mot · GM02Bo505 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo505av m.fl. (mp)Skydd av vattendragInledningRunt om i landet planeras nu utbyggnader av mindrevattendrag med höga naturvärden - i många fall är de ellerkan de betraktas som orörda naturvatten i ekologiskthänseende. Det gäller bl.a. Ljungån i kommun,Sörforsån i och Svågan i Hudiksvallskommun. Dessa utbyggnadsplaner utgör ett betydande hotmot mycket stora och ofta oersättliga naturvärden. Det skermot bakgrund av att vattenkraften i landet redan är mycketkraftigt utbyggd - en vanlig bedömning är att av denkommersiellt tillgängliga vattenkraften redan är utbyggd!Akuta hot - småskaligvattenkraftNu hotas många strömmande vatten med hotade arter. Dethar blivit som vi befarade. Investeringsbidraget har fåttkraftbolagen att vilja bygga ut små rörda biotoper, imånga fall helt unika sådana i när strömmande vattenär en bristvara. Här följer några exempel sammanställda avNaturskyddsföreningen på hotade småvatten där man villanlägga småskalig vattenkraft. Östafors i Holjeån, OlofströmHoljeån rinner genom gränstrakterna mellan nordöstra nordvästra . Den övre delen av ån har fall,forsar och strömmande vatten, den nedre delen slingrar sigfram genom den kuperade Sibbarpsdalen. Under senare århar vattenkvaliteten förbättrats i Holjeån, tack vareutbyggnad av ett reningsverk och kalkning i det övre loppet.Öring förekommer åter i ån. Vid Östafors finns enförfallen kraftverksanläggning. Den lades ned för cirka 30 årsedan, men en del av fördämningarna är kvar. Vid forsarnahäckar forsärla, strömstare och kungsfiskare regelbundet.Drygt 26 hektar kring Östafors är naturreservat . Men skyddetgäller inte mot kraftverksbyggen. Det är inte så märkligt som det verkar,markägaren är ett kraftbolag, kraft AB. Det ägs av . Bolaget har länge varit intresserat av att bygga upp kraftverket vidÖstafors igen. fick det nej från sin ägare, men harständigt återkommit med sina planer.Trots protester från såväl ,i f.d. län som kammarkollegiet står kraftbolagetfast vid sina planer.Årån, VärnamoÅrån är ett av de få kvarvarande strömmande vattendragen isödra . Striden står mellan kraftbolaget och naturvärnare med SNF ochlänsstyrelsen i spetsen. Årån är ett frittströmmande vatten med flera forspartier. fanns härfram till mitten av . I Åråns vatten finns en storoch snabbväxande öringstam och en mycket artrikbottenfauna med flera hotade insektsarter. Här växer denfridlysta ormbunken safsan och fågellivet är rikt medkungsfiskare och strömstare.Vattendomstolen gav tillstånd till ett minikraftverk vid Edskvarn i Årån. Det får en effekt på 520 kW och ska ge 2,2 GWh el per år.Värnamo kommun och markägare överklagade detta beslut. Länsstyrelsenbeslöt att bilda ett permanent naturreservat för att skydda dethotade området. Det beslutet överklagades av kraftbolaget och några andramarkägare. blir det regeringens sak att avgöra om Årån ska få ettpermanent skydd i framtiden.Svågan, kommunAktiebolaget /ansöker hosVattendomstolen om att få bygga två minikraftverk vidSkånsjön och Digerön i Svåga älv. Ansökan ersätter engammal om utbyggnad av Styggforsen. Dengången var motståndet så stort att projektet inte gick attgenomföra.De nya kraftverken ska få en sammanlagd effekt om 1 720 kW. Vattnetska ledas förbi forssträckorna via en tilloppskanal, tunnel, kraftverk ochutloppskanal. Svågan och dess dalgång är klassade som riksintresse förnaturvården. i har klassat Svågan, frånSkånsjön till , i skyddsklass ett. Anledningen är älvens högageologiska och botaniska naturvärden samt dess betydelse som reproduk-tionsområde för Dellenöringen. Det är en stor och snabbväxande