ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Bo204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo204av och ()BosparandeBoendekostnaderna har ökat kraftigt . Det är till stor delen konsekvens av att bostadssubventionerna minskat och att boendetdärmed får bära mer av sina egna kostnader. harbostadsbyggandet i landet minskat till rekordlåg nivå.Folkpartiet anser visserligen att det är bra att bostadssubventionerna harminskat. Men det innebär också att behovet av ett svenskt bosparsystem harökat. Vi vill därför föreslå att ett individuellt bostads- och pensionssparande(IBPS) införs. Det innebär att en privat pensionsförsäkring skall kunnabelånas för förvärv av egen bostad.De hushåll som siktar på att bo i eget hus eller bostadsrättmåste inrikta sig på en betydande andel egen finansiering, exempelvistopplån. finns en sparform Individuellt pensionssparande (IPS), somrelativt lätt kan modifieras till att även bli ett bosparande.Utformningen kan göras så att sparandet skall kunna placeras på valfrittsätt inom ett auktoriserat institut försett med en speciell dispositions-begränsning. Medlen skall ej kunna disponeras fritt före en viss ålder medundantag av förvärv av egen bostad och mot säkerhet i denna. Sparandetskall ske med skatteavdrag inom ramen för gällande pensionsförsäkrings-regler.Systemet skall kunna kombineras med en lånerätt i institutet. Den som villspara i IBPS skall kunna erbjudas att låna motsvarande hela det sparadebeloppet eller mer till en förmånsränta som i princip motsvarar institutetsavkastning på medel placerade i bostadsobligationer. Lånet skall återbetalasinnan pensionen enligt avtal börjar falla ut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ett individuellt bostads-och pensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Yvonne ()()
mot · GM02Bo205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo205av ()Lokala investeringsprogramI samband med budget avsattes statliga medel för bidrag tilllokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten isamhället. En kommun som avser att söka skall anmäla detta tillregeringen (). Kommunerna skall samråda om dettainvesteringsprogram med , som skall lämna ettsamrådsyttrande till regeringen. I förutsättningarna för att erhålla bidraganges förutom att minska miljöbelastningen, öka energieffektiviteten mm även att kommunen kan erhålla bidrag till allmännanäringslivsfrämjande insatser och att åtgärderna beräknas ökasysselsättningen. Detta är miljarder som är mycket välkomna förinvesteringar för framtiden och som ökar kommunernas möjlighet attförverkliga miljövisioner. Allt i syfte att nå ett långsiktigt hållbartsamhälle. Alla kommuner har också i princip anmält sig förgenomförande av lokala investeringsprogram.Regeringen har i propositionen om regionala tillväxtavtal följande förslagtill övergripande mål för en regional näringspolitik: "att utifrån de förutsätt-ningar som finns i varje region stimulera till en hållbar ekonomisk tillväxtsom kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättningför både kvinnor och män". Regionala tillväxtavtal syftar till att åstadkommaen bättre samverkan och helhetssyn mellan de organ som arbetar medtillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder på lokal, regional och centralnivå. Via tillväxtavtalen ska olika politikområden samordnas och utvecklas.Med ovanstående framåtsyftande regeringsbeslut måste det trots alltifrågasättas om de samlade ekonomiska resurserna hanteras på bästa sätt ochom en helhetssyn fås på detta sätt. Det kan inte nog betonas hur viktigt det äratt olika politikområden samordnas och att miljö och näringsliv samordnasjust för att få den strukturförändring i samhället som planering för ett ekolo-giskt hållbart samhälle kräver. Samt att denna planering och detta ansvarkräver ett tydligt samarbete mellan länsmyndigheter och kommuner. Bådemiljö och näringsliv är rörliga och begränsas inte av några administrativagränser.Därför är det anmärkningsvärt att investeringsmedel för ett ekologiskthållbart samhälle med krav på ökad sysselsättning återfinns centralt direktunder regeringsansvar när samma regering ålägger länsstyrelserna/regionernaatt ansvara för regionala tillväxtavtal med stark betoning på aktivt regionaltoch lokalt partnerskap. Detta ger ett splittrat agerande och tillfällen ges föratt dessa åtaganden kommer att motverka varandra just p g a bristen på hel-hetssyn. Genom denna uppdelning har även länsstyrelsernas/regionernas rollsom regional utvecklare beskurits. Därför bör de statliga medlen som äravsatta för bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiskahållbarheten i samhället överföras till länsstyrelserna/regionerna att hanterastillsammans med de regionala tillväxtavtalen. