mot · GL02U58 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U58av m.fl. (mp) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik - Multilateral Agreement on Investment - r ettmultinationellt investeringsavtal. Avtalet gr ut p att reglerade folkvaldas mjligheter att utva demokrati, p s stt attnationella lagar och avtal inte ska f hindra kaptialstarkamultinationella investerare. Det r ett klart brott motrespekten fr de mnskliga rttigheterna. Man ska helt enkeltbefria det internationella kapitalet frn lndernas regler ochlagar. Avtalet skall bli juridiskt bindande och skallupprtthllas av en sorts ekonomisk internationellvrldsdomstol som har rtt att dma hela nationer tillskadestnd om de bryter mot de nya regler som gerinternationella fretag vrldsomfattande rttigheter! Lndersom skrper miljlagar, sociala lagar, arbetsrtt eller infrmiljskatter ska kunna fllas. Regeringen har i det lngstafrhindrat att avtalet debatterats offentligt och i ,man har heller inte haft fr avsikt att understlla avtaletriksdagens granskning eller invnta valet fr att lta det ledatill debatt i valrrelsen. Att inte ges tillflle attdelta i beslut som i realiteten minskar riksdagenskompetensomrde r naturligtvis fullstndigt oacceptabelt.Miljpartiet krver som minimitgrd att regeringen lmnaren skrivelse om p bord och attavtalets sociala konsekvenser och miljkonsekvenserundersks av en frn regeringen fristende utredningsgruppoch att resultaten redovisas innan beslut tas i riksdagen.Demokrati och folkstyre monterats ned; ekonomism och globalisering brerut sig och det sociala och miljmssiga ansvaret r minimalt. Strategin frgenomfrandet lades redan i brjan p 70-talet av Bilderberggruppen ochTrilaterala Kommissionen, en elitorganisation fr amerikanska, vst-europeiska och japanska fretrdare fr monetra intressen: transnationellafretag, finansirer och deras uppbackare i medievrlden. Kommissionensarbete har redan frn brjan varit inriktad p att forma handlandet hosregeringar och andra grupper som formellt tar beslut eller formellt ansvararfr beslutsunderlagen. Metoden r lika uppenbar som skrmmande: totalignorans av demokratin.Den har tillsammans med , och ett antaltransnationella fretag, i tysthet diskuterat detta avtal. Planernavar att frst skulle OECD-lnderna anta avtalet, drefter skulle de s kutvecklingslnderna mer eller mindre tvingas skriva under. Miljpartiet anseratt regeringen handlat mycket osolidariskt som p detta stt frskt utestnga"utvecklingslnderna" och utnyttja deras utsatta situation.Lyckligtvis lckte avtalets innehll 1997 ut till allmnheten och har nuresulterat i ett internationellt ramaskri. Bland annat har 565 milj-,solidaritets-, kyrko-, kvinno-, konsument- och fackliga organisationer i 68lnder krvt att frhandlingarna avbryts.Utgngspunkten fr r att frenkla fr fretagen s mycket sommjligt, bl a genom att underltta utlndska direktinvesteringar. Baksidan remellertid allt annat n sympatisk: det handlar om att frhindra demokrati,dvs att varje medborgare har en rst och inte bedms utifrn, etnicitet,nationalitet, kn eller monetra tillgngar samt att folkvalda har makt ochdessutom r ansvariga infr folket. Den - i samarbetemed bl a , , ABB och - verkar fr att skallskriva p ett avtal som rycker undan politisk mjlighet att agera. MAI-avtaletinnebr nmligen bl a:? att fretag kan stmma stater om de anser sig vara diskriminerade i sinroll som utlndska investerare,?? att "spelregler" infrs som ensidigt gynnar ett litet antal transnationellafretag som ges mjlighet att sluka n mer makt p framfr allt fattigaoch sm lnders bekostnad,?? att ekologiska och sociala spelregler understlls transnationella fretagskrav p vinstmaximering,?? att uppsgningstiden fr avtalet i realiteten r 20 r.?I de frhandlingar som pgr har - till skillnad frn tex , som bl a skt undantag fr att kunna hindrauppkp av krnkraft, och , som bl a vill undantakultursektorn - inte stllt ngra krav eller villkor. Detta skersamtidigt som man tillsatt , som blandannat skall utreda ekonomins globalisering och demokratinstillstnd i , och som talatom vikten av att bygga ett ekologiskt hllbart samhlle.I ett demokratiskt samhlle skall makten finnas hos folket, inte hos en litengrupp, oavsett om denna sitter i en terrorregim eller i toppen p ett trans-nationellt fretag, som vgrar inkludera milj- och social hnsyn.Avtalet verkar syfta till att miljanpassad teknik r konkurrenskraftig, attvrldens fattiga lnder har egna industrier som kan konkurrera p vrlds-marknaden och att mnniskan skall underordnas kapitalets tillvxtjakt.Resultatet blir kad makt fr de mktiga fretag som dominerarvrldsmarknaden och en kapplpning bland vrldens lnder fr att snkalner och miljkrav fr att locka dessa. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att regeringen lmnar en skrivelse om p riksdagensbord,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att de sociala konsekvenserna och miljkonsekvenserna avavtalets verkan undersks av en frn regeringen fristende utredningsgruppoch att resultaten redovisas innan beslut fattas i ,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att OECD-lnderna inte skall utestnga "utvecklingslnderna"genom sdana avtal som innebr.