öring, somär betydelsefull för sportfisket och har stort genetiskt värde.Svenska säger nej till utbyggnad av Svågan, sombortsett från Tvärforsens kraftverk är en fritt strömmande mindre skogsälv. ISvågan finns också flodpärlmussla, som är klassad som sårbar på lista över hotade och sällsynta arter. Arten finns också med påInternationella naturvårdsunionens lista över globalt hotade arter. Den ärstrikt skyddad enligt EU:s habitatdirektiv. Flodpärlmusslans föryngring ärhotad om den planerade kraftverksutbyggnaden genomförs.Sörforsån, kommunSörforsån är ett rikt varierat vattendrag med en intressantmångfald av vattenbiotoper. Den är viktig för vandrandefiskarter. Det finns gott om fisk, bl a öring. Det finns ävenfina områden för fåglar i sjöarna Åmingen ochMalstabodsdeltaland. Flodpärlmussla finns uppströms idelsystemen Limån och Täljslättsån. av denekonomiskt tillgängliga vattenkraften har redan byggts ut ilänet, jämfört för landet som helhet. De fååterstående oreglerade vattendragen är av oskattbart värdeför den biologiska mångfalden. En lokal intressent vill byggaett minikraftverk i Sörforsån. Kommunens miljökontorutredde ärendet och rekommenderade avslag. Trots det sadepolitikerna i miljönämnden ja till utbyggnad. Ärendet avgörsav Vattendomstolen.Parbäckarna, , StrömsundskommunParbäckarna är en liten, orörd fjällbäck i nordligasteJämtland. Den tillhör vattensystem. Detplanerade kraftverket ska ligga strax ovanför Parbäckarnasmynning, i ett flackt område med goda lekmöjligheter föröring. Bäcken kommer att torrläggas längs nära tvåtredjedelar av sin längd . Kraftverket skaproducera 0,8 GWh . har gett tillståndtill utbyggnaden och bidrag från energimyndigheten är sökt.Alterälven, kommunAlterälvens dalgång är en vacker kulturbygd med skiftandenatur och stor variation på fauna och flora. Bland annat finnsden sällsynta orkidén norna. I älven lever bland annat bäver,flodkräfta och strömstare. hotas en orörd strömsträcka iälven av utbyggnad med minikraft. En lokal kraftbolagsägarevill anlägga en regleringsdamm, kraftstation ochutloppskanal och ta ut en årlig energimängd på 2,1 GWhvilket motsvarar energibehovet för ca 70 hushåll.Vattendomstolen har sagt ja till utbyggnad, men beslutet äröverklagat till Vattenöverdomstolen. I kraftbolagetsmiljökonsekvensbeskrivning hävdar man att inga negativamiljöeffekter kan väntas. Ingen biologisk inventering hargjorts och skadorna på miljön blir orimliga i förhållande tillden energi som kan tas ut. Färska exempel från liknandeprojekt i Lillpiteälv visar att det är svårt att få ekonomi påprojekt av denna omfattning (liten fallhöjd, låg vattenföring).Trots detta säger ja till att bygga ut ännu enav de få orörda strömsträckorna som finns kvar i landet.Moån, kommunMoån är en del av vattensystem i Norrbottenskustland. Utöver rensning för timmerflottning har det aldriggjorts några ingrepp i Moån. planeras ett kraftverk vidFallfors. Det skall ge 0,9 GWh . Moån har ganska fåforssträckor, men längs en sträcka finns fyraforsar. Det avsnittet har de högsta naturvärdena, enligtLänsstyrelsen i . Just denna sträcka kommer atttorrläggas helt under större delen av året, om kraftverketbyggs. Vatttendomstolen har gett tillstånd för bygget, ochbidrag från energimyndigheten är sökt.Hot - större älvarMen hot finns även av större vattendrag. Inte ens våranationalälvar går säkra idag.Ljungån, kommun, storskaligvattenkraftTvisten om Ljungån började då Ljungåfors Kraft ABsökte tillstånd att bygga ett kraftverk strax söder om bynLjungå på gränsen mellan och Medelpad.Kraftveket skulle ge 4,6 GWh , dvs ström till 2 000villor. avslog, men kraftbolagetöverklagade till