ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T303 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T303av ()BergslagsdiagonalenBergslagsdiagonalen är en viktig vägförbindelse iMellansveriges inland, men också ett samarbetsprojektmellan 4 länsstyrelser och 17 kommuner längs vägen, somtillsammans vill utveckla turism och annat näringsliv.Bergslagsdiagonalen börjar vid E 4 i och till , där den byter vägnummer till riksväg60 upp till och . I byts vägnumret igentill som den följer upp till Hälsinglandsgränsen.Den sista delen går på i fram till E4 vid Söderhamn.Projektsamarbetet utgår från mottot: "Bergslagsdiagonalen - mer än enväg", vilket betyder att man inte ser isolerat på den fysiska vägen, utan serdenna som ett medel att nå viktiga utvecklingsmål för näringslivet i berördaregioner.För att nå framgång med projektet behöver begreppet Bergslagsdiagonalenbli mer etablerat genom ordentlig skyltning samt att hela vägen får ettgemensamt vägnummer.För närvarande ingår den södra delen av frånÖdeshög till (och större delen av ) i detnationella stamvägnätet. Det långsiktiga målet är att hela vägsträckningenfrån E 4 i söder till E 4 i norr ska ingå i detta vägnät. I det kortaperspektivetär det dessutom helt nödvändigt att åtminstone återstående del av riksväg 60mellan och på ca 2 mil får ingå i det nationella vägnätet.Dalarnas residensstad är den enda residensstad på fast-landet som inte har kontakt med stamvägnätet. Det är en viktig symbol förDalarna att denna felande länk i stamvägnätet omgående åtgärdas. Dettakräver inga särskilda anslag, utan bara ett administrativt beslut som bör varalätt att rätta till.I övrigt anser jag att projekt skall få allt nödvändigtstöd för att utifrån vägförbindelsen utveckla berörda regioners turism ochnäringsliv. Uppdraget kan vara ett lämpligt pilotprojekt för det nya "tillväxt-departementet" som har fått ansvar för att bl.a. driva kommunikations- ochnäringslivsfrågor ur ett helhetsperspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att hela återstående delen av mellanBorlänge och skall ingå i det nationella stamvägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Bergslagsdiagonalen som pilotprojekt.Stockholm den 16 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02T304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T304av ()Utbyggnad av riksväg 44Inom det nya finns enorma behov avsatsning på ett utbyggt vägnät och en högre standard på demånga grusvägarna i området och då framförallt i Dalslanddär vägarna måste få en betydligt bättre bärighet.En riksväg av särskild vikt och betydelse är som förbinderTvåstad (och ) med . Vägen tar upp storatrafikströmmar österifrån i landet i riktning mot och Europaväg 6.Det gäller också betydande fordonstal från och norrut via riksväg45. Trafiken i motsatt riktning har närmast motsvarande volym.Inom närregionen har tillkommit ytterligare en ackumulativ trafikeffektgenom sjukvårdssamarbetet mellan de stora sjukhusen i ochUddevalla. Det innebär t ex att trafikolycksfallen på denna väg framföralltunder sommarmånaderna men även i stor utsträckning under övriga delen avåret är väldigt många . Flera utav dessa olyckor slutar meddödlig utgång.På grund av samarbetet emellan de två sjukhusen tvingas man ofta tillsnabba läkarlags- och ambulanstransporter mellan berörda sjukhus för akutaoperationer. Eftersom många olyckor händer på vägen med svåra skador ärdet då nödvändigt med snabba ambulanstransporter för att rädda liv. Dettavållar svåra situationer där ambulanspersonalen även blir utsatt för livsfaravid räddningsaktionen. Även akut utryckande läkarlag har varit inblandade isvåra olyckor med allvarliga skador som följd.Vid många tillfällen måste poliseskort begäras för att snabbt kunna utföraen livsavgörande transport.Som ser ut blir omdömet att den håller en undermåligstandard. Även och berörda kommuner är införstådda medproblemet men saknar pengar för snabb om- och utbyggnad av nämnda vägtill fullständig motorväg.I tillgängliga planer har förbättrande åtgärder flyttats fram /200lmed avslut , vilket inte är acceptabelt.Den senareläggning som planen står för drabbar också näringslivetsutbyggnad i regionen som också inkluderar med omkringliggandekommuner. Självfallet får dröjsmålen också effekter på arbetsmarknaden i"".Rimligt hade varit att utbyggnaden av skett så att projektetanpassats till den s k Sunningeleden (E 6) förbi som blir klar år2000.Regeringen bör pröva förutsättningarna för att genom omprioriteringareller på annat sätt kunna ställa medel till förfogande i anslaget tillväginvesteringar i syfte att möjliggöra en tidigareläggning av riksväg 44:asombyggnad så att den färdigställs senast under år 2001.Pengar och liv kommer härigenom att sparas på grund av mindre olyckormed svåra skador med livslångt lidande och skador med dödlig utgång.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snar utbyggnad av längs hela sträckningen mellanVänersborg/och Uddevalla.Stockholm den 19 oktober 1998Kenth Skårvik (fp)
