mot · GM02A715 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A715av m.fl. (m, kd, c, fp)Rätten till blockad mot småföretagareDet finns flera exempel runt om i landet på när småföretagare hotats medeller drabbats av stridsåtgärder när de tackat nej till kollektivavtal. Denstatliga Förlikningsmannaexpeditionen som har till uppgift att medla ikonflikter mellan arbetsgivare och arbetstagare har de senaste fem årenhaft mellan 132 och 209 ärenden då fackföreningar varslat omstridsåtgärder. rörde av ärendenatecknande av kollektivavtal. Antalet situationer då fackförbundettilltvingat sig kollektivavtal bara genom att hota med stridsåtgärder tordedock vara betydligt fler, men här finns ingen statistik att tillgå.Ofta innebär hot om stridsåtgärder att det helt enkelt inte finns någraalternativ. Företagarens ekonomiska ställning klarar inte en blockad ochnågra motåtgärder som kan vidtas finns inte. Som ytterligare pålagainnefattar dessutom kollektivavtalen ofta att någon form av service-,administrations- eller granskningsavgift ska betalas till fackföreningen avföretaget.De flesta småföretagare som råkar ut för hot om stridsåtgärder kännermaktlöshet. De är så gott som alltid i underläge såväl rättsligt somekonomiskt. De får dessutom en negativ inställning till facklig verksamhet.Kollektivavtalet blir ofta en ekonomisk belastning även om anställnings-villkoren tidigare legat över kollektivavtalsnivån. Detta hänger samman medavgifter som måste betalas till fackföreningen och det regelmässiga tvångetatt teckna AMF-försäkringar även om företagaren redan har likvärdigaförsäkringar i annat försäkringsbolag.Fackföreningarnas ändamål är att företräda sina medlemmar och förbättraderas anställningsvillkor via förhandlingar. Det ligger därför i sakens naturatt de ska ha en rätt att vidta fackliga stridsåtgärder för att uppnå dessasyften. Fackföreningarnas intresse av att få in avgifter till sin verksamheteller befästa sin ställning som en stark part på arbetsmarknaden haremellertid ingen direkt koppling till de anställdas villkor utan innebär snararetvärtom att löneutrymmet för de anställda minskar. Det går inte att bortsefrån att den svenska arbetsrättsliga lagstiftningen, främst via medbe-stämmandelagen, ger den fackförening som är avtalsbärande en särställning imånga avseenden. En fackförening med kollektivavtal kan t ex begäraallmänt skadestånd vid kollektivavtalsbrott, utnyttja reglerna om fackligvetorätt och får även en utvidgad rätt till förhandling. Detta skapar ettintresse för fackföreningarna som delvis är frikopplat från huvudändamåletatt förbättra medlemmarnas anställningsvillkor. Bara åtgärder som syftar tillatt förbättra medlemmarnas anställningsvillkor bör skyddas av rätts-ordningen.När blockader iscensätts mot enmansföretagare och familjeföretag, dvsföretagare som bara har familjemedlemmar som anställda, i syfte att få dematt teckna kollektivavtal saknar stridsåtgärderna ett rimligt fackligt syfteeftersom kollektivavtalet inte har några anställda att reglera. I de fall enföretagare tillämpar anställningsvillkor som är i huvudsak likvärdiga med detkollektivavtal som fackföreningen vill teckna saknas också ett rimligtfackligt syfte. Detsamma gäller i de situationer då de anställda påarbetsplatsen uttryckligen tackar nej till kollektivavtal. Intresset av att ettkollektivavtal tecknas är i dessa situationer mer fackföreningens än deanställdas. Fackliga blockader bör därför inte vara tillåtna i dessa fall.En sådan begränsning i blockadrätten skulle skapa ett bättre samarbets-klimat mellan småföretagare och fackföreningar och ökaförståelsen för det fackliga arbetet hos småföretagare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av blockadrätten mot småföretagare.Stockholm den 27 oktober 1998Ola ()()()()()()()