mot · GM02A811 · 1998-10-28 00:00:00 — Vi vet också att både mäns och kvinnorsinsatser behövs för att ge barnen en bra uppfostran och trygg identitet. Dettainnebär att flickors yrkesval och yrkesliv är lika viktigt som pojkarnas.Om vi vill bryta gamla traditioner och uppnå stabila förändringar skall viinte tro att enstaka kampanjer räcker. Insatser måste göras i alla led; våraattityder till pojkar resp flickor i hemmet, i skolan, i högre utbildning och påarbetsmarknaden.Vi vet mer om hur pojkar och flickor utvecklar sin identitet och att detsker på olika sätt. En beskrivning tagen ur tidningen låter så häri korthet: "Man kan säga att flickor blir flickor genom närhet och likhet.Pojkar blir pojkar genom olikhet och självständighet. Detta märks redan pålågstadiet. Flickor vill bli och göra som fröken/mamma, de lyder, sitter tystaoch väntar på uppgifter, följer skolans regler och hjälper fröken att hållaordning på de "bråkiga" pojkarna. Pojkar bråkar, är högljudda, ifrågasätter,tar för sig och "mopsar", tänjer gränser från första stunden. "När flickor sedan når gymnasiet premieras inte längre deras duktighet ,tysthet och snällhet. Där premieras andra kvaliteter. Där uppskattas de somdiskuterar och deltar i debatten, utmärker sig, tar ordet, tar initiativ, kalladetgärna att bråka konstruktivt. Allt är sådant som pojkarna övat sig på frånskolstarten (även om de fick skäll för det i ).Om flickor redan från hade med sig en stabilare identitetskulle gymnasieåren för deras del inte bli så tysta. Om klassrummet redan igrundskolan kunde förvandlas till en arena där flickor tränas till att ta försig och lägga av sin duktighet/snällhet skulle mycket vara vunnet förframtiden. Men en sådan träning är svår att lyckas med om pojkar finns medsamtidigt.För pojkarna kan å andra sidan lektioner utan flickor var en stor tillgång.De slipper flickornas duktighet och kan våga visa sina andra, kanske mjukaresidor. Allt under förutsättning att läraren har en medveten pedagogiskhållning och insikt i problematiken.Det beskrivna är välkänt men det finns inga självklara lösningar. Det finnsstort utrymme för olika initiativ från skolornas sida. Ett exempel vore attskolor tog initiativ till att undervisa flickor och pojkar var för sig i vissadelarav olika ämnen/kurser. Syftet skall vara att stärka flickornas identitet ochsjälvuppfattning och låta pojkarna visa och släppa fram sinaömsinta sidor. För säkerhets skull vill vi betona att detta inte betyder att viönskar införa pojk- och flickskolor.Självklart finns det lärare som är väl medvetna om att pojkar tar för sig avderas tid och intresse, och att flickorna sitter tysta och väntar på sin tur (en"tur" som lektionstiden inte räcker till). Vissa lärare har bestämt sig för attändra på detta och arbetar aktivt och målmedvetet med sig själva för attstärka flickorna. Men det är inte så lätt i stora klasser.Under senare tid har det kommit larmrapporter från flera skolor i landetdär ett oacceptabelt språkbruk används elever emellan. anser attdet är oerhört viktigt att skolledning och lärare agerar, med stöd,med disciplinåtgärder mot de elever som inte visar respekt för sinaskolkamrater.Det som här anförts om skolans viktiga roll när det gäller att lägga grundenför ett jämställt samhälle bör som sin mening ge regeringen tillkänna.En jämställd högre utbildningKvinnor måste ha samma möjlighet som män att göraforskarkarriär och nå toppen även inom den högreutbildningen. Regeringen har tyvärr ett alltför kvantitativtsätt att se på jämställdheten. Rekryteringsmål ochkönsfördelning är mätinstrument. anser inte attdetta är tillräckligt. För att kunna åtgärdajämställdhetsbristerna inom högskole- ochuniversitetsvärlden måste de osynliga hindren ochbakomliggande strukturerna analyseras.Idag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier men kvinnorsmöjligheter att efter disputation göra karriär och nå professur är betydligtsämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varfören manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finns osyn-liga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder i vägen för kvin-norna. En genomgång av hur Medicinska forskningrådetbehandlade ansökningar från