mot · GM02MJ803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ803av m.fl. (fp)En liberal miljöpolitik för 2000-taletInledningLiberal politik utgår från den enskilda människan. Den enskildamänniskan är också utgångspunkten för liberal miljö- ochnaturresurspolitik. Naturens skönhet och rikedom är viktig för vårlivskvalitet. Den biologiska mångfalden är en förutsättning förmänniskans överlevnad, men också en ständig källa till inspiration ochrekreation. Att bevara orörd natur, ostörda rekreationsområden ochbiologisk mångfald är därför ett viktigt mål för liberal miljö- ochnaturresurspolitik.Vårt mål - den enskilda människans frihet och livschanser - kombinerasmed insikten om att mänskligheten är beroende av jordens resurser. Enmänniskas frihet får inte inskränka andra människors frihet. Därmed har viockså ansvar att vårda jordens resurser för kommande generationer.Förvaltarskapstanken är därför vår utgångspunkt för hur vi ser påmänniskans förhållande till naturen. Vår rätt att bruka är inte en rätt attförbruka. Miljöpåverkan av mänsklig verksamhet får inte överskridagränserna för det som är ekologiskt hållbart.Hotet mot miljön har bytt karaktär. Från att främst ha varit en fråga omsynliga och omedelbara fabriksutsläpp med nationella eller högst regionalaskador har miljöproblemen blivit både globala och diffusa. ärföroreningar stora hot mot miljön. Det är tydligt att de störstamiljöproblemen - som klimatförändringar och förtunningen av stratosfärensozonskikt - till stor del är globala och beror på människors levnadsmönster.En säkrad god livsmiljö i det globala perspektivet är en utmaning som delasav hela jordens befolkning.Det är lätt att slå an en pessimistisk grundsyn när det gäller miljö-problemen. matas vi med information om lokala miljökatastrofer ivärlden som det publiceras nya rapporter om tilltagande globalaproblem som klimatförändringar. Men vi liberaler har en i grundenoptimistisk syn och en tilltro till varje generations förmåga attfinna lösningar på sin tids problem och känna ett ansvar för kommandesläkten. Vi har också en positiv teknikvänlig syn på verkligheten. Genomtekniska framsteg har mänskligheten kunnat upptäcka flera miljöhot och imånga fall också minskat dess inskränkningar på den framtida friheten. Denpositiva liberala inställningen innebär dock inte att vi aningslöst menar attdet går att tänja naturens spelregler hur lång som helst. Men vi förnekar inteheller naturens partiella förmåga att läka sig själv. Det är dock tydligt attnärmiljöns intresse står i konflikt med miljöfarlig verksamhet måste alltidnaturlagarna på ett tidigt stadium ges företräde. En viktig slutsats av detta äratt en försiktighetsprincip måste prägla all mänsklig relation till naturen.I deFacto;98 beskrivs att miljötillståndet intehar förändrats i någon stor utsträckning . Vi liberaler är över-tygade om att miljöhoten går att bemästra. Men det kräver att ord blirhandling. Det är hög tid att fatta de beslut som omsätter den politiskaretoriken till konsekventa och medvetna åtgärder som ger konkreta resultat imiljöarbetet.Den biologiska mångfaldenSkyddet av den biologiska mångfalden står högt upp på Folkpartietspolitiska miljödagordning. avverkas i ett områdedär man är väl medveten om att det finns hotade arter. Ett sätt att skyddanaturskog och därmed den biologiska mångfalden är att undanta vissskogsmark från skogsbruk. För att en del av sista naturskog skakunna bevaras för kommande generationer måste mer skog skyddas ireservat.Stärk älvskyddetDen absoluta merparten av våra älvar är exploaterade för att utvinnaelektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av de stora älvarna ochandra betydande vattendrag i outbyggt skick. En utbyggd älv medföljande miljöskador kan inte återställas. Det är därför av stor betydelseför naturvården att de orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. Debesitter unika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem för hotadedjurarter. Vid ett flertal tillfällen har under den