i bolaget kommer statskassan atttillföras betydande belopp. Marknadsvärdet kan uppskattas till ca60 miljarder kronor.? ?LKAB är ett teknologiskt avancerat och kapitalintensivtföretag. Det är verksamt på starkt konkurrensutsattamarknader. En breddning av ägandet skulle leda till attLKAB får bättre marknadskontakt för bolaget, vilket i sin turkan ge säkrare leveranser samt en jämnare produktion.LKAB:s marknadsvärde är något lägre än 10 miljarderkronor.? äger och driver marknät för TV och radio.Företaget har flera privata kunder genom koncession,de privata radiokanalerna och satellittjänster. Marknadsvärdet är minst en miljard kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en plan för försäljning av statligabolag i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Eva Flyborg (fp)()()