mot · GM02MJ608 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ608av m.fl. (c, mp, m)Forskning och utbildning i ekologisk odlingJordbruket är en av de viktigaste resurserna för svenskmiljövård och inte minst landskapsvård. Det gör arbetet föratt minimera jordbruksdriftens negativa miljöeffekter särskiltbetydelsefullt.Två av de mest centrala uppgifterna är att begränsa läckaget av växtnäringoch av giftiga ämnen från bekämpningsmedel. I huvudsak bedrivs det arbetetutifrån två strategier. Den ena går ut på att vidta olika åtgärder inom det"konventionella" jordbruket. Den andra är att utveckla jorbruksmetoder därman ersätter behovet av handelsgödsel och kemiska bekämningmedel bl.a.genom kretsloppsteknik och en odlingsplanering som begränsar risken förskadeangrepp - s.k. ekologisk odling.Båda dessa vägar att utveckla ett alltmer miljöanpassat jorbruk är viktigaoch måste utnyttjas till sin fulla potential. För att miljöanpassningen skallkunna förenas med kraven på ett rationellt och ekonomiskt bärkraftigt jord-bruk är det viktigt med ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete ochutbildning på olika nivåer.Under senare år har en betydande utbyggnad skett av såväl forskning ochutbildning som rådgivning för miljöanpassning av jordbruket och ekologiskodling. Resurser har tillförts , ochlänsstyrelserna dels inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik,dels direkt från statsbudgeten. är det uppenbart att det behövsytterligare insatser.Utbytet av det kväve som tillförs jordbruket är fortfarande lågt, endast25 % återfinns enligt gjorda studier i de livsmedelsprodukter som produce-ras. Resten går förlorat till den omgivande miljön. Motsvarande jämförelserkan göras för andra växtnäringsämnen. Av de ämnen som sedan erhålls iform av livsmedelsprodukter sker ytterligare förluster som belastar miljön, istället för att bli till återanvändbara växtnäringsresurser. Belastningen påÖstersjön med närsalter från jordbruk och samhälle ligger på samma nivåsom för 10 år sedan.Användningen av kemiska bekämpningsmedel har visserligen minskat ivolym, men knappast mätt i toxisk substans och behandlad åkerareal.Naturvårdsverket har (1997) publicerat en beräkning av energi-kostnaden för livsmedelskonsumtionen. av den i rapporten definie-rade primärenergianvändningen i samhället åtgår för odling, distribution,förädling och anrättning av våra livsmedel. Dagens konventionella jordbrukhar blivit nettokonsument i stället för nettoproducent av användbar energi tillett samhälle som måste komma ur beroendet av fossil energi. En omställningav vårt livsmedelsförsörjningssystem intar en central roll för ett uthålligtsamhälle baserat på förnyelsebar energi, cirkulära näringsflöden och enbiologisk mångfald.I all vetenskaplig verksamhet är det viktigt med pluralism. Därför är detvärdefullt att det finns flera institutioner som bedriver forskning kringekolo-gisk odling utöver det värdefulla arbete som bedrivs vid Lantbruksuniversi-tetet.Den längsta traditionen av svensk forskning om ekologisk odling represen-teras av det vid i . började en forsknings- och försöksverk-samhet inom ramen för Nordisk Forskningsring, med agr. lic. Bo Petterssonsom vetenskaplig ledare, byggas upp, med centrum i Järna.Just Södertäljeregionen är unik genom att här finns ett stort antal jordbrukoch förädlingsföretag, baserade på lokala resurser. I finns för när-varande sju jordbruk och trädgårdsföretag som drivs enligtbiodynamiska och ekologiska odlingsmetoder. har erfaren-heter, unika för , successivt byggts upp, vägledande för vidareutveck-lingen av ekologiska odlingssystem. är nu etablerad som för-söksgård för ekologisk odling i samverkan med övriga biodynamiska gårdar iområdet, och här har bedrivits ett flertal statligt finansieradeforskningsprojekt i samarbete med , under ledning avforskningsprofessor agr. som leder vid i ett sjuårigt forskningsprojekt vid institutet tyder på att mankan halvera kväveförlusterna i ekologisk odling jämfört med konventionellodling, tack vare effektivare recirkulering av växtnäringskapitalet (,1990, 1995). pågår på forskning och metod-utveckling för att genom ny och förbättrad teknik vad gäller stallgödselhante-ringen ytterligare kunna reducera kväveförlusterna, ner till i jämförelsemed det konventionella jordbruket.Energistudier visar att också förbrukningen av icke förnyelsebar energi är istorleksordningen lägre vid ekologisk odling än vid konventionelltjordbruk, beroende på självförsörjning med gödsel och foder (,1997). Nästa steg i utvecklingsarbetet är att ytterligare nedbringa använd-ningen av s k hjälpenergi, genom bättre utnyttjande av jordbrukets egenförnyelsebara energi, i organiskt material samt att skapa större närhet mellankonsumtion och produktion vad gäller avsättning av produkter, livsmedels-förädling och återförsel av organiskt material och växtnäring till jordbruket.Invånarna inom ett givet avvattningsområde har här möjlighet till ettgemensamt ansvarstagande för såväl resursanvändningen som dess verkan