mot · GM02Sk631 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk631av ()Villkor för kompetensinvesteringarStor enighet om behovet avkompetensinvesteringarEnigheten är stor och bred när det gäller behovet av attskapa bra villkor för företag och yrkesverksamma attutveckla konkurrenskraft och individuell kompetens så attdet svenska närings- och arbetslivet utvecklas i takt medvärldsledande länder.För att detta skall lyckas är det nödvändigt med ändamålsenliga ekono-miska villkor och incitament. Nya komplement i det svenska villkorssy-stemet är nödvändiga för att företags och individers investeringar i nykompetens skall fungera bra och bli framgångsrika.Motiv till förändringarDe viktigaste skälen till att förutsättningarna och villkorenför kompetensutveckling behöver förändras är attomsättningshastigheten på aktuellt kunnande ökar i takt medatt livslängden på nya produkter och tjänster minskar. Ettvanligt exempel på detta förhållande är , varsprodukter har en livslängd på mellan 1,5 och 2 år.Utvecklingstempot och dynamiken i näringslivet används i många sammanhang som argument för nödvändigaförändringar i villkoren för näringslivet och påarbetsmarknaden.Överst på listan i detta sammanhang bör villkoren för utvecklingen avkompetens stå. Dessa villkor är tveklöst avgörande för näringslivets framtid.De är också avgörande för att var och en av de yrkesverksamma ska hamöjligheter att bibehålla och utveckla sin anställningsbarhet, sina möjligheteratt hitta arbetsuppgifter och ansvarsområden som motsvarar egna intressen,ambitioner och förmåga samt för att de skall kunna känna en reell trygghet iarbetslivet och i sin försörjning.Som yrkesverksam måste man kunna ta ett reellt ansvar för sin egenkompetens. Traditionella utbildningspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har inte möjlighet att tillgodose dessa behov av individuellthänsynstagande, flexibilitet och snabbhet i anpassningen.Efterfrågestyrda individuella lösningar måste komplettera offentliga ut-budsstyrda standardåtgärder. Likaså är det mycket angeläget attvillkoren tillrättaläggs för små och medelstora företag eftersom dessa får enallt större betydelse för näringslivets utveckling och för sysselsättningen ilandet. I synnerhet små företag måste ha möjligheter att balansera sinainkomster och utgifter i förhållande till beläggning och utvecklingsbehov. har man inte tid att satsa på kompetensutveckling när verksamheten gårbra och beläggningen är hög och man vågar inte göra sådana satsningar närorderingången viker och konjunkturen går ner. Gynnsammare villkor skulleöka riskbenägenheten vilket är nödvändigt när det gäller kompetensinveste-ringar.Nedanstående skisserade förslag innebär en principiell förändring avskattesystemet mot ökad avdragsrätt för "kostnader för inkomstens för-värvande", som kortsiktigt minskar skatteunderlaget. Detta är emellertid ennödvändig utveckling för att öka vitaliteten i det svenska närings- och arbets-livet och stärka skattebasen i det svenska samhället. Den långsiktigaeffekten kommer utan tvekan att innebära minskade behov av såväl arbets-marknads-, närings- som utbildningspolitiska åtgärder som tar enmycket stor andel av såväl statens som kommunernas utgifter.Prioriteringarna innebär mer av förebyggande eller proaktiva åtgärder föratt möta nya kompetensbehov och mindre av reaktiva åtgärder vilketkaraktäriserar dagens arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Var och en kaninse att det inte är någon idealisk situation att börja utbilda sig för nyaarbetsuppgifter när man hunnit bli arbetslös. Den otrygghet som arbetslöshetinnebär ger ingen bra utbildningssituation. Det är i stället angeläget attyrkes-verksamma kan vidareutveckla sitt kunnande parallellt med förvärvsarbetetdär nya kunskaper successivt kommer till användning.Förslag till individuellakompetenskontonYrkesverksamma ges rätt att spara lön före skatt påindividuella räntebärande konton för framtida investeringar iden egna kompetensen, s.k. individuella kompetenskonton.Pengarna skall kunna användas för att kompenserainkomstbortfall i samband med egen utbildning, för