mot · GM02T306 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T306av och (), Göteborg-KarlstadStudier och analyser som gjorts i olika västsvenskakommuner, landsting, länsstyrelser ochnäringslivsorganisationer har starkt betonat vikten av attresurser satsas på en utbyggnad av från Göteborgoch norrut genom , , ochvidare mot . Vid olika anslagstillfällen har emellertidregering och riksdag låtit tillgängliga resurser disponeras påannat håll.Om vägutbyggnad och upprustning skall ha något samband med trafik-flödet vill vi kraftigt betona att den del som är i störst behov av utbyggnadsjälvfallet är avsnittet Göteborg-Vänersborg-Karlstad. Underleverantörer tillbilindustrin i , en mängd lokala näringsidkare liksom skogs-industrin i och är utomordentligt beroende av denna led.Vägverket för sin del bedömer att denna vägsträcka om haren ökad trafikbelastning med . Det påpekas att år 2005kommer trafikmängden på sträckan förbi (mellan ochGöteborg) att uppgå till ca 25 000 fordon . Bitvis är vägen av dåligkvalitet och med låg trafiksäkerhetsstandard, med många olyckor som följd.Vi anser det ytterst anmärkningsvärt att regeringen mot denna bakgrundväljer att satsa stora pengar på på de delar där trafikmängden ärmycket begränsad och vägen jämförelsevis har en god standard medan ensatsning på den högtrafikerade delen av vägen, som ofta har en mertrafikfarlig utformning, inte kommer i fråga. bör därför uppdra åtregeringen att anvisa medel som kan omfördelas för en snabbare utbyggnadav på sträckan hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en tidigareläggning av upprustningenoch utbyggnaden av på sträckan den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02T308 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T308av ()Förbifart förbi SöderköpingSuccessiva utbyggnader och förbättringar avEuropaväg 22 har inneburit att vägsträckan blivit alltpopulärare med ty åtföljande höjd trafikintensitet. EftersomE 22 går rakt igenom blirkonsekvensen av detta en stor olägenhet för Söderköpingsinvånare i form av buller och onödigt stora avgasutsläpp frånlånga och stillastående bilköer. Den smala passagen vidklaffbron över samt den trånga genomfarten innei är orsakerna till dessa svåra trafikstockningar.Det är inte ovanligt att kilometerlånga köer uppstårsommartid både söder och norr om . Detta förnaturligtvis med sig svåra luftföroreningar i helaSöderköpingsområdet till stort men för kommunensinvånare.För att komma till rätta med dessa svåra trafik- och miljöproblem måste enförbifart utanför anläggas med det snaraste. Utbyggnaden måsteprioriteras högt inom det totala anslaget för väginvesteringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anlägande av förbifart vid inom ramen för anslagetför investeringar i vägar.Stockholm den 26 oktober 1998Karl-Göran Biörsmark (fp)
mot · GM02T313 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T313av m.fl. (c)Enskilda vägarInom vårt land har vi 7 enskilda vägar. Trotsbenämningen får dessa brukas av alla. De berör nära 900 000fast boende och cirka 600 000 boende i fritidshus.De enskilda vägarna har en stor betydelse för våra basnäringar då de oftautgör en förbindelselänk mellan allmänna vägar. Det enskilda vägnätet med-för ofta kortare transportsträckor. Även för det rörliga friluftslivet och vårallemansrätt är detta vägnät närmast en förutsättning. För oss i skogslänen ärenskilda vägar av utomordentligt stor betydelse.Statens kostnader för dessa vägar är låga i jämförelse med allmänna vägar,tack vare stora ideella insatser i de olika vägföreningarna. beslut1995 att halvera statsbidraget till enskilda vägar orsakade en storm avprotester i hela landet och bidragsnivån kunde efter initiativ från Center-partiet i det närmaste återställas.Nu har återigen dessa väganslag drabbats av negativa förändringar. Detgäller i första hand indragning av bärighetsanslaget, vilket är en neddragningsom vi anser vara en helt förkastlig åtgärd som omgående måste avvisas. Attinte bevilja medel till förstärkning och ombyggnad av svaga vägpartierinnebär en oförsvarlig kapitalförstöring. Även den schablonmässigaindragningen av momspengar från vägföreningarna samt införande av s.k.negativt index, har drabbat dessa vägar hårt.Vi anser att det totala statliga anslaget till enskilda vägar måste medhänvisning till den stora samhällsnyttan, uppgå till , d v s1995 års nivå, vilket skall finansieras genom omfördelning inom anslagetA 2.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medelsbehovet för enskilda vägar.Stockholm den 22 oktober 1998Åke ()()()