innevarandemandatperioden dock frågan om att bygga ut vattenkraften förts på tal.Frågan om skyddet för de så kallade nationalälvarna, älv, älv,Piteälv och regleras i 3 kap Naturresurslagen. Dessa reglerhar inarbetats i den nya i oförändrat skick under rubriken. Endast några redaktionella ändringar har gjorts.Folkpartiet liberalerna har drivit kravet på ett starktlagstadgat skydd för orörda älvar och vattendrag. Trots framgångarär det legala skyddet, enligt vår mening, fortfarande för svagt. Regeringenhar för avsikt att snabbavveckla kärnkraftsreaktorer trots att miljövänligaalternativ inte finns utbyggda. Detta äventyrar eltillgången iframtiden och det är också uppenbart att hotet mot värdefulla vattenområdenhar ökat dramatiskt.Hotet mot skyddsvärda vattendrag skärps ytterligare av att företrädare förvattenkraftsindustrin allt oftare hävdar att "miljöanpassad vattenkrafts-utbyggnad" inte ger lika stora skador på miljön som . Att regeringenvia samfinansierar ett utredningsprojekt om sådan vattenkraft-utbyggnad är mycket alarmerande.Begreppet "miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad" är oriktigt ochinnehållslöst. Teknikutveckling och effektivisering av kraftutvinning ärsjälvfallet välkommen, men all vattenkraftsutbyggnad som förutsätterreglering av vattendrag skadar naturvärden. liberalerna menaratt bidrag till så kallad småskalig vattenkraftsutbyggnad inte bör utgå. Vivill därför att 1 § punkt 4 och 9 § i förordningen (1998:22) om statligabidrag till vissa investeringar inom energiområdet tas bort. Istället börregeringen ge i uppdrag att genomföra en inventeringav uppdämda vattendrag som kan restaureras i syfte att återskapaströmmande vatten. Mot bakgrund av de ökade hoten finns det mycket starka skäl att skärpaälvskyddet för att göra långsiktigt trovärdigt att vattenkraftsutbyggnaden ivårt land är ett avslutat kapitel. Enligt liberalernas uppfattningskall älvskydd skärpas på tre punkter.- För det första skall det vara det för ett vattendrag redovisadeskyddsbehovet som skall bedömas och detta oberoende av vilket syfteett planerat ingrepp skulle tjäna.-- För det andra skall inget generellt undantag från skyddet göras förnågra exploateringsskäl. Åtgärder för att utveckla befintliga tätorter, attutveckla det lokala näringslivet eller att utföra anläggningar sombehövs för totalförsvaret bör generellt inte undantas från skyddet.-- För det tredje skall kraven på åtgärder som ofta kallas mindreombyggnader av sådana vattenområden och älvsträckor som omfattasav älvskyddet skärpas så att dessa med säkerhet utesluter en faktiskutbyggnad. Införande av ny och effektivare teknik för kraftutvinningskall självfallet välkomnas, men denna får aldrig förutsättatillkommande reglering av skyddade vattendrag. Detta bör gesregeringen tillkänna.-SkogenNaturens skönhet utgör en viktigt dimension på livskvalitet. Tillgångenpå naturupplevelser utgör således ett viktigt mått av frihet förmedborgarna. För att säkra naturvärdena krävs insatser över hela detmiljöpolitiska fältet, eftersom samtliga miljöhot i slutändan alltid går utöver naturens skönhet. Vissa former av skogsbruk med dessbrukningsmetoder utgör ett hot mot den biologiska mångfalden i skogen.Genom den nuvarande skogsvårdslagen och genom ökade kunskaper hosskogsbrukarna har viktiga framsteg gjorts. Vi ser med glädje hur ettkonstruktivt samarbete utvecklats mellan skogsägare ochmiljöorganisationer.I skogen återfinns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden förmånga arters överlevnad. Dessa förutsättningar måste återspeglas iavverknings- och reproduktionsreglerna för att den biologiska mångfaldenskall bevaras. Skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog har vi ettspeciellt intresse att bevara. Där inte vardagshänsynen räcker till är olikaformer av områdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem ochunika biotoper. För detta ändamål måste dock avsättas tillräckligt medresurser för markinlösen.En bra riktlinje för hur mycket mark som ska skyddas