mot · GM02MJ241 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ241av ()TrädgårdsnäringenBakgrundDen svenska trädgårdsnäringen definieras som enyrkesmässig produktion av grönsaker, köksväxter,prydnadsväxter, frukt och bär samt plantskoleväxter.Produktionen sker dels i växthus, dels på friland. Näringensysselsätter ca 27 000 personer (1996) och fannsdet ca 3 729 företag inom näringen. Till sin karaktär ärnäringen en typisk småföretagarbransch med relativt småproduktionsenheter. Medelarealen växthusyta är i , och . Dettaförhållande gör att de svenska företagen har förhållandevissvårare att ekonomisera sina investeringar. Det svenskaväxthusbeståndet uppvisar också en ogynnsam åldersprofilsom innebär att utvecklingstakten när det gäller rationellabrukningsenheter och mot mer energi- och miljöeffektivproduktion inte går lika snabbt i som inom andraländer. I , ett av de främsta konkurrentländerna, hardäremot utvecklingen mot större brukningsenheter och motenergi- och miljöeffektiva företag stimulerats av nationellainvesteringsstöd liksom stöd till energibesparandeinvesteringar genom resituerade miljöskatter samt kollektivautvecklingssatsningar finansierade genom obligatoriskaproduktionsavgifter. Det senare tillämpas i samtliga EU-länder utom i Sverige.Södra är centralt för landets trädgårdsodling. Frukt odlas framförallt i de södra delarna av landet medan bärodlingen är spridd i princip överhela landet. Blomsterodlingarna har en viss koncentration till tättbebyggdaområden men sker i hela landet. Odlingen av utplanteringsväxter sker före-trädesvis i mellersta och norra ekonomiska värdet av konsumtionen av frukt, bär samt köksväxteruppgick (SOU 1997:167) till vilket motsvarar15 % av landets totala livsmedelskonsumtion. Importen av frukt och grön-saker uppgick till ca . Det senare värdet avser import-ledet medan konsumtionsvärdet avser detaljhandelsvärdet. Därav kan mankonstatera att importen svarar för en mycket stor del av den svenska konsum-tionen av frukt och grönsaker.En anledning till den höga importandelen är de ojämlika produktions-villkor som de svenska odlarna har i förhållande till sina konkurrenter inomEU. Enligt vår uppfattning har den svenska trädgårdsnäringen mycket godaförutsättningar att bedriva en rationell, miljömedveten och bred produktionav trädgårdsprodukter om den får verka under samma konkurrensvillkor ochförhållanden som odlarna inom de övriga EU-länderna. kan mankonstatera att spelreglerna för de svenska odlarna är betydligt sämre än förde övriga i EU.För den svenska trädgårdsnäringen varierar konkurrentländerna beroendepå produkter. , , och är de främsta kon-kurrentländerna när det gäller frilandsgrödor. och ärde största konkurrenterna när det gäller växthusprodukter. ärockså en stor konkurrent när det gäller frilandsprodukter. Vid en jämförelseav produktionsvillkoren för de svenska odlarna i förhållande till deeuropeiska konkurrenterna kan man konstatera betydande skillnader tillnackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Detta gäller bl.a. inom områdensom drivmedels-, energi- och koldioxidskatter, arbetsgivaravgifter, investe-ringsstöd m.m.Även inom EU-reglementet finns det bestämmelser som motverkar enmiljövänligt inriktad produktion t.ex. bestämmelserna om att stöd till ekolo-gisk odling endast kan utgå till frilandsodling medan däremot växthus-odlingen inte kan få motsvarande stöd. Det innebär särskilda kostnader attövergå till en renodlad ekologisk odling i växthus. Det ekologiskastödprogrammet i EU bör därför också omfatta växthusodlingen.Inom näringen har det vidtagits en rad åtgärder för att skapa ett miljö-anpassat och kretsloppsinriktat produktionstänkande. Man har också skapatett miljöhusesynsprogram för näringens olika branscher.Svenska trädgårdsföretag har ett högt tekniskt kunnande, en stark miljö-medvetenhet och en stor lyhördhet för marknadens krav och förväntningar.Den svenska trädgårdsnäringen har i samband med EU-medlemskapet intesom trädgårdsnäringen i och tillerkänts något särskiltövergångsstöd med inriktning på att underlätta de enskilda företagens om-ställning och anpassning till en mera konkurrensutsatt marknad.Koldioxidbeskattningeninom