ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A278 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A278av m.fl. (s)FrivilligarbeteDet svenska biståndet är ett viktigt instrument för solidaritetoch ansvarstagande gentemot utvecklingsländerna,samt länder i Europa.Freds- och säkerhetsarbetet samt det humanitära umgänget mellan folk iolika länder blir allt viktigare i det framtida arbetet, för människorsmöjlighettill överlevnad och rätt till utveckling under lugna, planerade och tryggaformer.Det borde vara möjligt att med svenska ersättningssystem såsom exempel-vis arbetslöshetsersättningen kunna få en ingående kunskap om andramänniskors kulturer och beteende. Som en del i den praktiska utbildningenkunde det vara möjligt att även arbeta/praktisera i utlandet med bibehållenersättning.Det är viktigt att människor möts i samförstånd och arbetar förgemensamma mål. Det ger en ökad förståelse för våra olika levnadsstilar ochmotverkar rasism och våld. Ett sätt att uppnå dessa viktiga mål är att gemänniskor möjligheten att genom samhällets försorg få göra frivilligarbeteute i världen, s.k. volontärtjänst. Efter utbildning skulle man kunna fåtjänstgöra exempelvis inom frivilligorganisationernas ram vilka har långerfarenhet av detta arbete och efter överenskommelse med exempelvis Sidaeller annan myndighet.Aktuella verksamhetsområden kunde vara inom sjuk- och hälsovård,praktiskt hantverksarbete, jordbruksutbyggnad, rent vatten-projekt, energi-området, skolprojekt, ekologisk odling, läran om fair trade-uppbyggnad,bykooperativ, skogsvård, starta eget, ekonomilära, familjeplanering, osv.Grundutbildningen skulle innehålla både teoretiska och praktiskainlärningskunskaper på skilda områden som exempelvis länderkunskap,kulturmönster, sedvänjor, inriktning av utsedda projekt, förutsättningar föruppdraget, konflikthantering, språk, mänskliga relationer, kvinnors och mänslika rätt och villkor, maskinkunskap, arbete i gruppövningar under svåraförhållanden, mänsklig respekt för varandra, m.m.Verksamheten bör rymmas inom arbetsmarknadsområdets budgetramar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligarbete i utlandet.Stockholm den 26 oktober 1998Ronny ()()()
mot · GM02A281 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A281av m.fl. (s)Kortare arbetstidSverige har en av längsta lagstiftadearbetsdagar. Övertiden har legat påoacceptabla nivåer. Frågan om arbetstidsförkortning ser dockinte ut att kunna drivas framgångsrikt inom de olikaavtalsområdena. Det är därför dags att påbörja förberedelserför en lagstiftning om arbetstidsförkortning.? Kortare arbetstid har ett stort stöd bland många arbetstagare och fackligaorganisationer.?? Kortare arbetstid är den viktigaste frågan efter lönen.?? Kortare arbetstid kan i vissa fall leda till att fler kan få arbete.?? Kortare arbetstid innebär att fler kan gå från deltid till heltid. Dearbetstimmar som frigörs vid en förkortning av arbetstiden kan erbjudasdem som arbetat deltid.?? Kortare arbetstid gynnar jämställdheten, vilket är en viktig aspekt ochskapar förutsättningar att dela på hemarbetet. Som det ser ut arbetarkvinnor mer hemma efter arbetsdagens slut. Ansvaret för hem och barndelas inte alltid av kvinnor och män, vilket skapar en stressad och pressadsituation för många kvinnor. ?I ett samhälle där man kan kombinera förvärvsarbete med eninnehållsrik och utvecklande fritid gynnas även produktionenoch tillväxten. Betydande välfärdsvinster kan göras närföräldrarna får mer tid med barnen, för fritidsaktiviteter ochföreningsliv.En lagstiftad kortare arbetstid från exempelvis 40 pervecka och där parterna ansvarar för utformningen kan leda till ett genom-förande av de synpunkter som ovan presenteras.Regeringen bör därför redan nu tillsätta en arbetsgrupp som förberederåtgärder för en lagstiftning om arbetstidsförkortning i det fall arbets-marknadens parter inte kommer överens inom en snar framtid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förberedande av kortare arbetstid.Stockholm den 28 oktober 1998Agneta ()()()()