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala investeringsprogram.Stockholm den 23 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02Bo206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo206av m.fl. (v)Koloniträdgårdar som medel i integrationspolitikenIntresset bland allmänheten för trädgårdsodling förefaller ha ökatmarkant . Men långt ifrån alla trädgårdsintresseradehar en egen villa- eller radhusträdgård eller tillgång till fritidshus medträdgård. Bland dem som bor i flerbostadshus på större orter, dvs.närmare hälften av befolkningen, är det många som saknar ekonomiskamöjligheter att flytta till en bostad med tillhörande trädgård. För dessa ärdet viktigt att det i stället finns möjlighet att till rimlig kostnad arrenderaen kolonilott, med eller utan kolonistuga. Koloniträdgårdar i eller näratätorterna ger möjlighet till odling av köksväxter, potatis, frukt, bär ochblommor - både som fritidsnöje och för det egna hushållets behov.Kolonisterna har trädgårdsintresset gemensamt och får lätt kontakt medvarandra på sitt område. Som regel har de dessutom gemensamt ansvar förkoloniområdet genom den lokala koloniföreningen som de är medlemmar i.Många koloniföreningar har ett vitalt föreningsliv med bl.a.en omfattandestudieverksamhet. Man kan säga att en koloniförening fungerar som ettlokalsamhälle som det är lätt att bli delaktig i.Många invandrade kommer från miljöer med en egen odlingstradition ochhar intresse av att även i sitt nya land kunna odla trädgårdsprodukter för sitteget hushåll. Det stora flertalet bor i flerbostadshus och söker sig därför tillkoloniområden för att få möjlighet att odla. Många har med sig ettodlingskunnande som på koloniområdet möts med intresse och respekt ävenav dem som har vuxit upp i vårt land. Här möter invandrarna också densvenska förenings- och folkrörelsetraditionen. En del av dem blir för förstagången i livet delaktiga i demokratiska beslutsprocesser för självförvaltningoch konfliktlösning, när de blir medlemmar i den lokala koloniföreningen.Där kommer också den svenska synen på miljöfrågor till uttryck i form avekologiska odlingsmetoder, kompostering m.m.Koloniträdgårdsverksamhet är således ett beprövat sätt att underlättakontakter mellan svenskar och invandrade. Att anlägga koloniområden ochstarta koloniföreningar är därför något som bör vara ett naturligt inslag iprojekt som syftar till att göra invandrartäta bostadsområden mer attraktivaeller kretsloppsanpassade. Även i andra sammanhang kan kolonilotter, medeller utan stugor, vara en tillgång som bör uppmärksammas. Detta börbeaktas, såväl vid fördelningen av stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet, som vid utformningen av stöd till integrationsarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om koloniträdgårdsverksamhet som en tillgång i arbetet med att ökakontakterna mellan invandrade och svenskar i samhället.Stockholm den 25 oktober 1998Maggi ()()()()
mot · GM02Bo207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo207av och ()LantmäteriverketI nr 26/27 1998 stod att läsa om en skogsägare frånSvenljunga som fått en saltad offert från i VästraGötaland.Skogsbonden från äger skog, frånden egna gården, mitt inne i en annan stor fastighet. En situationsom inte bidrar till rationell skogsskötsel. Skogsbonden vill ha motsvarandeyta intill den egna gården.De bägge ägarna blir överens om villkoren för ett markbyte. Men förrätt-ningen blir för dyr. i beräknar kost-naden till mellan 30 000 och 43 000 kronor.Den ene av markägarna tyckte priset var oskäligt och i en anmälan tillRiksrevisionsverket konstaterade han att förättningskostnaderna uppgår tillmer än en månadslön, inklusive sociala avgifter. ansersig dock inte kunna ta ställning till det enskilda fallet. De har dock behållitskrivelsen som underlag för en eventuell framtida effektivitetsrevision.I samband med ändrad lagstiftning kring enskilda vägar har klagomålframkommit mot lantmäterimyndigheternas sätt att sköta sitt uppdrag. Mångasamfälligheter tror på grund av okunskap att en ny förrättning måste genom-föras med anledning av den nya lagstiftningen. Sådana förrättningar hargenomförts till höga kostnader