Vattenöverdomstolen som gav klartecken förkraftverksbygget. Kommunen och iBräcke har kämpat för att Ljungån ska skyddasenligt naturresurslagen bland annat för den unika öringen,båthällanöring, som finns i älven. beslötregeringen att Ljungån ska skyddas som tillfälligtnaturreservat till dess frågan om ett permanent naturreservathar utretts. får Ljungåns naturvärden inteäventyras. Det tillfälliga skyddet gäller längst till den 19 juni1999.Ljungån har en unik sammansättning av bottenfauna. Den innehåller ettmycket stort antal sällsynta eller ovanliga djurformer. Ljungåns fauna ärmindre påverkad av försurning och föroreningar än de flesta andra svenskavatten. Miljön vid Ljungån är på grund av hög luftfuktighet mycket gynnsamför känsliga arter, och artrikedomen är stor.Långforsen, Nedre Långan, ,utbyggnad av befintlig vattenkraftLångan rinner upp i . Nedre Långan ärvälbevarad och flyter genom otillgänglig skogsmark.Berggrunden är mycket kalkrik. Orkidérikedomen är stormen fjällfloran riklig med flera sällsynta ochtypiska arter. Fågellivet är rikt. Vid nedre delbreder mäktiga och högintressanta isälvsavlagringar ut sig.Vid Långan i höjd med finns ett av världenstätaste fångstgropområden. Det är av riksintresse förkulturminnesvården. Men även på andra ställen längsLångan finns stora fångstgropsystem. Groparna är totalt över3 000. Långan nedströms är skyddad enligtnaturresurslagen (NRL). Guckusko, ängsnycklar,blodnycklar och brudsporre växer i rikkärren.Hotet mot nedre Långan gäller ombyggnad av ett befintligt kraftverk från1918 som är i drift. har fått tillstånd frånVattendomstolen att effektivisera kraftverket. Detta kommer att innebära attvattenföringen drastiskt minskar med stora konsekvenser för flora och fauna.Vattendomen har överklagats och ärendet ligger hosregeringen. Nedre Långan är nämligen skyddad enligt naturresurslagen pågrund av älvens höga naturvärden och stora betydelse för fritidsfiske ochturism. Kammarkollegiet och har uttalat sig emot en ut-byggnad. Kommunen, och är för en restaurering.Regeringen har lovat att ge besked . utvinns 2 GWh perår. Efter en utbyggnad ska kraftveket ge 12 , nationalälvTorneälven är nordligaste älv och rinner upp iTorne träsk, landets största fjällsjö. Sjutton tätorter liggerutmed älven som är runt lång. sedanredovisades möjligheterna till utbyggnad omfattande 26kraftverk och en elproduktion på . Torneträsk,som är mycket viktig för den naturvetenskapligaforskningen, skulle då reglerats kraftigt. finns bara ettpar obetydliga kraftverk strax nedströms , älven är iövrigt helt orörd. är en gränsälv, som längs enlång sträcka bildar riksgräns mellan och Finland.Detta är en viktig orsak till att älven har fått vara ifred sålänge. älv leder av älvens vatten övertill . rinner genom fjäll, barrskog,myrar och odlingsmarker. Älven har den längsta sträckan ilandet som lax kan vandra från havet utan att möta hinder.Tornedalen är känd för sitt varma sommarklimat och sin rika växtlighet.Torneälven är skyddad enligt naturresurslagen. I samband medavvecklingen av kärnkraften höjs röster om att bygga ut de sista storaälvarna, dit hör , en av sista orörda storälvar.Kalixälven, nationalälvKalixälven är och rinner upp i Kebnekaise- ochKaitumfjällen. Nedanför fjällkedjan rinner den mest genomskogsmark. Övre delen är vildmark och från tarbebyggda och uppodlade trakter alltmer över landskapet.Tätorterna, sammanlagt 18 stycken, ligger särskilt tätt näramynningen. Omkring 40 000 människor bor i . VidTärendö tar emot en stor mängd vatten frånTorneälven, genom den unika bifurkationen älv,som sammankopplar till ett enda älvsystem.Fiskets värde kan bli oerhört stort. Bortsett frånbiflödena finns strömmande vatten och idealiskalekplatser för vandrande lax och havsöring från Bottenviken.