mot · GM02A282 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A282av m.fl. (s)Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningarAlla människors rätt till arbete är grundläggande i densvenska välfärdspolitiken. Den fulla delaktighet ochjämlikhet som anslutit sig till genomVärldshälsoorganisationens (WHO:s) mål om hälsa för allaår 2000, måste också gälla personer medfunktionsnedsättningar.Flera undersökningar visar på högre arbetslöshetssiffror i dessa grupper änför övriga, trots att inga större skillnader i andra avseenden föreligger.Många bra instrument finns t.ex. arbetsmarknadsinstituten, lönebidrags-systemet, m.m. Nya instrument är på väg i form av lagstiftning motdiskriminering samt åtgärder för att främja sysselsättningen bland dessapersoner.Krafttag behövs verkligen för att öppna arbetsmarknaden också förpersoner med funktionsnedsättningar. En handlingsplan skulle kunna anvisabåde målsättning och vägar dit. sker insatser inom många olikaområden, men man saknar en samlad strategi.En sådan handlingsplan skulle förutom verktyg också kunna innehållaforskningsresurser, utbildningsinsatser för handläggare, attitydpåverkandekampanjer riktade till arbetsmarknadens aktörer, analyser av den nyateknikens möjligheter, behov av omvärldsförändringar m.m.Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en översyn av de olikaarbetsmarknadsstödens träffsäkerhet. Enligt vår uppfattning kan dettauppfattas som snävt och avgränsat. En sådan översyn bör i stället syfta till enhandlingsplan, som nämnts ovan, och också omfatta behovet av insatserinom närliggande områden, samarbetsproblematiken, attitydpåverkan, forsk-ning m.m.En handlingsplan blir överskådlig och tydlig och har därmed störremöjligheter att få genomslag i praktiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en handlingsplan för ytterligare insatser påarbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar.Stockholm den 27 oktober 1998Ann-Marie ()()()()()
mot · GM02A283 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A283av m.fl. (s)KompetensutvecklingGenom att satsa på kompetensutveckling i arbetslivet kanSveriges position stärkas. Detta är en avgörande fråga för attSverige ska kunna följa med och försvara sin position i deninternationella konkurrensen. Om den svenska produktionenska kunna utvecklas så krävs allt kunnigare medarbetare iföretag och offentlig sektor. För att klara sig i arbetslivetkrävs det att arbetstagarna har god utbildning och bredaerfarenheter. Arbetsgivarna behöver de anställdas kunskaperi sin verksamhet och arbetstagaren behöver kunskaper för attvara attraktiv på arbetsmarknaden.Med detta som bakgrund står det helt klart att det är nödvändigt med ettengagemang från statens sida i denna fråga. Det är därför min förhoppningatt den process som startats av regeringen nu under en snar framtid kommeratt slutföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att satsa på kompetensutveckling.Stockholm den 27 oktober 1998Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GM02A284 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A284av m.fl. (s)Kompetensutveckling för låglönegrupperTrots satsningar från riksdag och regering på offentlig sektorsker det uppsägningar ute i våra kommuner och landsting,dels inom barnomsorgen, dels inom äldreomsorgen, på grundav trängd ekonomi. Alltför ofta visar det sig att det blirSvenska medlemmar som blirdrabbade, dvs. Bl.a. tolkas den nyaläroplanen på ett sätt som gör att vissa yrkesgrupper somt.ex. barnskötare och fritidsledare blir utanför de områdendär de är verksamma . Vi anser att det kan skapa en oroinför framtiden om dessa yrkesgrupper kommer att sållasbort, att det blir en omöjlighet att träda in påarbetsmarknaden efter gymnasieåren och med detta hamnarfler människor utanför arbetsmarknaden. I stället anser vi attdet är viktigt att bibehålla samtliga yrkesgrupper som finns inom skola, vård och omsorg då de kompletterarvarandra, samt att personalen kontinuerligt utbildas för attupprätthålla och utöka kompetensen för att kunna utföra ettbra och kvalitativt jobb.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personal i offentlig sektor.Stockholm den 28 oktober 1998Ann-Marie ()()()()