mot · GM02T314 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T314av ()genom länUnder senare år har svarat för en absolutnödvändig upprustning av genom . bär, som huvudled mellan ochkontinenten, en mycket stor del av transporterna till och frånStockholm och norra . För i och för sig dyra pengarhar numera motorvägsstandard långa sträckor. Tyvärrhar sett sig nödsakat att skjuta på det fortsattaarbetet. En bred opinion trycker nu på från berörda delar,exempelvis i kommun. Det som kallats "dödensväg" måste bli motorväg hela sträckan. Inom de resurser somtillfaller måste det vara möjligt att omdisponeraoch tidigarelägga på ett sådant sätt så att planerna förmotorväg kan fullföljas med det snaraste.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genom län.Stockholm den 24 oktober 1998Lennart Värmby (v)
mot · GM02T315 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T315av (m)Väganslag och StockholmsregionenBehovet av ökade väganslag till Stockholms-regionenEn väl utbyggd infrastruktur är nödvändig för ett vitalt näringsliv. Inteminst spelar goda kommunikationer en avgörande roll när företag väljeretableringsort och land. Dels skall företagen kunna transporterainsatsvaror och färdiga produkter till så låga kostnader som möjligt, delsskall människor bl a kunna ta sig till och från arbetet utan dyrbaraförseningar.På kommunikationsområdet märks dock tydligt - liksom på andra områden- statens intentioner att omfördela pengar från storstadsregionerna till övrigadelar av landet. Detta trots att det är i storstäderna som befolkningskoncen-trationen är högst och det är där de flesta transporterna sker. Transportarbetetär i hög grad uttryck för ekonomisk aktivitet. Storstadsregionerna svararockså för en mycket stor del av landets BNP. bilister betalarvarje år ca i skatter och avgifter för sina bilar. Men av dessapengar kommer tillbaka till regionen för investeringar inya gator, vägar och broar samt för nödvändigt underhåll p g a det högaslitaget.Stockholmsregionen med 1,8 miljoner invånare behöver ett mer utbyggtvägnät.Dagliga köer in och ut ur i rusningstid vittnar därom. Att köerpå många gator i skapar förseningar såväl i kollektiv-trafiken som bland övriga transporter och härigenom bidrar till försämringenav luftmiljön i innerstaden högst väsentligt, bevisar bl a behovet av vettigakringfartsleder.Trots att det framstår som uppenbart att behöver enbättre fungerande infrastruktur i form av utökad kapacitet på vägar runtStockholm och inom länet, uteblir större väginvesteringar. Det s k Dennis-paketet i sin ursprungsform är avfört och endast delar återstår.Riksdagen har i beslut bekräftat grunddragen i denna nyordning.Regeringen har därutöver föreslagit att drift och underhåll av de nyavägarna skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag.Det förefaller både omotiverat och orättfärdigt att Stockholmsregionensbilister ska betala skatter och avgifter för sina bilar - till etttotalbelopp som i varje fall skulle täcka det mer akuta behovet av nya vägaroch vägunderhåll i regionen - när dessa medel till absolut huvudsaklig del istället fördelas ut över andra delar av landet.Staten måste bättre ta sitt ansvar för en bra infrastruktur och välfungerandekommunikationer också inom landets huvudstadsregion, d v s i Stockholmsstad och län. De statliga väganslagen till regionen bör därför skäligen bättresvara dels mot de skatter och avgifter som regionens bilister sammantagetårligen levererar in till staten, dels mot de behov av utbyggnad och underhållav vägnätet som faktiskt föreligger inom regionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av väsentligt ökade väganslag till Stockholmsregionen.Stockholm den 27 oktober 1998Henrik S Järrel (m)