påmiljön.Forskningsprogrammet vid institutet är indelat i tre programområden,gården och dess produktion av livsmedel med ett högt närings- och hälso-värde, naturresurserna och miljön och relationen mellan jordbruket och detövriga samhället. Ett nystartat projekt gäller inventering av flora och faunapå försöksgården och studier av hur landskaps- och biotopvård kan gynnasav ett ekologiskt välanpassat jordbruk. Detta arbete sker tillsammans medstudenter på Skillebyholm.Institutets ledare, , blev första statskonsulent iekologisk odling 1987 vid SLU, och har byggt uppoch lett forskningsverksamheten i ekologisk odling i som forsknings-professor (den ekologiskt odlade arealen ökade från 25 000 till över 100 000ha i och utgör där nu avodlingsarealen). Han har författat de grundläggande läroböcker som finns iekologisk odling och som används vid lantbruksskolor och ärförfattare till 100-200 artiklar i ämnet i såväl vetenskaplig som rådgivnings-inriktade svenska och utländska publikationer. är en av de främstaexperterna i inom ekologisk odling med ett stort internationelltkontaktnät, flitigt anlitad föreläsare och har en speciell kompetens i växt-näringsfrågor inom vilket ämne han doktorerade 1990 på frågan om kväve-försörjningen i ekologisk odling.Rudolf Steinerhögskolan bedriver utbildning av waldorflärare, konstnär-liga utbildningar, terapiutbildningar och utbildning i ekologisk odling samtforskning inom dessa ämnesområden. Utbildningarna står under statlig till-syn och är i vissa fall finansierade med statsbidrag. Avsikten med institutetär att tillsammans med utbildningen vid Skillebyholm, tillskapa ett starktekologiskt kunskaps- och utbildningscentrum med inriktning på omställningav samhället mot ekologiskt hållbara försörjningssystem. Samhällsekono-miska och sociologiska kompetenser avses komplettera den befintliga natur-vetenskapliga kompetensen. Avgörande för framtiden är att kunna initieraoch engagera alltfler människor i den ombyggnad av samhället som häravses, tillsammans med för miljön engagerade kommuninvånare. Natur-resursekonomi och kulturella verksamheter måste också bringas till sam-verkan - något som det här finns speciella förutsättningar för.Verksamheten har finansierats genom enskilda donationer ochforskningsanslag huvudsakligen från . Om verksamheten långsiktigtskall kunna tryggas och vidareutvecklas är dock inte denna finansieringtillräcklig - vilket är en erfarenhet som bekräftas också av andra forsknings-institutioner. En tillräcklig basresurs är nödvändig bl.a. för att kunna för-bereda forskningsprojekt vars genomförande kan finansieras med forsk-ningsanslag. sysselsätts 2 personer på heltid, 1 person på halvtid ochytterligare 4 personer på deltid vid institutet. Omsättning var 1,5miljoner kronor. Därutöver står till förfogande som forsk-ningsgård och som sysselsätter 3 personer på heltid. För ett fullständigtförverkligande av forskningsinstitutens forskningsprogram behövs 5 forskar-platser (utvidgning från nuvarande 2,5), 3 försökstekniker (1),en sekreterartjänst och en person ansvarig för bibliotek och forsknings-information. Detta skulle möjliggöras med ett basanslag på ca 5 miljoner krper år.Vi anser det angeläget att staten tillskjuter medel för att säkerställa denvärdefulla forskningsverksamhet som bedrivs vid det vid och möjliggöra en fortsattutveckling enligt högskolans intentioner. Det är också viktigt att forskningenfår en anknytning till agronomutbildningen. Detta skulle lämpligen skegenom att tilldelas 20 utbildningsplatser för enspecialkurs i ekologisk odling 40 p som kan ingå i agronomexamen.Ett sådant statligt stöd bör vara ett uttryck för en ökad ambitionsnivå närdet gäller statsmakternas satsning på forskning och utbildning i ekologisktlantbruk. Gällande regler för behandling av statsbudgeten gör detdock svårt att nu föreslå sådana nya anslag. Vi förordar därför att riksdagenhos regeringen begär förslag om en långsiktig finansiering av forskning ochutbildning i ekologisk odling vid till budgetproposi-tionen för år 2000.Det är dock angeläget att ett stöd kan utgå . Vi föreslårdärför att för forskning i ekologisk odling vid . Detta kan finansieras genom en omfördelning iförhållande till budgetpropositionen av kr 1,5 miljoner från anslaget B 6,Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och kr 1,5 miljoner från anslaget G 1Sveriges . Vi föreslår vidare att inom Lantbruksuniversi-tetets ram 20 utbildningsplatser reserveras för en 40 p kurs i ekologisk odlinginom agronomutbildningen vid med början frånhöstterminen 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts omett anslag till utbildning och forskning i ekologisk odling vid fr.o.m. ,2. att beslutar om ett anslag för forskning och utbildning iekologisk odling vid på ,finansierat genom en omfördelning av från anslaget B 6och från anslaget G 1,3. att hos regeringen begär att den återkommer i nästabudgetproposition med förslag till permanent bidrag till den utbildning ochforskning som bedrivs vid den 27 oktober 1998Sven ()()de ()