kvinnor resp män ger stöd för detta antagande.Vi anser därför att en genomgång med genusperspektiv bör göras av desenaste årens professorstillsättningar där såväl kvinnor som män varitplacerade bland de tre främsta kandidaterna. Hur har t ex sakkunniga valts,finns skillnader i bedömning av forskningens originalitet, pedagogisk skick-lighet etc., som kan hänföras till om man är man eller kvinna. Modell för ensådan genomgång kan vara analysen av . För attfler kvinnor ska rekryteras till höga akademiska positioner måste osynligastrukturer och hinder utredas.Det som här anförts om vikten av att de osynliga strukturerna och hindrenmot kvinnor inom den högre utbildningen klarläggs bör som sinmening ge regeringen till känna.Barntillägget i svux och svuxaRiksdagen avskaffade barntillägget . Folkpartietprotesterade högljutt och invände att detta beslut skulleminska antalet studerande, inte minst kvinnor. I september1994 studerade 37 000 med stöd från svuxa (särskiltvuxenstudiestöd). Denna siffra har sjunkit successivt. Bakomminskningen ligger att barntillägget på 1000:-/barn togsbort. Många vuxna har inte längre råd att studera utan måstesöka kompletterande socialbidrag. Kommunerna kan dåvägra att ge socialbidrag som komplement till svuxa utanhänvisar till studiemedel. Detta i sin tur betyder att den somskall läsa in grundskolenivån hänvisas till att låna pengar, ca20-25 000 kr/termin vilket inte står i rimlig proportion tillstudiernas nivå.För arbetslösa och/eller ensamförsörjande kvinnor var barntillägget tunganpå vågen. När det togs bort kunde de inte fortsätta att studera.Regeringen har ännu inte lyckats prestera ett förslag till nytt studiestöds-system. Det gör det än viktigare att hitta acceptabla och socialt värdigalösningar som gör det möjligt även för dem som har minst ekonomiskaresurser att studera. Skall livslångt lärande vara annat än en retorisk frasbörregeringen lägga fram förslag som stärker de ekonomiska villkoren för för-äldrar med hemmavarande barn. Barntillägget bör införas i väntan på att ettmera heltäckande förslag.Det som här anförts om återinförandet av barntillägget i svux och svuxabör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en flerårsplan för att höja löneläget för kvinnodomineradeyrkeskollektiv med längre utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fler män inom vården och skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av de facto-monopolen inom den offentliga sektorn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade skatteregler för ett rikt utbud av hushållstjänster,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en höjd ersättning i mamma- och pappamånaden, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en opinionsbildande kampanj för föräldraledighet i allmänhet ochpappaledighet i synnerhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om JämO:s nyckelroll när det gäller rättsliga processer ilönediskrimineringsfall,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en ny lönediskrimineringsutredning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta arbetsgivaravgifter, 110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla som vill skall få F-skattsedel, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förenkling av det regelverk som omgärdar företagande, 312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reseavdrag skall få räknas det tar att köra barn tilloch från dagis, 313. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en halvering av den kommunala bolagssektorn , 114. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av sambeskattningen, 315. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans viktiga roll när det gäller att lägga grunden för ettjämställt samhälle, 416. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att de osynliga strukturer och hinder mot kvinnor somfinns inom den högre utbildningen klarläggs, 417. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av barntillägg i svux och svuxa. 4Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()()()1Yrkandena 4, 9 och 13 hänvisade till FiU.2Yrkande 5 hänvisat till SfU.3Yrkandena 10-12 och 14 hänvisade till SkU.4Yrkandena 15-17 hänvisade till UbU.