återfinns iMiljövårdsberedningens uppmärksammade förslag (SOU 1997:97).Miljövårdsberedningen menar att bör skyddas i reservat och25 genom biotopskydd. bedöms attkunna skyddas inom ramen för frivilliga åtaganden. har skogsbruketfrivilligt skyddat 250 00 ha nedanför den fjällnära skogen.Beträffande reservat i skogsmark har tidigare ställt sig bakom ettuttalande att av den produktiva skogsmarken nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Detta förutsätter att målför miljöanpassning av skogsbruket uppfylls. inte målet ökar reservats-behovet upp till emot . bör reservatsbehovet varauppfyllt.Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarnaäven vid skydd av mindre biotoper krävs trots regeringens tillskott ytterligareökade budgetanslag till markinlösen. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade. Det är framförallt stora områden av ovärderlig s kgammelskog som står på spel. Effekten av det otillräckliga anslaget blir attvärdefulla biotoper förstörs och att den biologiska mångfalden utarmas. Pånågra timmar kan värdefulla områden försvinna som kommer att tahundratals år att återskapa.I Världsnaturfondens genomgång av skogspolitiken i får Sverigekritik för att inte skydda tillräckliga delar av skogsmarken. har iflera år föreslagit kraftigt höjda anslag för skydd av skogsmark, finansieratmed minskade anslag till statsministerns anslag till så kallade ekologiskabyggprojekt. Det är glädjande att regeringen höjt anslaget - men vi före-språkar att anslaget höjs ytterligare enligt tidigare motioner.Folkpartiet menar också att genom en försäljning av skapasen unik möjlighet att snabbt rädda naturskog genom att byta kommersielltanvändbar skog mot avverkningshotad skog med stort skyddsvärde. Det ärjust takten i skyddsarbetet som är och kommer att vara den avgörandefaktorn för om klarar målet att bevara den biologiska mångfalden.För att komma upp till en rimlig nivå vill under UO 20 Allmänmiljö- och naturvård utöka anslaget A3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden med ytterligare utöver regeringensförslag.Nordens ArkDen ideella Stiftelsen driver verksamheten vidNordens Ark, en djurpark med i huvudsak bevarandekaraktär somstartades . Syftet med anläggningen är att rädda och bevarautrotningshotade djur. Den huvudsakliga inriktningen går ut på att bevaranordiska gamla lantraser. Men parken hjälper också till med att försökarädda hotade exotiska vilda djur som trivs i vårt klimat. Ark görmycket värdefulla insatser för bevarandet av den biologiska mångfaldengenom avel och uppfödning, återinplantering när så är möjligt, forskningoch utbildning samt information om behovet av insatser.En annan stor del av verksamheten går ut på att vårda ett kulturarv avgamla lantraser. 1993 fick Ark ett särskilt statligt engångsanslag.Folkpartiet vill i avvaktan på att en momssänkning kan genomföras förparken anslå ytterligare ett engångsanslag om . Vi menarvidare att regeringen bör utreda möjligheterna för att momsbefria NordensArk.VäxthuseffektenDet finns ett antal globala utmaningar som vi ställts inför. Framföralltutgör omfattande klimatförändringar och ozonurtunningen de två störstahoten mot mänsklighetens överlevnad. Eftersom klimatfrågan i myckethög utsträckning är en global miljöfråga fordras det internationelltsamarbete för att minska utsläppen av växthusgaser.I undertecknades 1992 en klimatkonvention. Man komöverens om att koldioxidutsläppen måste begränsas över hela världen för attge någon effekt. I konventionen beskrivs dock på flera ställen att det krävsmer av industrinationer som till exempel - vilket naurligtvis ärrimligt.Under uppföljningsmötet i fastställdes att EUsammanlagt skall minska utsläppen . För del innebärdet dock att regeringen förhandlat fram en kvot som innebär att utsläppentillåts att öka . Detta är beklagligt med tanke på att böragera med kraft och minska koldioxidutsläppen för att på ett trovärdigt sättkunna driva frågan på det internationella planet.I har fattat beslut om att koldioxidutsläppen