trots att det i många fall hade räckt med ettenkelt byte av stadgar. Som statlig myndighet borde lantmäteriet ha ettansvar för att ge korrekt information till sina kunder och inte enbart se till"affärerna".För ett statligt myndighetsmonopol är det otillständigt att lönsamhetsmåletskall vara överordnat alla andra uppgifter utan att någon som helst kontrollav kvalitet eller effektivitet görs.Vi tycker inte att det räcker med att kommer att göraen eventuell framtida effektivitetsrevision. Inga som helst tvivel kan få rådaom att lantmäteriet har den allra mest effektiva organisation som kan tänkasoch att de uppdrag som utförs uppfyller alla de tänkbara krav på kvalitet, ialla avseenden, som allmänheten har rätt att ställa på en statlig monopol-myndighet som bedriver affärsverksamhet. Regeringen bör vidtaåtgärder för att åstadkomma detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lantmäteriets effektivitet och ansvar.Stockholm den 23 oktober 1998Elizabeth ()Tom ()Gotab, 1998
mot · GM02Bo210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo210av och ()Regler för bostadsbidrag för föräldrar med umgängesrättFrån gäller nya regler för bostadsbidrag till föräldrarmed umgängesrätt. De nya bestämmelserna går bl a ut på att bidrag tillhushåll med enbart umgängesrättsbarn skall lämnas endast till bostäderpå minst två rum och kök eller kokvrå och en storlek på minst 40kvadratmeter. Syftet med dessa regler sägs vara att bostadsbidrag somlämnas till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge harsitt barn boende hos sig, ska möjliggöra att barnet tillförsäkras en brabostad de dagar som barnet vistas hos denne.Reglerna utgår från den snäva verklighetsuppfattningen att alla som önskarbo i en tvåa har ekonomiska möjligheter till detta. I själva verket slårreglerna mot dem i samhället som har det absolut minsta ekonomiskautrymmet, genom att de inte ges bostadsbidrag för den etta de bor i. Det börvara förälderns ekonomi, inte bostadens storlek, som är avgörande för ombidrag ska utgå! Kontakten mellan föräldrar och barn är av yttersta vikt ochkontakten måste därför överskugga eventuella ekonomiska vinster. Den nyabestämmelsen gör det avsevärt mycket svårare för en förälder med litetekonomisk utrymme att tillgodose sitt barns behov.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de nuvarande bestämmelserna ändras så att hushåll med enbartumgängesrättsbarn får bostadsbidrag utifrån förälderns ekonomiska situation,inte utifrån bostadens storlek.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin-Maria Stalín (mp)()
mot · GM02Bo212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo212av och ()BostadsbidragetEtt samhälle är i ständig förändring vilket innebär att de politiskabesluten måste förändras för att anpassas efter de behov somuppkommer.För att kunna möta framtiden måste vi öka på våra kunskaper. Kunskaps-lyftet och satsningarna inom högskolan har här stor betydelse. Vi har möttmånga kvinnor som ser hur deras situation kan för-bättras genom att de läser på komvux och därmed bl a stärker sin ställning påarbetsmarknaden.I samband med detta har dock nya problem dykt upp, som kan innebärastora bekymmer för den enskilda. För lågavlönade som får sin inkomst sänktunder studietiden kan det vara besvärligt att klara av sin boendekostnad, dådet inte går att få bostadsbidrag om man är . Bor man dessutom iett samhälle där utbudet av bostäder med låga hyror är litet eller överhuvud-taget inte finns blir det ännu besvärligare. Det kan då innebära att man fåravstå från studier för att klara av sin boendekostnad. Detta är inte rimligt närvi har sagt att bostaden ska vara en social rättighet.Det är viktigt att olika förmåner och politiska ambitioner samverkar för attalla ska kunna ha samma möjligheter att kunna studera.Vi anser att regeringen följer upp de nya reglerna om åldersgränsför att få bostadsbidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppföljning av de nya reglerna om åldersgräns för att fåbostadsbidrag.Stockholm den 22 oktober 1998Anita ()()