växthusodlingenVäxthusodlingen i bedrivs av ca 1 414 företag (1996enl. SOU 1997:167). I växthusodlingen utgör kostnaden förenergi, dvs uppvärmning av och belysning i växthusen, isnitt av den samlade produktionskostnaden. Itomat- och gurkodlingarna med de lägstaomsättningsvärdena per arealenhet uppgår denna kostnad till18-25 % av produktionskostnaden. Näringen har redovisat en betydande reduktion avenergiåtgången. Det svenska klimatet och det högaenergikostnadsläget har inneburit incitament för nyalösningar som inneburit att svensk växthusodling i daginnehar en ledande internationell position i detta avseende.Fossilbränsle utgör fortfarande den huvudsakligaenergikällan vid uppvärmningen av växthusen. P.g.a. avbristande tillgång till rationella och kostnadseffektivatekniska lösningar på bioenergiområdet men även p.g.a. deninternationella konkurrenssituationen innebär det attnäringen också den närmaste framtiden kommer att varastarkt beroende av fossila bränslen. I relation till deviktigaste konkurrentländerna tillämpas i högaskatter på energi som ett styrinstrument. För den svenskaväxthusodlingen är den svenska koldioxidskatten enbetydande konkurrensnackdel. I förhållande till t.ex.Danmark, ett våra viktigaste konkurrentländer, återförs inteheller de uttagna energiskatterna till näringen i form avenergisparstöd m.m.Den 1 juli 1997 infördes en förändring av koldioxidbeskattningen sominnebar att koldioxidskatten för industrin och växthusodlingen höjdes från25 % till . Av det nominella skattebeloppet infördes för energiintensivaoch konkurrensutsatta företag en särskild nedsättningsmöjlighet, den s.k.0,8-procentregeln. För stora delar av växthusodlingen har det visat sig attdenna regel fått en särskilt olycklig utformning.Systemet innebär att företag med växthusodling av köksväxter får enreducering av energiskattekostnaden i förhållande till perioden före den 1/71997 medan motsvarande odling av prydnadsväxter till följd av högreomsättningsvärden (beroende på högre ingångsvärden i produktionen) fårända upp till en fördubbling av sina skattekostnader. Detta måste varafelaktigt då båda har en liknande konkurrenssituation. Systemet gör också attföretag med samma typ av produktion men med olika uppvärmningssystemkan få olika skattekostnad. Den svenska tillämpningen av EU:s minimi-skattenivåer för olja men inte t.ex. för naturgas innebär också att företag idets.k. naturgasbältet gynnas särskilt av nedsättningssystemet.Energikostnaden i uppgår för svavelfattig lätt olja till 15-16öre/kWh. För naturgas där denna kan utnyttjas till /kWh. I Englandär den genomsnittliga energikostaden /kWh, och iDanmark /kWh.En svensk växthusodlare betalar /kubikmetern i koldioxidskattefter nedsättning medan den danske odlaren betalar ca 10 sv. kronor i kol-dioxidskatt. För företag utan energisyn uppgår den danska koldioxidskattentill . Den inbetalda koldioxidskatten i återgår dessutomtill näringen i form av bidrag till energibesparande investeringar samt i formav reducerade växtskydds- och kontrolluppgifter. I , ett av vårastarkaste konkurrentländer, tar man inte ut någon skatt eller avgift på energiför uppvärmning av växthus.Genom EU-inträdet har konkurrensen för den svenska växthusodlingenökat markant. Successivt sker en reducering av priser och intäkter som enanpassning till EU-nivåerna. Det är därför rimligt att det sker en anpassningav de svenska produktionsskatterna på energi till europeiska förhållanden.Med hänsyn till de befintliga energikostnads- och energiskattenivåerna i våraviktigaste konkurrentländer och bör regeringen återkommatill med förslag på en koldioxidbeskattning som ger de svenskaväxthusodlarna samma produktionsvillkor.InvesteringsstödDe svenska trädgårdsföretagen är med europeiska mått mättsmå i förhållande till företagen i de mest framståendekonkurrentländerna t.ex. och . De svenskaföretagen har haft en svag lönsamhetsutveckling vilket bl.a. inneburit en eftersläpning avstrukturutvecklingen och förnyelsen avproduktionsbyggnader och produktionsteknik. Näringensjälv uppskattar att av växthusarealen bordeförnyas av åldersskäl och ytterligare stora arealer bordeersättas beroende på att deras