mot · GM02A285 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A285av och ()LönegarantinMed dagens regler om lönegaranti riskerar många att hamna mellanstolarna.Förmånsrättslagen är kopplad till lagen om anställningsskydd. Dettainnebär att om företaget går i konkurs så kan den enskilde få garanterad lönenligt sin uppsägningstid enligt LAS, vilken enligt den senaste lagändringenenbart är kopplad till anställningstid. Den som enligt LAS har enuppsägningstid på en månad får garanterad lön i en månad. I många avtal ärdäremot uppsägningstid kopplad till ålder. Detta innebär att den som enligtLAS skall ha en uppsägningstid på en månad enligt avtal kan ha enuppsägningstid . Den enskilde får dock inte rätt till a-kassaförrän efter uppsägningstid enligt avtal.Det nuvarande regelverket innebär att den enskilde formelltkan stå utanför såväl lönegaranti som a-kassa. I realiteten gör a-kassan oftastett undantag och träder in av uppsägningstiden som intetäcks av lönegarantin, men då givetvis av den a-kassegrundande inkomsten. Avtalen sätts ur spel. Den enskilde drabbas avplötslig och betydande ekonomisk otrygghet.Med anledning av detta vore det angeläget att se över reglerna förlönegaranti och a-kassa så att ingen riskerar att hamna mellan stolarna ochförlora sin lön under avtalad uppsägningstid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att ändra i reglerna för lönegarantin.Stockholm den 27 oktober 1998Carin ()()
mot · GM02A286 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A286av och ()budgetpropositionen , 3.3 Prioriteringar,Kulturarvet föreslås en särskild satsning på Kulturarvs-IT.Satsningen, som omfattar en treårig försöksverksamhet,syftar till att genom digital bearbetning öka tillgängligheten isamlingarna i framför allt centrala kulturarvsinstitutioner ochregionala museer.Det är enligt vår mening angeläget att också hembygdsrörelsen omfattas avdenna försöksverksamhet. De stora och unika föremåls-samlingar som finns på hembygdsgårdar och i hembygdsmuseer skulledärmed kunna göras mer tillgängliga för allmänheten, inte minst för skoloroch forskning.SESAM-projektet, som avslutas , blev en lyckad satsning förhembygdsrörelsen. När beslutade om dessa SESAM-pengarbeslutades också att hembygdsrörelsen med sina drygt 1 000 hembygds-museer skulle få samma hjälp som centrala och regionala museer. Mångahembygdsgårdar/museer hade ett eftersatt vårdbehov och fick nu kvalificeradhjälp med att gå igenom samlingarna. Detta blev mycket inspirerande förhembygdsföreningarna och kvalitetsnivån kunde höjas. När föremålen pådetta sätt lyftes fram ökade också intresset för de historiska sammanhangen.SESAM-projektet blev identitetsskapande. Dessutom fick många människormöjlighet till arbete, betydligt fler än vad som kan utläsas ur projektbidragen.Hembygdsföreningarna har tack vare SESAM fått ett bra underlag för attgå vidare och digitalisera sina samlingar. Redan nu använder många sig avInternet för att marknadsföra verksamheten. Att också digitaliserasamlingarna är en nödvändighet för att upprätthålla allt det arbete som lagtsner via SESAM. Det finns önskemål om att skapa ett närmare samarbetemellan centrallänsmuseerna och de lokala hembygdsmuseerna. Som vi serdet finns möjligheten nu när samtliga museisamlingar skulle kunna görastillgängliga länsvis genom den föreslagna IT-satsningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även hembygdsrörelsens samlingar bör få del av denföreslagna satsningen på Kulturarvs-IT.Stockholm den 26 oktober 1998Agneta Brendt (s)()
mot · GM02A287 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A287av och ()Beredskapsverksamhet i skogsbruketI regeringens proposition 1997/98:158 som handlar omuppföljningen av den svenska skogspolitiken finns det ettavsnitt som heter "Röjning och gallring av skog". Av detsom där går att utläsa, kan man ganska omgående konstateraatt svenskt skogsbruk sammantaget framför allt röjer mindre.Från 1990-talets början har de totala röjningsarealernasjunkit från drygt 350 000 ha till omkring 200 000 haper år. anser att det genom den eftersläpningsom uppstått, behöver röjas minst 300 000 ha per år.Orsakerna till denna eftersläpning torde ingående behandlasnär denna proposition skall behandlas av . Vi nöjeross i denna motion att konstatera faktum attröjningsaktiviteten i svenskt skogsbruk sjunkit till en alldelesför låg nivå för att vara acceptabel.En viktig faktor som det faktiskt nu talas väldigt lite om, är att skogs-styrelserna under både hade en omfattande bered-skapsverksamhet som framför allt var sysselsatt med röjningsarbete. Dettaarbete utfördes i huvudsak hos markägare där det förelåg svårigheter attutföra åtgärden genom eget arbete eller på annat sätt. Beredskapen gavdessutom uppskattade arbetstillfällen i framför allt glesbygd, som då liksomnu har stora problem med sysselsättningen.Vi anser att det vore rimligt att ur ett samhällsekonomiskt perspektiv åter-igen föra en diskussion där den skogliga beredskapen har ett berättigande urflera synvinklar. Rent skogligt, men också av sysselsättningsskäl i gles- ochskogsbygd.Vi anser att det finns starka skäl att prioritera medel till detta ändamål urbefintliga arbetsmarknadsmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skoglig beredskapsverksamhet.Stockholm den 28 oktober 1998Sven-Erik ()()