skastabiliseras nivå för att därefter minska. Utsläppen fråntrafiken är en av de främsta orsakerna till att ännu inte lyckats medatt stabilisera koldioxidutsläppen enligt miljömål. Trots dettafinns en del att glädjas åt. har tillsammans med bl a Kalifornienur miljösynpunkt de allra bästa fordonsbränslena i världen. Det är också braatt regeringen nu tagit intryck av behovet att uttala långtgående mål som bl abilindustrin kan rätta sig efter.Men vi liberaler oroar oss över att koldioxidutsläppen med stor sannolikhetkommer att öka när kärnkraftverket avvecklas. Det är också svårtatt förstå varför regeringen och avvecklingspartierna inte har gjort någonMKB (miljökonsekvensbeskrivning) av avvecklingen. Regeringen börsnarast se till att en sådan översyn görs. Detta bör ges regeringen tillkänna.VattenVår planet, den blå planeten, är den enda i vårt solsystem som har vatteni fast, flytande och gasform. Vatten är också ett dominerande inslag ilivets materia. Det är för vår egen överlevnads skull viktigt att minimerade vattenrelaterade miljöproblemen.ÖstersjönÖstersjöregionen är av särskilt stor betydelse för . Situationen iländerna runt har skapat "nygamla" förutsättningar för ettutvidgat Östersjösamarbete. fortsätter attnedsmutsas genom utsläpp och läckage från samtliga länder. Detsammagäller vårt gemensamma luftrum som tillförs utsläpp som försurar våraskogar och marker. Samverkan med våra grannländer bör bl a inriktas påatt minska koldioxidutsläppen på effektivast möjliga sätt.Den extremt dåliga hushållningen med energi i göratt marginalkostnaden för att reducera utsläppen där ligger långt under vårkostnad här hemma för motsvarande effekt. Den bästa miljöinsatsen vi kangöra på lång sikt för att stärka regionen kring är att arbeta för attvåra grannländer blir medlemmar i . På kort sikt krävs dock vissapunktinsatser, bl a ökade resurser för att minska oljeutsläppen i Östersjön.Det krävs framför allt en ökad och samordnad övervakning av sjöfarten iÖstersjön.Sekretariatet för skall koordinera och initiera insatser för attuppfylla Agenda 21-kraven om en hållbar utveckling inom regionen. För attintensifiera arbetet kring bör det lokala samarbetet mellan vänorterstärkas.Fosfor- och kväveläckageÖvergödningen av våra kustvatten är ett omfattande miljöproblem som effekterna av . Tillväxt av alger och blomningav växtplankton har ökat och allt fler bottenytor saknar syre. Detta berortill stor del på kväve- och fosforutsläppen från land. Det är nödvändigt attutsläppen av både kväve och fosfor minskar. Dessutom är det angelägetatt restaurera våtmarker och förbjuda markavvattning i det kustnäraområdet längs samt i södra begränsar de administrativa kommun- och länsgränserna samtbristande samordning arbetet att uppnå en god vattenkvalitet.Miljösamverkan på det lokala planet, exempelvis mellan jordbrukareinom ett delavrinningsområde, ökar det lokala engagemanget. hardefinierat 119 huvudavrinningsområden och cirka 11 000delavrinningsområden i . Till dessa kommer kustområden meddirektavrinning i havet. Den svenska kusten har sedan delats in i 55kustvattenområden. anser att landet bör delas in i tioavrinningsdistrikt med huvudavrinningsområdena.FärskvattenEn del av det material som omsätts i samhället används inte som varorutan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel på detta är vatten somkylmedium eller transportmedium för avlopp. I den mån användningenorsakar dålig resurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandetav ekonomiska styrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , menavloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift påutsläpp av förorenat vatten bör införas för alla källor av betydelse. På så sättskulle färskvattenanvändning minska, ett mer resurshushållandeavloppssystem skapas och näringsämnena i avloppet missgynnas.Grön skatteväxlingFolkpartiet liberalerna är positivt till en grön skatteväxling. Ett viktigtinslag i den stora skattereformen 1990/91, som stod bakom,var just höjd skatt på