Älven är fullständigt orörd vad gäller vattenkraft ochförutsättningarna för utbyggnad är inte speciellt godaeftersom älven är sjöfattig, med flacka omgivningar och fåvattenfall. Ingreppen och skadorna skulle därför bli större äni de flesta älvar. hör till nationalälvarna, som ärskyddade enligt naturresurslagen. Skyddet kan rivas uppgenom ett riksdagsbeslut. En utbyggnad av hardebatterats både i kommunen och blandkraftintressenterna.Energiuppgörelsen hotarbiologisk mångfaldHotet är energiuppgörelsen mellan Socialdemokraterna,, proposition 1996/97:84 Enuthållig energiförsörjning. I den föreslås en utbyggnad avjust småskalig vattenkraft, alltså precis de vattendrag sommåste sparas för att de arter, som behöver rinnande vattenoch som redan är trängda ska kunna finnas kvar. Maninförde ett investeringsbidrag om och beräknar stödettill . De nu aktuellautbyggnaderna av mindre vattendrag är i regel intekommersiellt motiverade, men med det här bidraget har detblivit en klart bättre affär för exploatörerna. I en rad debatteri och annorstädes som följde på uppgörelsen ochriksdagsbeslutet försäkrade såväl miljöministern somrepresentanter från (v) och (c) att detta inte alls skulle hotaoutbyggda, i huvudsak opåverkade eller skyddsvärdavatttendrag. Var dessa försäkringar blott dimridåer ellerförstod inte alla parter vad man föreslog? ser viresultatet; nu kommer ansökningar om att få bygga ut precissådana vatten som varnade för. Naturligtvisupprörs alla naturintresserade.Ska biodiversiteten i strömmandevatten skyddas eller inte?I aktionsplan för biologisk mångfald slåsfast: "Vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stordel av vattendrag vilket har fått starkt negativakonsekvenser för biodiversiteten." (sid 12 i rapporten).I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: "De outbyggdavattendragens betydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarande-intressena i fortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen.Kvarvarande opåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras." (sid41 i rapporten).I propositionen 1996/97:75 Skydd av hotade arter samt aktionsplan förbiologisk mångfald anförs på sid 48 att energisektorn vid planering ska verkaför att säkerställa den biologiska mångfalden.Det är uppenbart att energiöverenskommelsen och viljan att värnabiologisk mångfald inte går ihop. Eller är det så illa att talet om skydd avbiologisk mångfald inte är värt något om andra intressen dyker upp?Många arter i rinnande vattenDetta ska ses mot att livet i rinnande naturliga vatten ärmycket rikt. Många av de mindre vattendragen har ett såomfattande näringsutbyte med omgivningen och godsyresättning att de uppvisar en biologisk produktivitet i nivåmed korallrev. De opåverkade mindre vattendragen ärmycket värdefulla för den biologiska mångfalden. Arter sombehöver strömmande vatten kan inte klara sig på andraställen. De här arterna har trängts tillbaka under hela den tidvattenkraften byggts ut i landet och slutligen förpassats tillsmå vattendrag, som inte varit intressanta för exploatörer.Det finns alltså mycket mindre populationer av dessa arter änvad som funnits . Många är dessutom känsliga förmiljöförändringar som övergödning och utsläpp. Därav följeratt flera är hotade och uppförda på ArtDatabankens hotlistor.