mot · GM02Bo213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo213av ()Investeringsbidrag för studentbostäderRegeringen avser att dra in investeringsbidraget till studentbostäder medhänvisning till att intresset för att nyttja bidraget har varit för lågt.Att intresset för investeringsbidraget varit lågt kan förklaras av de snårigareglerna samt bristande information.Villkoren för att erhålla bidrag har upplevts som orimliga. I ärplanerna på ombyggnad av till studentbostäder ett exempel på hurfelaktigt det kan bli. Där nekades investeringsbidrag p.g.a. att man ansåg attstandarden på rummen var för låg, trots att de som skulle förmedla lägen-heterna hade godkänt bostädernas utformning.Många studenter vill bo i enklare studentlägenheter under en begränsad tidav sin studietid. Det ger social trygghet och för en rimlig hyra.Bostadssituationen för studenterna i är problematisk. Det saknasett stort antal bostäder. Detta har också uppmärksammats från flera håll.Finansieringen av detta kan ske genom omfördelning inom utgiftsområde18.Eftersom studenter är en heterogen grupp med olika behov måste student-bostäderna präglas av flexibilitet och mångfald. Då de flesta studenter harstora omkostnader för exempelvis kurslitteratur eller hemresor och kanskevill prioritera annat än boendet, behövs enkla och billiga bostäder förstudenter. De nybyggnationer av studentbostäder som görs präglas ofta av enprojektering som överträffar de bostäder som redan finns på högskoleorternavad gäller rumsstorlek, standard och tillgång till faciliteter. Regler som berörbyggande av studentbostäder bör ses över med inriktning mot enklare regler.Detta bör ges regeringen till känna.Det investeringsbidrag som regeringen införde i samband med vårpropo-sitionen 1998 är ett steg i rätt riktning för att stimulera nybyggnation avstuderandebostäder. Dock har bara en mindre del av dessa bidrag använts,eftersom bidraget täcker en alltför liten del av kostnaderna per byggdlägenhet. Regeringen har ett ansvar att inbjuda berörda kommuner, högskoloroch studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenterska hanteras framgent. Användningen av de resurser som avsatts för attstimulera nybyggnation av studentbostäder bör avgöras genom dessadiskussioner. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regler vid byggande av studentbostäder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsbidrag till ungdoms-/studentbostäder.Stockholm den 27 oktober 1998Rigmor ()
mot · GM02Bo214 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo214av och ()RadonsaneringBostäder av god kvalitet och en god boendemiljö blir allt viktigare delarinom bostadssektorn. En rad förbättringar i regelverket kringboendemiljön har skett . Trots detta kvarstårfortfarande en del problem.Trots låga saneringskostnader, som dessutom delvis täcks av statsbidrag,sker inte sanering av radon i särskilt stor omfattning. Förklaringen till detlåga intresset hos fastighetsägarna att vidta åtgärder i sina hus torde bl avaraoro för sänkning av marknadsvärdet. En åtgärd för att öka radonsaneringenär att införa ett system med intyg från kommuner om att hus inte befinner sigi ett riskområde och inte är uppfört med radonavgivande material. En annanåtgärd är att kommuner uppmanas att tillämpa råd för sanitärolägenhet mer strikt. Ytterligare en åtgärd är att kraftigt förbättrainformatio-nen till fastighetsägare om bidraget.Radonsanering är en utomordentligt angelägen åtgärd för att förbättrainomhusmiljön. anser att den maximala bidragsnivån bör höjastill . Vi bedömer att detta kräver en ökning av anslaget A 9 med 20miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 9 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande för anvisar 20 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit eller således 27 miljoner kronor.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()()
mot · GM02Bo215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo215av och (kd, c)Kvinnoforskning om bostäders utformningSedan 1960-talet har fördelningen av hushållsarbetet blivit mer jämställd.Betänkandet från (SOU 1998:6) visar att i 13procent av de svenska familjerna delar makarna/samborna lika på demest tidskrävande arbetsuppgifterna i hemmet. Mest jämställda, både närdet gäller fördelningen av det obetalda arbetet i hemmet ochinkomstmässigt, är de yngsta paren utan barn. Den ojämnaarbetsfördelningen blir tydlig i familjer med barn.Också i jämställda förhållanden visar utredningen att det är kvinnor som"byter lakan och handdukar, tvättar wc, putsar spegeln, vattnar blommor,köper kläder till barnen, sätter upp gardiner, stryker och lägger på dukar.Männen snickrar, sätter krokar, tar bort fronten på badkaret, rensar avlopp,gräver i landet, byter till vinterdäck, tvättar bilen och programmerar omvideon" (SOU 1998:6 s. 74). Detta är givetvis en generalisering men dockgrundad