att betalakursavgifter, läromedel samt övriga utbildningskostnader isamband med utveckling av den egna kompetensen.Förslag till avdragsrätt förkompetensinvesteringarYrkesverksamma ges rätt att i samband med beskattningengöra avdrag för räntor på studielån från grundläggandeutbildning samt för omkostnader i samband medkompetensgivande utbildning. Var och en får alltså rätt tillavdrag för kostnader som sammanhänger med inkomstensförvärvande.Förslag till rätt attperiodisera vinst förkompetensinvesteringarFöretag ges rätt att periodisera inkomster mellanverksamhetsåren för kompetensinvesteringar i företagetsmedarbetare.En bedömning av de kort- och långsiktiga effekterna på skatteintäkter tillstat och kommun är möjlig att göra när det gäller kostnaderna men betydligtsvårare när det gäller intäkterna. Men om ingenting av detta beaktas kommerstagnationseffekterna inte att låta vänta på sig.Tidigare utredningar,försöksverksamhet samtavtalUnder 90-talet har utredningar och försöksverksamhet närdet gäller förbättrade villkor för kompetensutveckling ochlivslångt lärande avlöst varandra. presenteradeden s.k. sitt betänkandeKompetensutveckling - en nationell strategi. Sedan harfrågorna aktualiserats i ,, arbetsgruppför livslångt lärande i arbetslivet samt i arbetsgruppen förkompetensutveckling i arbetslivet, som i september 1998lämnade förslag till arbetsmarknadsministern om bl.a. avdragpå arbetsgivaravgiften och möjligheter till vinstavsättningarför kompetensinvesteringar.När det gäller statliga initiativ för att stimulera kompetensutveckling kannämnas de starkt kritiserade förnyelsefonderna, Arbetslivsfondens ansök-ningsbyråkrati, som många småföretag aldrig lyckades ta sig igenom, samtEU mål 4 som har en likartad uppläggning men som lyckats förenklaansökningsadministrationen för företagen. Därtill kommer den senastestudiestödsutredningen som fortfarande ligger i "malpåse" samt kunskaps-lyftet som har mycket liten effekt på kompetensbehoven i näringslivet.Lokala avtal omkompetensutvecklingSlutligen bör de avtal som träffats mellan olika parterbeträffande kompetensutveckling i företagenuppmärksammas. De mest intressantaöverenskommelserna har träffats inom det grafiska området idet s.k. , vilket har varit föremål för enregeringsuppvaktning eftersom det förutsätter skattetekniskajusteringar (innebärande rätt för medarbetarna att sparabruttolön till egen kompetensutveckling) för att kunnafungera. Detsamma gäller det förslag som parterna inomindustrin genom den s.k. industrikommittén fört fram ochsom bl.a. förordar möjligheter till avdrag påarbetsgivaravgiften samt möjlighet till vinstavsättningar.Härtill kommer att årets löneavtal inom industrin samtligainnehåller kollektivavtal om kompetensutveckling. Slutligenhar försäkringsbolaget träffat ett lokalt avtal omindividuella kompetenskonton samt om en s.k.kompetensförsäkring.Ovannämnda översikt visar att det finns en bred uppslutning kringoch behov av förbättrade villkor för att kompetensutvecklingen i näringslivetskall fungera på ett tillfredsställande sätt. Det finns väl genomarbetadeförslag som motsvarar ovannämnda principlösningar och det är synnerligenangeläget att dessa sätts i praktisk tillämpning och blir föremål för enseriös utvärdering.FinansieringInförandet av förslagen kommer att innebära ettavsevärt minskat behov av offentligt stöd tillarbetsmarknads-, närings- och utbildningspolitiska åtgärder.Stimulanseffekten på näringslivets utveckling skulle varaavsevärd varför statens skattebas skulle öka när systemetslångsiktiga effekter slår igenom. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag till finansiering av de imotionen anförda förslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya villkor för kompetensinvesteringar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella kompetenskonton,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avdragsrätt för kompetensinvesteringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vinstperiodisering för kompetensinvesteringar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av förslagen.Stockholm den 23 oktober 1998Patrik ()