konstruktion bromsarrationaliserings- och miljöinvesteringar. Det svenska EU-medlemskapet har inneburit en ökad accentuering av dessaför näringen betydelsefulla faktorer. ett begränsat av EU medfinansieratinvesteringsstöd till näringen. I södra och mellersta delarnaav landet där av växthusodlingen finns är stödetmaximerat till ca . I de nordliga delarna av landethar stödet fått en betydligt generösare utformning därbeloppet kan uppgå till och i område 6 till . Det är uppenbart att det befintliga investeringsstödettill näringen inte bidragit eller kommer att bidra till ennödvändig omstrukturering av växthusodlingen.Inom ramen för EU:s strukturstöd har de flesta medlemsstater t.ex. Dan-mark och infört ett generellt investeringsstöd enligt EU:s maximalanormer. har dessutom utverkat ett EU-stöd för att övergångsvis efterEU-inträdet ytterligare ge nationellt investeringsstöd. har motiveratsitt "extra" stöd med att man vill stärka de finska företagen för att kunnamöta den öppnare och starkare konkurrenssituationen efter landets inträde igemenskapen. I kan det sammanlagda bidrags- och räntestödetuppgå till av den stödberättigade investeringen utan maximeratstödbelopp. I uppgår stödet till med ett maximerat stödbelopppå ca 550 000 kronor.I har dessutom inrättats ett speciellt nationellt stöd för energi-besparande investeringar. Stödet består av restituerade energi- och miljö-avgifter där ramen uppgår till ett högre belopp än vad näringen levererat idylika avgifter. Stödet har maximerats till av investeringen. I Hollandhar man antagit ett investeringsstödprogram som syftar till att stärkastrukturomvandlingen mot större och rationellare företag. Stödet harmaximerats till per företag för nyinvestering.För att den svenska växtodlingsnäringen ska kunna öka sin konkurrens-kraft och genomgå en välmotiverad och önskvärd strukturomvandling krävsdet ett ökat stöd till näringens investeringar. Regeringen bör mot dennabakgrund få i uppdrag att till återkomma med förslag till riksdagenom att inrätta ett generellt investeringsstöd för näringen i enlighet med EU:smaximala normer. Därtill bör regeringen få i uppdrag att komma med ettförslag till ett nationellt stödprogram för miljöförbättrande och energi-besparande åtgärder.Arbetskostnad -årsavstämning avarbetsgivaravgiften m.m.Kostnaden för arbetskraften utgör, vid sidan avkapitalkostnader och i växthusodlingen energikostnader, denstörsta enskilda kostnaden för trädgårdsodlingen. Kostnadenför tillfälligt anställd arbetskraft, skördearbetskraft, är den urstrukturell synpunkt mest betydelsefulla kostnaden.Näringen har haft stora problem att rekrytera svensk arbetskraft till sittskördearbete. Därför har ett stort antal personer från andra länder fåttrekryteras . utfärda-des ca 5 000 arbetstillstånd. För denna arbetskraft har de svenska odlarna atterlägga såväl lön som arbetsgivaravgifter som för svensk arbetskraft. Detta äranmärkningsvärt enär de erlagda avgifterna inte har något större värde förvare sig den utländska arbetskraften som säsongsanställd ungdom.Den nedsättning av arbetsgivaravgiften som beslutade om i juni1997 efter förslag från regeringen (prop. 1996/97:150) för att stimuleranyanställningar inom framförallt de små och medelstora företagen kan intefullt ut utnyttjas av företag med säsongsysselsättning. I finansutskottetsställningstagande till regeringens förslag har utskottet förutsatt attregeringenöverväger möjligheten av en årlig avstämning, som skulle göra det möjligtatt fullt ut utnyttja nedsättningen även för företag med säsongssysselsättning.Någon åtgärd i dylik riktning har inte vidtagits från regeringens sida. I dettafall missgynnas trädgårdsnäringens småföretagare på grund av sitt säsongs-mässigt betingade arbetskraftsbehov.