på vetenskapliga undersökningar.Boendesektorn är ett manligt dominerat område. Det är viktigt attkvinnor ges större möjlighet att forska om bostäders utformning. KarinBoalt, professor i byggnadsfunktionslära, var en av de första att på 1950-taletta upp bostäders användbarhet, städbarhet, utrymme för hushållsarbete,förvaringsutrymmen m.m. Kollektivhusdebatten och forskningen, som varviktiga inslag och även , drevs på främst avkvinnor.Byggnormerna för bostadsbyggandet blev efterhand föråldrade efter att havarit desamma i ungefär . Utgångspunkten var barnfamiljer som boddetrångt. De flesta barnfamiljer har fått avsevärt större bostadsyta. Denhandfasta bostadsforskningen kom i skymundan efter avregleringen 1994.Byggforskare började då ägna sig åt mera teoretiska studier. byggs detmera efter vad man kan sälja på. Stor vikt läggs vid kök och badrum.Forskningen inom byggsektorn gäller huvudsakligen aktuellasamhällsproblem, energi, "sjuka hus", inomhusklimat m.m., vilket givetvis ärmycket angeläget. Tyvärr har dock kunskapen om vardagslivet blivit alltmerfragmentariserad och fördelad mellan olika marknadsintressenter. Detta göratt samarbete och erfarenhetsutbyte minskat vad gäller utformningsfrågor.Vidare minskar valfriheten mellan olika boendeformer i hyresrätt, bostadsrätteller villa på grund av ekonomiska skäl.I budgetpropositionen föreslås en markant neddragning av anslaget tillbyggforskning. Det är påtagligt att kvinnors forskning om bostädersutformning kommer att drabbas hårt. Denna forskning måste därföruppmärksammas på ett speciellt sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnoforskning om bostäders utformning.Stockholm den 28 oktober 1998Ulla-Britt ()()
mot · GM02Bo217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo217av och ()UngdomsbostäderRiksdagen beslutade att inrätta ett investeringsbidrag föranordnande av bostäder för studenter på orter där det finns universiteteller högskola. Bidraget utgick vid ny- och ombyggnad med maximalt per studentrum. Ett villkor var att studentrummen skulle börjabyggas och vara klarainom från det att bygget påbörjades.I tilläggsbudgeten föreslogs en utvidgning av studentbostads-stödet och beslutade om detta . Beslutet innebar attinvesteringsstödet även får lämnas till nya ungdomsbostäder och att bidragetlämnas till bostäder på alla orter, inte bara till bostäder på eller ianslutningtill universitets- och högskoleorter.Bostadsutskottet motiverade utvidgningen med den växande svårighetenför ungdomar att finna lämpliga bostäder. Bl.a. framhöll utskottet följande:En omfattande ungdomsarbetslöshet har gjort att många ungdomar saknar deekonomiska förutsättningarna för en egen bostad. En annan viktig förklaringär att bostadsutbudet inte är anpassat till ungdomars behov och önskemål.Många ungdomar efterfrågar i första hand små och billiga bostäder medanutbudet av lediga bostäder inte sällan ser annorlunda ut. Situationen varierarockså starkt över landet. Speciellt i storstadsområdena och vissahögskoleorter har ånyo en mer allmän brist på bostäder uppkommit.I budgetpropositionen tar regeringen åter upp frågan ominvesteringsstödet till anordnande av bostäder för studenter och andraungdomar. Förslaget innebär att investeringsbidrag inte får beviljas föransökningar som inkommit till efter den 12 oktober 1998.Regeringen motiverar sitt förslag med att intresset för stödet varit svagtsamt med hänsyn till behovet av omprioriteringar inom utgiftsområdet.Eftersom stödet utvidgades till att omfatta ungdomsbostäder i vidarebemärkelse så sent som är det svårt att redan nu bedöma intressetfrån kommuner och bostadsproducenter. Planeringsprocessen är avsevärtlängre än de som investeringsbidraget varit tillgängligt.Bedömningen att det finns brist på lämpliga bostäder för ungdomartorde inte nämnvärt ha förändrats . Behovet av stöd i någon formkvarstår därför även om investeringsbidraget tas bort på grund avomprioriteringar.Riksdagen har tillsatt en bostadssocial beredning med parlamenta-risk sammansättning. Den har i uppdrag att följa utvecklingen på detbostadssociala området och att föreslå åtgärder för att stödja särskilt utsattagrupper på bostadsmarknaden. Den bostadssociala beredningen bör få iuppdrag att se över behovet av stöd till anordnande av bostäder för ungdomaroch komma med förslag till lämpliga åtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till byggande av ungdomsbostäder.Stockholm den 23 oktober 1998Cinnika Beiming (s)()