mot · GM02A289 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A289av m.fl. (s)Åtgärder för att motverka segregationDebatt och engagemang kring segregation och stora grupper, somhänvisas till socialbidragsberoende har främst kommit att handla om detre storstadsområdena. I budgetpropositionen ges ocksåstorstadsproblematiken särskild tyngd.Det är angeläget att storstädernas speciella problem uppmärksammas, mendet är allvarligt om frågan om stora gruppers utanförskap enbart blir enstorstadsfråga. Så finns t ex i städer som många bostadsområden, som blivit alltmer segrege-rade med en hög andel invandrare och många boende med allvarliga socialaproblem. Det finns också exempel på mindre kommuner, där segregations-problemen är tydliga.Dessa bostadsområden är inte alltid lika ensidigt sammansatta som vissaområden i storstäderna. Bl a bor fortfarande många hushåll, som flyttade tillallmännyttans stora bostadsområden kvar i områdena,men segregationen har ökat starkt och påverkar områdena långtmer än bara . Risken är uppenbar att dessa områdenhamnar i samma situation som storstädernas miljonprogramsområden ominte kraftfulla åtgärder vidtas i tid.Ytterst handlar inte problemet om bostadsområdena som sådana. Många ärgoda fysiska miljöer med förhållandevis god arkitektur, fina utemiljöer ochen relativt god samhällsservice. Problemen handlar mer om ökade klyftor isamhället och en segregationsspiral, som leder till stor omflyttning, högarbetslöshet bland de boende och brist på delaktighet i samhället. Segrega-tionen drabbar barn och unga hårdast.Vi ser därför kampen mot segregationen och åtgärder för att göra allagrupper, inte minst de utrikes födda svenskarna, delaktiga i samhället som enav de största framtidsfrågorna.För att det ska vara möjligt krävs kraftsamling från utbildningssamhälle,bostadsföretag, arbetsmarknadsmyndigheter, föreningsliv och politisktsystem med inriktning på att bryta segregationen och ge utsatta gruppermöjlighet att vara delaktiga i framtidens samhällsliv och arbetsmarknad. Detkrävs också nya metoder för mobilisering av utsatta grupper och en resurs-fördelning, som tillgodoser de särskilda krav, som finns i bostadsområden,där de boende har större behov än andra.Vi vill understryka vikten av att åtgärder för att bryta segregation ochutanförskap för stora grupper i det svenska samhället inte begränsas till attfrämst vara en fråga för storstadsområdena utan genomsyrar samhälls-planering och samhälleliga prioriteringar inom alla samhällsområden och ihela landet, och att utvecklingsmedel kan komma olika kommuner, bostads-företag och bostadsområden till del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att bryta segregation och utanförskap ibostadsområden i och utanför storstadsområdena.Stockholm den 24 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02A3 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A3av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1997/98:177 Ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivetSamtliga tre propositioner 1997/98:177, 1997/98:179 samt1997/98:180 behandlar frågor som är kopplade till olikaformer av diskriminering i arbetslivet. Det gäller åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet, förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning ochförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder. Tre nya lagar föreslås, med två olikaikraftträdandedatum.Kristdemokraterna anser att det är mycket angeläget att man i arbetslivetgenom de föreslagna lagarna ges ett nytt verktyg för att ta itu med olika typerav diskriminering. Respekten för alla människors personliga integritet är enförutsättning för ett civiliserat och demokratiskt samhälle.Det förefaller däremot tämligen omotiverat att för ovanstående ändamålskapa tre nya lagar med en nästan identisk uppbyggnad. För mångaföretagare, men också för enskilda arbetstagare, innebär den föreslagnaordningen med tre lagar onödigt krångel och en mer svåröverblickbarsituation vad gäller diskriminering i arbetslivet. Lagförslagen skulle medfördel kunna samordnas i en lag.Likaså förefaller det omotiverat att ha tre parallella myndigheter eller insti-tut