energi och miljö samt sänkt skatt påarbetsinkomster. Genom att genomgripande växla skatt på arbete motskatt på miljöförstöring förenas miljömålen med målen för denekonomiska politiken. För att uppfylla kriterierna för begreppetskatteväxling är det viktigt att det sker motsvarande sänkningar avskatten på andra områden. Annars är det inte grön skatteväxling, utansnarare en missriktad svartväxling till dålig kurs. De höjningar avenergiskatterna som beslutat är just av sådant slag. Vi anser det vara viktigt att driver en offensiv miljöpolitik ochdärigenom verkar pådrivande i det internationella miljöarbetet. ärdet angeläget att beakta industrins internationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna inte driver företag att lägga verksamheten i andra länder. Ivärsta fall skulle detta till och med kunna försämra miljön, nämligen ommiljökraven i dessa andra länder var avsevärt mildare än i . Det ärockså viktigt att notera att effektiva miljöskatter leder till att skattebasenminskar, vilket naturligtvis reducerar möjligheten att finansiera andraskattesänkningar. Sammantaget anser vi emellertid att det finns godamöjligheter till en fortsatt grön skatteväxling.KretsloppetEtt mål med miljöavgifter och grön skatteväxling är att sluta kretsloppeni naturen. Men i grunden är det ännu viktigare att så långt som möjligtgenom olika styrmedel försöka minska materialflödet istället för att det iett kretslopp bara går runt. Genom särskilda avgifter på vissa råvaror ochpå visst avfall kan detta lättare uppnås.Naturresurser och råvaror används i alla tillverkningsprocesser. De varoroch kemikalier som tillförs används för sina olika ändamål och sprids ut inaturen eller blir slutligen avfall som slängs på tippen eller förbränns. Avfalluppkommer också i vart och ett av de tidigare leden. Behovet av att det finnsverkligt fungerande marknader för material som skall återvinnas måste ocksåbeaktas. Annars finns risk att vi hamnar i en situation där producenternasitter med stora mängder återvinningsbart material som inte återanvändsdärför att nya råvaror är billigare.MiljöforskningSverige är världsledande när det gäller miljöforskning. Det görs idagmycket värdefulla satsningar på forskning och övervakning kringÖstersjön. Det är bra. Men havsmiljön i västerhavet har regelbundetundersökts på ett antal fasta mätstationer . De långamätperioderna har gjorts för att kunna studera signaler om hurhavsmiljön förändras. har dessa mätningar lagts ned sedan ett årtillbaka.Det är mycket angeläget att fortsätta miljöforskningen på . Inteminst för att kunna fortsätta den långsiktiga uppbyggnaden av svenskmiljöforskning och för att upprätthålla den kunskapsbank som finns påuniversiteten. Miljöforskning och miljöövervakning är också väsentlig för attfå svar på till exempel vilka faktorer som leder till ogynnsamma alg-blomningar. Resultatet av forskning och övervakning är också viktigainstrument för att kunna ta reda på faktorer som kan återställa balansen inaturen.MiljöåklagareFolkpartiet föreslår att en miljöåklagare () inrättas. Erfarenhet visaratt åklagare i allmänhet har bristande kunskaper och intresse att ta sig anmiljöbrott. För att förstärka lagtydligheten inom miljöområdet föreslår viatt miljöåklagaren - med justitieombudsmannen som förebild - gesbefogenheter att väcka åtal mot dem som gör sig skyldiga till brott motmiljöförfattningarna. MÅ skall vara underställd Riksåklagaren.MÅ bör ha till uppgift att ta emot och utreda enskilda personers klagomålöver olika förhållanden inom miljöområdet. Men även organisationer bör hamöjlighet att vända sig till MÅ i sådana frågor. MÅ skall kunna vidare-befordra klagomål och synpunkter till tillståndsmyndigheter och även tilldem som förorsakar miljöproblemen. MÅ bör även, när så är tillämpligt,framföra förslag till nya eller ändrade föreskrifter inom miljöområdet.Miljöåklagaren är en utveckling av gamla krav att inrätta enmiljöombudsman. Om MÅ erhåller den ställning och kan tillerkännas debefogenheter som vi föreslår, kommer