mot · GM02T316 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T316av m.fl. (s)Vägarna i VästernorrlandDet i särklass sämsta vägnätet finns i . Det dåliga skicketberor dels på dåliga markförhållanden, dels på mycket tunga transporter.Anslagsfördelningen har inte tagit hänsyn till dessa förhållanden.Cellulosaindustrin i bidrar till de för livsnödvän-diga exportinkomsterna och är världsledande tillverkare av klorfri cellulosa.Virket har blivit färskvara. Den nya processtekniken kräver kontinuerlig till-försel av färsk råvara. Standarden på vägarna har därför fått en avgörandebetydelse för skogsindustrin. Den dåliga vägstandarden hindrar förnyelsen avskogsindustrin och bromsar utveckling.Forskningsresultat visar att de dåliga vägarna kostar skogsindustrin i extra kostnader. och svarar för hälftenav dessa extra kostnader.Anslaget till olika vägregioner måste därför fördelas efter andra grunder.Det eftersatta vägunderhållet i vår region har av beräknats till merän en miljard. Särskilda åtgärder krävs för att uppfylla krav på rättvisa ivägstandard. En större del av anslagen måste för att säkra industrin och till-godose den tunga trafikens behov satsas på drift och underhåll av detbefintliga vägnätet i Västernorrland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda åtgärder för vägarna i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid fördelningen av väganslag ta större hänsyn till den tungatrafiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att satsa en större del av anslagen på drift ochunderhåll av det befintliga vägnätet.Stockholm den 27 oktober 1998Susanne ()()()()
mot · GM02T317 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T317av och ()DackeledenEn central faktor för regional utveckling är infrastruktur.Grundläggande service i form av vägar, järnvägar, flyg, post och tele-kommunikationer skall tillkomma alla delar av landet på likvärdiga villkor.För är utbyggnaden av väg 23 eller den så kallade Dacke-leden, Malmö-Växjö-Målilla-Linköping, av stor betydelse för infrastruk-turen. Företagens konkurrenskraft skulle öka, arbetsmarknaden vidgasgenom att arbetspendling underlättas. Transporter genom länet blir säkrare.Satsningen på turistnäringen underlättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den s.k. Dackeleden prioriteras i den nationellaväghållningsplanen 1998-2007.Stockholm den 27 oktober 1998Carina ()()
mot · GM02T318 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T318av m.fl. (s)i länE 4:an är en av de starkast belastadevägsträckningarna i södra standard är i allt väsentligt god både ur miljösynpunkt ochtrafiksäkerhetssynpunkt.I en nära framtid, när Öresundsbrobygget är slutfört, kan man förvänta sigen ökad trafikmängd både på denna sträckning och på , den s.k.Dackeleden.En självklarhet är då att hela E 4:ans sträckning bör ha samma standard.Om så inte blir fallet riskerar de sträckningar med lägre standard att bli"fällor" med ett ökande antal trafikolyckor.På sträckningen söder om förbi och vidare in i Skånelän ner mot har en oacceptabelt dålig standard. Det harockså visat sig att olycksfrekvensen är mycket hög och tyvärrär antalet mycket allvarliga olyckor stort. Eftersom både norrut ochsöderut nämnda vägsträcka är av motorvägsstandard har trafikanterna svårtatt ställa om till den sämre standard som gäller på vägavsnittet. Alla visom färdas på vägavsnittet, både privatbilister och yrkestrafikanter, inser detorimliga i att denna korta sträcka skall ha en lägre standard.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att låta i södra och norra län ingå iden nationella väghållningsplanen 1998-2007 för att möjliggöra enutbyggnad till motorvägsstandard.Stockholm den 27 oktober 1998Lars Wegendal (s)()()
mot · GM02T319 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T319av och ()Stockholm-SundsvallEn väl utbyggd infrastruktur över hela landet är en viktig förutsättningför devisen att Hela skall leva. För södra kustland hartrafikeringen med snabbtåg på ostkustbanan blivit en mycketframgångsrik satsning. återstår dock en lika viktig del nämligen att fåtill en hög och jämn standard på norr om och hela vägen upptill i första hand.Genom och på sträckan norr om är kapacitet ochstandard på undermålig trots många års diskussioner och planering för nyvägsträckning.Söder om finns motorväg av hög standard, medan problemenhopar sig norr om . E 4 norr om har byggts om ,utan att någon lyckad lösning kunnat åstadkommas vare sig trafiktekniskteller säkerhetsmässigt. Senaste ombyggnaden med omväxlande ett och tvåkörfält med vajerräcke för att skilja norr- och södergående trafik har tyvärrinte blivit någon succé. Inte minst från räddningstjänst och ambulanspersonalhar