för att hantera frågor om diskriminering i arbetslivet. Kristdemokraternaanser att de av regeringen föreslagna tre myndigheterna bör samlas i enmyndighet. De tre ombudsmännen skulle i en sådan myndighet dessutomkunna samarbeta på ett kraftfullt sätt. noterar attregeringen inte har samordnat sina förslag eftersom man i proposition1997/98:180 finner det "mindre lämpligt" med en samordning med och därför föreslår att en ny myndighet inrättas, somman i proposition 1997/98:179 skriver att "regeringen uttalat att den under1999 avser att ta initiativ till en analys av vilka effekter en samordning avbl.a. DO och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning skulle få. I denna analys bör även handikappombudsmanna-funktionen ingå. "OmbudsmannaväsendetssjälvständighetRegeringen vill reglera () kompetens utanför arbetslivet i en förordning och intesom i lagen. Det innebär att regeringen inte behöver gåtill om den vill göra förändringar, vilket alltsåbetyder ökad regeringsstyrning och minskad självständighetför ombudsmannaväsendet. anser att detfrån såväl principiella som praktiska utgångspunkter ärväsentligt att ombudsmannaväsendet är fristående frånregeringen. DO:s kompetens utanför arbetslivet bör därförregleras av i lag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad lagstiftning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad myndighet för ombudsmannaväsendet motdiskriminering i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ombudsmannaväsendets självständighet.Stockholm den 8 oktober 1998Dan ()()()()()()()()
mot · GM02A6 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A6av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1997/98:179 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinderSamtliga tre propositioner 1997/98:177, 1997/98:179 samt1997/98:180 behandlar frågor som är kopplade till olikaformer av diskriminering i arbetslivet. Det gäller åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet, förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning ochförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder. Tre nya lagar föreslås, med två olikaikraftträdandedatum.Kristdemokraterna anser att det är mycket angeläget att man i arbetslivetgenom de föreslagna lagarna ges ett nytt verktyg för att ta itu med olika typerav diskriminering. Respekten för alla människors personliga integritet är enförutsättning för ett civiliserat och demokratiskt samhälle.Det förefaller däremot tämligen omotiverat att för ovanstående ändamålskapa tre nya lagar, med en nästan identisk uppbyggnad. För många före-tagare, men också för enskilda arbetstagare, innebär den föreslagna ord-ningen med tre lagar onödigt krångel och en mer svåröverblickbar situationvad gäller diskriminering i arbetslivet. Lagförslagen skulle med fördel kunnasamordnas i en lag.Likaså förefaller det omotiverat att ha tre parallella myndigheter hantera frågor om diskriminering i arbetslivet. Kristdemokra-terna anser att de av regeringen föreslagna tre myndigheterna bör samlas i enmyndighet. De tre ombudsmännen skulle i en sådan myndighet dessutomkunna samarbeta på ett kraftfullt sätt. noterar attregeringen inte har samordnat sina förslag eftersom man i prop. 1997/98:180finner det "mindre lämpligt" med en samordning med ochdärför föreslår att en ny myndighet inrättas, som man i prop.1997/98:179 skriver att "regeringen uttalat att den avser att tainitiativ till en analys av vilka effekter en samordning av bl.a. DO ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning skulle få. Idenna analys bör även handikappombudsmannafunktionen ingå. "OmbudsmannaväsendetssjälvständighetRegeringen vill reglera () kompetens utanför arbetslivet i en förordning och intesom i lagen. Det innebär att regeringen inte behöver gåtill om den vill göra förändringar, vilket alltsåbetyder ökad regeringsstyrning och minskad självständighetför ombudsmannaväsendet. anser att detfrån såväl principiella som praktiska utgångspunkter ärväsentligt att ombudsmannaväsendet är fristående frånregeringen. DO:s kompetens utanför arbetslivet bör därförregleras av i lag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad lagstiftning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad myndighet för ombudsmannaväsendet motdiskriminering i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ombudsmannaväsendets självständighet.Stockholm den 8 oktober 1998Dan ()()()()()()()()Gotab, 1998