mot · GM02MJ257 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ257av och ()Samerna i SverigeInledningDet samiska folket har en egen historia, egna näringar och etteget språk som sammanhållande kulturelement. Samerna hari alla tider levt på en kombination av olika näringar.Renskötsel tillsammans med jakt, fiske och slöjd är deviktigaste näringarna. Dessa näringar utgör tillsammansgrunden för en levande samisk kultur, även om många sameridag också är verksamma i andra näringar i den offentligasektorn med samhällsservice.Eftersom renskötseln är styrd av tillgänglig betesmark och beroende på attövriga näringar är relativt svagt utvecklade begränsas förutsättningarna attkunna åstadkomma ett livskraftigt sameland, "Sápmi". Det är bara där samerbor och verkar som ett samiskt samhälle, kultur och språk kan utvecklas.Kraftfulla åtgärder är därför nödvändiga för att bryta negativa mönster.År 1993 startade sin verksamhet. Syftet med är justatt förbättra samernas möjligheter som minoritet och ursprungsbefolkning attvidareutveckla och hålla sin kultur levande, ta initiativ till verksamheter ochåtgärder som främjar en levande samisk kultur i vid bemärkelse. Det ärviktigt att status successivt höjs genom att kompetens ochbefogenheter gradvis utvecklas. Ett sådant exempel kan de aktuella frågornaom småviltsjakten inom renbetesområdet vara. I denna angelägenhet bör mannu söka bättre samförstånd mellan och staten.Bestämmelser i gällande lag om samernas uteslutande begagnande gälleravvittringen och dess gränser. Det statliga ansvaret för dessa områden ärsplittrat på , tre länsstyrelser, och Jord-bruksdepartementet. och är ocksåintressenter samerna har att möta. Det föreligger vidare oklarheter omförpliktelserna mot samerna som rättighetsägare. Det är önskvärt med enstörre samordning på den statliga sidan för att underlätta samernas kontakter.Samernas ställning idagInrättandet av var ett steg i rätt riktning. Det ärockså angeläget att stärka de samiska språken och gesamiskan officiell status genom en särskild samisk språklag ilikhet med i grannländerna och . Det är ocksåviktigt att ratificerar 169,om ursprungsbefolkningar. borde de hinder somtidigare funnits kring artikel 14 när det gäller rätten till markoch tolkningen av äganderätt och besittningsrätt i förhållandetill begreppet bruksrätt, vara undanröjda.När det gäller samernas ställning i är tiden nu inne för att tasteget fullt ut från observatörsrätt (som finns ) till fullvärdigmedlem. intar en försiktig hållning i de samiska frågorna. Vi måstevisa på hemmaplan, i och i EU-sammanhang att ett aktivt arbete görsför att undanröja olika typer av demokratiskt underskott, som i det här falletnär det gäller samerna och Nordiska rådet.RenbeteskonventionenDen svensk-norska renbeteskonventionen av den 9 februari1972 som löper ut , handlar om engemensam samisk gränsöverskridande renskötsel. Den nuutsedda förhandlingsgruppen består av fem medlemmar frånvardera landet, varav två i respektive grupp skallrepresentera samernas och rennäringens intressen.Sametinget utser de samiska representanterna.Konventionsförhandlingar måste ha sin utgångspunkt i att genom gräns-överskridande lokalt markutnyttjande skapa förutsättningar för en ekologiskt,ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Förutsättningarna för lokalalösningar för markutnyttjande måste noga undersökas och överenskommelsermellan betesdistrikt och samebyar bör stimuleras.Ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftigt markutnyttjandeförutsätter en gemensam och gränsöverskridande helhetssyn på rennäringensutveckling i de berörda områdena. Förhandlingarna måste särskilt uppmärk-samma, och ha som mål, att kommande användning av säsongsbetena intefelaktigt medför förslitning av betesresurserna.Prisstödet till rennäringenRiksdagens beslut budget innebar att prisstödet tillrennäringen sänktes radikalt, trots att riksdagsrevisorernasrapport påvisade att rennäringen kämpar med ettstort strukturproblem, som i sin tur skaparlönsamhetsproblem. I regeringens budgetproposition för1999 sker fortsatt drastiska sänkningar. I rapporten framhöllsatt förorsakat stora problem förrennäringen, bl a vad gäller avräkningspriserna. Det lägrestödet drabbar extra hårt de små renägarna. Det är angelägetatt skapa ett ekonomiskt hållbart system förrennäringens katastrofskadeskydd. Ett sådant skydd skullevara till stor hjälp vid olika situationer när enskilda renägareeller samebyar kan tvingas till extraordinära insatser för atttillgodose rennäringens livsviktiga intressen.Möjligheter att klara rättsliga processer vid bl a mark- och betestvister ärockså en slags katastrofsituation som kan kräva avsevärda ekonomiskainsatser. Fördelningen av medel för att främja rennäringen sker vid över-läggningar mellan och . De båda myndigheternahar gemensamt begärt att regeringen närmare utreder förutsättningarna för attbygga upp en katastrofskadefond. Avsikten med en sådan är att samebyarnaskall kunna få bidrag ur fonden till inköp av foder vid synnerligen svårabetesförhållanden. föreslår att 13 miljoner anvisas utöverregeringens förslag för att främja rennäringen.Hanteringen av de samiskafrågornaEn översyn av stödet till rennäringen,rennäringsadministrationen, rennäringslagstiftningen ochsamisk kultur pågår. Det är viktigt att denna utredninginnebär ett stärkande av de samiska organisationernasmöjligheter att ta större eget ansvar med aktivt stöd avriksdag och regering. Här finns möjligheter att även tainitiativ att vidga arbetsområde och ytterligarehöja tingets status. Ett helhetsgrepp över hela fältet ärönskvärt för att stärka den samiska identiteten.Målsättningen med detta arbete bör även vara att stärka förutsättningarnaför den samiska näringsutvecklingen, med ett ökat självbestämmande och enförändring av reglerna för samebyns kompetensområde och villkoren förmedlemskap i sameby. En reformering av nuvarande regelsystem måsteinnebära att samerna själva skall få ta ansvar för sina angelägenheter medsamebyn i centrum.Tidningen SamefolketTidningen Samefolket är på ett särskilt sätt viktig som ettinformationsorgan till den samiska befolkningen i församerna angelägna frågor. Det som skiljer "Samefolket" frånandra tidskrifter är att den är hårt vinklad på samiska frågoroch dessutom ensam på marknaden. blirsamevärlden alltmer politiserad och media får en viktigareroll . Tidningen får sina ekonomiskaresurser huvudsakligen via och Samefonden.Något direkt presstöd via har den såledesinte. Som mediaröst för vårt ursprungsfolk bör tidningenSamefolket ha en speciell ställning och därmed särskiltpresstöd. I betänkandet Steg mot en minoritetspolitik iEuroparådets konvention om historiska minoritesspråk (SOU1997:192) föreslås att reglerna om statligt stöd tillkulturtidskrifter utformas så att stöd till tidskrifter påsamiska, finska och chib särskilt beaktas när bidragbeviljas. Betänkandet har remissbehandlats och frågan ärunder beredning. Vi för vår del vill understryka betydelsenav det föreslagna stödet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslutad översyn av rennäringsområdet och samisknäringslivsutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam samisk gränsöverskridande renskötsel och densvensk-norska renbeteskonventionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre samförstånd mellan och staten angåendesmåviltjakten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underlättandet av samernas kontakter med statliga myndigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka de samiska språken,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underteckna omursprungsbefolkningar, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i verkar för att samerna i de nordiskaländerna erkänns som ursprungsbefolkning och ges fullt medlemskap i rådet,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidningen . 1Stockholm den 28 oktober 1998Ulf ()()1 Yrkandena 5 och 8 hänvisade till KU.2 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till UU.