han att fylla en viktig roll i skyddet avmiljön.KemikalierSpridningen av miljöfarliga kemikalier och metaller i vår miljö måsteminska. Det finns cirka 10 miljoner kemiska föreningar registreradei världen. Det tillkommer dessutom ständigt ett stort antal nya ämnen.Vetenskapen har endast grepp om miljö- och hälsoriskerna för av de kända kemikalierna. Det är således omöjligt attöverblicka effekterna av dagens kemikaliesamhälle. Farliga kemikaliersprids i näringskedjorna och genom dess ackumulation hotas denbiologiska mångfalden.Kemikalie- och metalläckaget skall begränsas genom ett omfattandeproducentansvar och strikta regler för destruktion av miljöfarligt avfall. Föratt minimera tillförseln av skadliga ämnen i miljön finns det i svenskkemikalielagstiftning en så kallad substitutionsprincip eller en utbytesregel.Den innebär att var och en som hanterar en kemisk produkt själv måstebedöma om hon kan minska risken för miljöskador genom att använda enannan produkt eller på ett annat sätt minska miljörisken. Målet är att endastanvända material som varken i sig själva eller som nedbrytningsprodukter ärmiljöfarliga.En brist i lagstiftningen är att den gör skillnad på tillämpning avutbytesregeln mellan kemiska produkter och varor som behandlats med enkemisk produkt. Utbytesregeln bör därför fullt ut omfatta även varor sombehandlats med kemiska produkter.Kärnsäkerhet i östAv de 58 reaktorer som 1994 användes i före detta ochÖsteuropa gör internationella experter bedömningen att 25 stycken börläggas ned på grund av bristfällig säkerhet. Det lönar sig inte ens attreparera dem eftersom de är alltför dåliga och farliga ens för detta. Ivårt närområde finna några av dessa de allra farligaste reaktorerna,nämligen två av de fyra reaktorerna i Sosnovyj Bor utanför S:tPetersburg och två av de fyra reaktorerna på . Förutom dessaåtta mer eller mindre farliga ryska reaktorer finns ytterligare två reaktoreri i . I i nordvästra finns dessutom ca100 kärnvapenbestyckade atomubåtar i tjänst, ca 60 utrangeradeatomubåtar i dåligt skick och en stor mängd osäkert lagrat kärnbränsleoch kärnavfall. Kärnvapendepåer i anslutning till flygbaser finns också idetta område. Norr därom, i och , har Sovjetdumpat minst 17 fartygsreaktorer och minst sex av dessa innehålleranvänt kärnbränsle.FOA har arbetat fram spridningskartor för radioaktivt nedfall ihändelse av en olycka på . Modellen visar att det mesta avnedfallet skulle drabba främst norra , men också de baltiskastaterna skulle få mycket nedfall från en sådan olycka.Folkpartiet har tidigare fört fram konkreta förslag.1 Lös ansvarsfrågorna. bör i bilaterala direktkontakter ochrelevanta internationella fora verka för att alla de länder som ännu inteskrivit under de relevanta konventionerna gör det. Krävs ytterligare stödför att utveckla adekvat nationell lagstiftning bör sådan ställas tillförfogande.2 Fortsätt avregleringsarbetet. bör, inte minst avsäkerhetsskäl, verka för att integrationen av elsystemen fortsätter ochockså omfattar , och . Ersättningsel för förloradkapacitet i nedlagda kärnkraftverk kan då lättare ordnas.3 Prioritera och /Kola. böraktivera det nordiska samarbetet och utarbeta en strategi för att genommatchande bidrag prioritera tekniskt och finansiellt bistånd tillÖstersjöområdet. Även amerikanska bidrag bör kunna poolas, framföralltavseende Kola och . För varje EU-, EBRD- och andra bidragbör satsa det dubbla, förutsatt att insatsen görs i vårt närområde.Sverige bör arbeta aktivt för att det träningscenter, med autentiskasimulatorer som Greifswalds-reaktorerna efter stängningen byggts omtill, kan hållas öppet. bör också bidra till finansieringen av kurserför kärnkraftstekniker från och övriga Östeuropa.4 Bekämpa kriminaliteten. bör verka för att EU:sEuropolsamarbete effektiviseras och att bekämpandet av smuggling ochannan internationell brottslighet kring radioaktiva produkter bekämpasmed kraft. bör också se till att insatser görs för att förbättrakontrollen över mängden lagrat bränsle och avfall.