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal är reduceradi de flesta länder.Den s.k. Björkska utredningen (SOU 1997:167) framhåller också att andraländers reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är enbetydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Utred-ningen konstaterar också att en reducering av motsvarande kostnader för densvenska trädgårdsodlingen skulle, förutom en generellt positiv konkurrens-effekt, även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna att rekryterasvensk arbetskraft t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen av arbetsgivar-avgifterna.REKO-STÖD (Stöd tillresurshållandekonventionell odling)Trädgårdsnäringens produktionsform är arealintensiv medförhållandevis små brukningsarealer. Detta gör attarealstödets utformning och storlek bör ses över så att det iträdgårdsföretagen och i företag med annan specialiseradodling upplevs som ett faktiskt stöd för att täcka kostnadernaför företagets miljösatsningar. Det finns därför starka skälför att arealstödet i REKO-stödet för trädgårdsnäringen ochannan specialodling bör ses över. Den behöver för att uppnåsyftet göras mer flexibel, differentierad och räknas upp.I enlighet med de reglerverk som styr stödet för ekologisk odling kanstöd endast utgå till frilandsodlingar. Enligt vår uppfattning finns det starkaskäl som talar för att på motsvarande sätt lämna stöd till en utveckling av denekologiska växthusodlingen. Trots att det skett en utveckling av och en ökadanvändning av biologiska bekämpningsmetoder inom denna odling är detförenat med kostnader att övergå till en renodlad ekologisk odling i växthus.EU:s stödprogram till ekologisk odling bör därför också omfatta växthus-odlingen.Regeringen bör därför få i uppdrag att inom EU arbeta för att stödet tillekologisk odling också ska omfatta växthusodlingen samt att se över det s.k.REKO-stödet för trädgårdsnäringen.BranschfondTrädgårdsnäringen saknar tillgångar som kan användasför kollektiva ändamål inom näringen. har näringenhaft tillgång till sådana medel genom bensinskattemedel ochåterföring av prisregleringsmedel. I samband med EU-inträdet fick näringen 30 miljoner för att förstärkaträdgårdsnäringens långsiktiga utveckling ochkonkurrenskraft. Medlen har finansierat bl.a.utvecklingsarbete, kvalitets- och marknadsförande åtgärder.En stor del av dessa åtgärder har upphört i och med attstöden upphört. Näringens struktur är sådan att företagen varför sig är för små för att bedriva en egenutvecklingsverksamhet inom för näringen vitala områden.Behovet av fortsatt utvecklingsarbete är dock fortfarandestort för att långsiktigt trygga den svenska trädgårdsnäringen.I länder som och ställs med lagstiftningenshjälp kollektiva medel till näringens förfogande för dylikaändamål. En särskild produktionsavgift åläggs här företagen.Trädgårdsnäringens organisationer (TRF, GRF och , SPOR) har ställt sig bakom ett förslag till införandet av enkollektiv utvecklingsfond som i stort är uppbyggd på samma sätt som detdanska produktionsavgiftssystemet. Näringen uppger sig vilja ta ansvar förden kollektiva branschutvecklingen genom att skapa egna resurser för denverksamheten. Detta ställer dock krav på ett lagstadgat krav på delaktighetfrån branschens producenter, dvs odlarna. Från branschens sida har ocksåframförts krav på att medel också skulle tillskjutas genom restitution avmiljöavgifterna.Mot den här bakgrunden finns det anledning att ge regeringen i uppdrag attutreda behovet av och förutsättningarna för liksom förankringen blandodlarna för inrättandet av en dylik fond och därefter återkomma till riksdagenmed ett eventuellt förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en anpassning av den svenska koldioxidbeskattningen samt attden svenska trädgårdsnäringen också i övrigt ges samma konkurrensvillkorsom inom det övriga EU och inom våra viktigaste konkurrentländer,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett generellt investeringsstöd för svensk trädgårdsnäring,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt stödprogram för miljöförbättrande ochenergibesparande åtgärder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsgivar- och sociala avgifter för säsongsanställd personal,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om REKO-stödet,6. att hos regeringen begär att stöd till ekologisk odling inom EUockså skall innefatta stöd till ekologisk växthusodling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kollektiv utvecklingsfond.Stockholm den 28 oktober 1998Caroline ()1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till SfU.