skarp kritik framförts.Ombyggnaden av mellan och är i full gångefter många års diskussioner om vägsträckningen. Ombyggnaden sker i ettsamprojekt med utbyggnaden av Ostkustbanan. Planerna tar sikte på attvägsträckan skall vara färdig i oktober 1999.När denna vägsträckning är färdigställd återstår dock behovet avombyggnad på sträckan . Men i nuvarande planeringligger detta projekt , alltså byggstart . Vägsträckan är och utgör enbesvärlig flaskhals som är mycket olycksdrabbad. Ur många synpunkter voredet fördelaktigt att kunna fullfölja detta projekt som är kostnadsberäknat tillca i omedelbar anslutning till att sträckan blir färdig. Den starka variation i vägstandard som annars blirföljden torde i sig utgöra en riskfaktor. Pengar måste alltså prioriteras förettfullföljande av sträckan möjligt. Medel härförbör ställas till förfogande genom motsvarande investering av de medel somfinns för regeringens disposition.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hög och jämn standard på sträckan den 22 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02T320 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T320av ()Regler för vägskyltningPå många håll i landet pågår tvister mellan ochenskilda näringsidkare som vill sätta upp skyltar för att visavägen till sina företag. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är detsjälvfallet bra med så få skyltar som möjligt. För mångaföretagare - inte minst på landsbygden - är det dock oerhörtviktigt att kunder och leverantörer kan hitta företaget.Exempel på företag som har svårt att få tillstånd att sätta uppskyltar är gårdsbutiker, hantverkare och människor somerbjuder rumsuthyrning eller bed and breakfast. Enkonsekvens av den strikta tolkning som görs av dagensregler är att många näringsidkare sätter upp hemtillverkadeskyltar utan tillstånd. En del av dessa skyltar ärmiljöstörande och placeras på olämpliga platser. Engenerösare tillämpning av dagens regler eller nya regler somunderlättar för näringsidkare att sätta upp riktiga skyltarskulle minska antalet hemtillverkade skyltar.Samtidigt kan konstateras att i tätorter tillåts uppsättning av reklamskyltaroch annonstavlor på ett sätt som torde vara trafikfarligt.Många insatser görs inom olika politikområden för att stimulera nyföre-tagande. Dagens regler för skyltning försvårar dock för många företagare,inte minst för verksamma på landsbygd och i glesbygd. En översyn bördärför ske av dagens regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av dagens regler för vägskyltning.Stockholm den 28 oktober 1998Conny ()
mot · GM02T321 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T321av m.fl. (s)Förbindelserna Blekinge-HallandFör varje regions utveckling är goda kommunikationer avutomordentlig betydelse.För närvarande saknas en förbindelse av godtagbar standard mellanBlekinge och . I området finns ett starkt industribälte med särskildtyngdpunkt på tillverkningsindustrin. T ex saknar största indu-stri, Olofströmsverken, en tillfredsställande förbindelse till verksam-heten i Göteborg.I ett område inom västra , södra , norra och södraHalland finns ett stort antal orter med betydande näringsliv. Flertalet avföretagen är export- och importinriktade och därmed beroende av godakommunikationer med omvärlden. En vägförbindelse genom detta bälteskulle ha ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag.Den nya situationen på andra sidan ställer också ökade krav påkontakter i östlig riktning som innebär ett ökat behov av att nå hamnarna iBlekinge.Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standard ger begränsadetrafikflöden. Tvärleden som knyter samman flera län och tre Europavägar ärav mycket stor betydelse för näringslivet. Leden kommer att tillgodosebehovet av nationella, regionala och lokala person- och godstransporter.Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödig tvärförbindelsebrådskar.En satsning på tvärleden är dessutom samhällsekonomiskt lönsam.Vägverket har utrett tvärleden och genomfört en förstudie. Den ekonomiskaanalysen för denna sträcka visar på mycket god lönsamhet,nettonuvärdeskvot 1,2 där kvoten 0,4 normalt brukar vara tillräckligt för attett projekt ska komma igång.Tvärleden bör finansieringsmässigt prövas ihop med andra angelägna ochviktiga vägstråk. Tvärleden bör därför omgående ges riksvägsstatus för attsäkra finansieringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riksvägsstatus för tvärleden Blekinge-Halland.Stockholm den 23 oktober 1998Jan ()()()()()