Även strandmiljön längs de mindre vattendragen är av mycket stort värdeför en lång rad växt- och djurarter som inte direkt förknippas med vatten-miljön som sådan.Nyttan marginellSamtidigt är "nyttan" vid utbyggnad i form av elkraft mycketbegränsad, för att inte säga marginell. Det skulle enligtuppgift ge betydligt mer energi att modernisera de redanutbyggda stora anläggningarna. Ett exempel är de fyra storavattenkraftverk i (Krångede, Gammelänge,och Hammarforsen) som ärunderdimensionerade och som med fler turbiner skullekunna utnyttja ytterligare vatten persekund vardera för elproduktion. Det kan jämföras med attkraftverken som planeras i de mindre vattendragenkommer att utnyttja några få kubikmeter vatten per sekundvardera. En förbättring av sådana befintliga storavattenkraftverk skulle ge ett långt större energiutbyte till enväsentligt lägre kostnad. En utbyggnad av befintligaanläggningar i enbart skulle sannolikt ge ettstörre energitillskott än alla minikraftverken som kan bliaktuella för statsbidraget tillsammans.Trots de muntliga uppgifter som givits av bl.a. miljöministern, nämligenatt bidragen endast skulle användas till utbyggnader av kraftverk vid redanbefintliga, äldre dammar och inte hota den biologiska mångfalden kan vi nukonstatera att flera av de nu aktuella exploateringarna avser just orörda,opåverkade eller skyddsvärda vattendrag.Det är helt orimligt att skattepengar ska användas till att fördärva storanaturvärden till obetydlig nytta för landets energiförsörjning.Dessa mindre vattendrag representerar som outbyggda fiskevatten ettbetydligt större långsiktigt värde, även ekonomiskt. Fisketurismen ökarkraftigt i . Men många vandringshinder i form av bl.a. rester frånflottningsepoken hindrar uppvandring av havsöring (och lax),liksom vandring av vanlig öring inom sjösystemen. En aktivare fiskevård ochrestaurering av dessa vatten skulle generera betydligt större ekonomiskavärden än en hårdexploatering för energiändamål.SlutsatsMiljöpartiet de gröna anser att vattenkraften i ärfärdigutbyggd. Kan man få ut mer energi genom byte avteknik i befintliga verk är det bra, men det får inte innebäranya hot mot vattnen. De vattendrag som inte byggts ut skasparas. Inga nya strömmande vatten får försvinna - de hör dearter till som lever i sådana biotoper och som blivit färre ochfärre. Exploatering av orörda, opåverkade ellerskyddsvärda vattendrag får inte ske. Det finns många artersom behöver rinnande vatten för att kunna leva kvar. Sådanabiotoper hotas och har minskat . måste denbiologiska mångfalden ges företräde. Det handlar om såvälhotade som mer vanliga arter. Det är beklämmande att viidag med allt tal om ekologisk hållbarhet och biologiskmångfald ånyo ska behöva ha strid mellan kraftexploatöreroch naturvården.I valrörelsen har såväl Socialdemokraterna, som Center-partiet sagt sig inte alls värna om detta stöd. Något hot mot skyddsvärdavattendrag säger man sig inte stå bakom. Det borde alltså vara möjligt att tabort stödet alternativt omvandla det till stöd för att förbättra och teknik-utveckla redan befintlig vattenkraft.Miljöpartiet de gröna yrkar att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraftska ske i utan att de rinnande vattendrag som finns kvar, oavsettstorlek, ska bevaras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske i Sverigeutan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skall bevaras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av skydd av arter som behöver strömmande vatten, 13. att som sin mening ger regeringen till känna attinvesteringsbidraget till utbyggnad av vattenkraftverk i mindre vattendrag ikommande års budgetarbete skall slopas eller överföras till teknikförbättringi befintliga vattenkraftverk. 2Stockholm den 19 oktober 1998Gudrun ()()()()()Per ()()1 Yrkande 2 hänvisat till MJU.2 Yrkande 3 hänvisat till NU.