mot · GL02Sf36 · 1998-04-29 00:00:00 — Regeringen föreslår att staten ska betala avgifter till ålderspensionssystemet för samtliga pensionsgrundande social- och arbetslöshetsförsäkringsersättningar m.m. och pensionsgrundande belopp som tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för. Kostnaderna ska belasta statsbudgeten och de olika socialförsäkringssystemen. har inget att erinra mot detta vidgade avgiftsunderlag vilket vi också framförde i vår reservation i samband med att pensionsarbetsgruppen lämnade sitt betänkande. Vi framförde dock farhågor att detta kunde komma att inverka negativt på t.ex. nivån i systemen, dvs försämra för den försäkrade. I vårpropositionen anger regeringen att preliminära beräkningar för vad detta kommer att kosta visar att statsbudgeten och socialförsäkringssystemen belastas med . Regeringen anger i föreliggande proposition att förslaget inte ska belasta den försäkrade. tar detta som ett löfte. I de riktlinjer som lade fast beslutades att det var den bakomliggande inkomsten för de olika pensionsgrundande förmånerna som skulle ligga till grund för pensionsrätten. Regeringen föreslår nu att det är själva ersättningen som skall ligga till grund för pensionsrätten. har viss förståelse för detta eftersom pensionsrätt grundad på bakomliggande inkomst hade inneburit ytterligare ett avsteg från livsinkomstprincipen. Vi har därför svårt att se logiken i att regeringen gör ett undantag i pensionsrätten för barnår, där den försäkrade i alternativ 1 får tillgodoräkna sig bakomliggande inkomst. 28 Förändrad struktur på socialavgifter och förändrade avgiftsnivåer m.m. (32) Regeringen föreslår att den allmänna pensionsavgiften skall tas ut dels på inkomst av anställning, dels på inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna före avdrag för allmän pensionsavgift inte överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp, vilket i termer av pensionsgrundande inkomst motsvarar 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Regeringen förändrar också uttaget inom de sociala avgifter som arbetsgivaren betalar. Det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift hålls oförändrat genom att den allmänna löneavgiften höjs till . Pensionsarbetsgruppen föreslog att hälften av ålderspensionsavgiften på skulle bekostas av den försäkrade själv genom en höjning av egenavgiften. Den försäkrade skulle kompenseras via höjd lön, något som visade sig omöjligt eftersom arbetsgivarna inte ställde upp på den avgiftsväxling. Frågan om avgiftsväxlingen har varit olöst allt sedan dessa. Genomförandegruppen kom med ett förslag där man föreslog att egenavgiften skulle höjas och att höjningen skulle kompenseras inom skattesystemets ram, vilket i sin tur skulle leda till att kommuner och landsting förlorade cirka 10 miljarder i skatteintäkter. Regeringen föreslår nu att nuvarande avgiftsuttag, dvs en egenavgift på skall ligga kvar och att ett förslag om hur man skall lösa problemet med differensen i avgiftsuttag måste lämnas . är kraftiga motståndare till egenavgifter. Vi kan konstatera att de fem partier som står bakom pensionsreformen ännu inte löst finansieringsfrågan. Vi menar därför att man bör överge tanken på en avgiftsväxling och i stället finansiera den delen av pensionsreformen som de fem partierna vill finansiera genom allmän pensionsavgift, med en statsskatt. En sådan modell skulle få positiva fördelningspolitiska effekter och eliminera alla de kompensationsproblem som uppstår med en avgiftsväxlingsmodell. Vad som ovan anförs om att ersätta egenavgiften i pensionssystemet med en statsskatt bör ge regeringen till känna. 29 Finansiell infasning av det reformerade ålderspensionssystemet (33) Regeringen föreslår att de finansiella effekterna av ålderspensionsreformen bör bekostas av AP-fonden. Övergångsvis sker överföringar med 45 miljarder . Därefter föreslår regeringen att det ska ske en engångsvis överföring från AP-fonden till Riksgälden. Genom en enda överföring tillfaller räntan statsbudgeten, medan räntan tillfaller AP-fonden om det görs löpande överföringar, vilket innebär att AP-fonden kan växa, något som tycker är bra, eftersom vi vill behålla AP-fonden och ge den vidgad placeringsrätt. Det som är positivt med en engångsvis överföring är att man därefter förhindrar fler överföringar. Regeringen diskuterar också buffertfondens styrka och menar att den behöver vara något större än . anser att detta är för lite. Vi menar med tanke på osäkerheten i den demografiska utvecklingen arbetslöshet, tillväxt m.m. att AP-fondens styrka bör vara 4. Det innebär att ställer sig bakom en engångsvis överföring under förutsättning att den inte blir större än att den lämnar AP-fonden med en styrka på minst 4. Detta bör ge regeringen till känna. 30 Kostnader m.m. (36) 30.1 Administration av det nya pensionssystemet (36.1) Regeringen bedömer att bör ges möjlighet att ur AP-fonden erhålla högst 40 miljoner för att finansiera information och utbildning i samband med införandet av det reformerade ålderspensionssystemet. bedömning är att regeringen måste vara beredd att gå in med extra medel. De 40 miljonerna ska visserligen endast täcka kostnaderna för informationsinsatser och utbildning för personalen inom verket och vid kassorna. Vi är dock helt övertygade om att det införda målet för kassans personal, nämligen att de försäkrade ska erhålla ett bra bemötande, kommer att sättas på hårda prov när informationen om pensionsutfallet når den enskilda försäkrade. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på propositionen hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att komma med förslag till en rättvis pensionsreform enligt alternativ, att om yrkande 1 avslås beslutar att återstående frågor rörande det nya pensionssystemet överlämnas till en parlamentariskt sammansatt grupp och att Genomförandegruppen därmed upplöses, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors pensioner, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomar och kvalificeringsreglerna i de pensionsgrundande socialförsäkringsförmånerna, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om plikttjänstgöring i förfluten tid, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionsgrundande belopp för barnår för adoptivföräldrar, att om yrkande 1 avslås hos regeringen begär förslag om delad pensionsrätt för barnår enligt vad i motionen anförts, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionsrätt för studier i förfluten tid, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionsrätt för studier, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla inkomster skall tas med i beräkningsunderlaget för fastställande av inkomstindex, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att arvsvinster bör tillfalla kollektivet, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av de administrativa kostnaderna, att om yrkande 1 avslås hos regeringen begär ett förslag om hur låginkomsttagare skall kunna utnyttja möjligheten att gå i pension , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsekvenserna av låga löneökningar för pensionärerna, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett förtydligande av egendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformen, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utjämning av skillnaderna i avkastning i premiepensionssystemet, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om efterlevandeskydd före pensionstiden, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionerades rätt att teckna efterlevandeskydd för barn , att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild lagstiftning som reglerar , att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den särskilda garantin i arbetsskadeförsäkringen och lagen om statligt personskadeskydd, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av yrkesskadelivräntor, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återbetalningskrav aldrig får leda till att pensionen kommer under garantinivån, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utmätning aldrig får leda till att pensionen kommer under garantinivån, att om yrkande 1 avslås beslutar att hos regeringen begära ett förslag där även år utan ATP-poäng tillgodoräknas vid beräkningen av den årliga pensionen, att om yrkande 1 avslås hos regeringen begär ett förslag där kompensation för folkpensionen tillgodoräknas även för år utan ATP-poäng, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersätta egenavgifterna med en allmän statsskatt, att om yrkande 1 avslås som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att AP-fondens styrka bör vara minst 4.