mot · GL02A31 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Det röda blöder. Trots och långvarigt socialdemokratiskt maktinnehav i praktiskt taget samtliga kommuner liksom i i , hör länet alltjämt till de största förlorarna vad gäller arbetslöshet och befolkningsminskning i landet. Utvecklingen är särskilt tydlig sedan valet , då landet fick en socialdemokratisk regering. Inte ens med två socialdemokratiska statsråd från finansminister och biträdande arbetsmarknadsminister tycks denna utveckling vända. Vårt län ligger sämst till i regeringens egna tillväxtprognoser för den framtida sysselsättningen i landet de prognoser som regeringen själv redovisar i sin regionalpolitiska proposition om regional tillväxt för arbete och välfärd. Det tycks inte gälla för det röda . Det är bara i regeringens mest optimistiska sysselsättningsprognos, d v s om de kommande tjugo åren får en ekonomisk tillväxt klart högre än jämförbara , som klarar sig något så när jämfört med andra län. I alla andra tillväxtprognoser, även de där tillväxten jämfört med senare år åter stigit till genomsnittet för , hamnar sist i den socialdemokratiska regeringens prognos. I sin regionalpolitiska proposition försöker nu regeringen ge sken av handlingskraft också vad gäller vårt län. Vad som döljer sig bakom retoriken är dock höljt i dunkel. Några nya ekonomiska resurser redovisas inte i regeringens bedömningar de resurserna finns nog inte. Det räcker därför inte att regeringen vill låta länet på försök få använda de traditionella arbetsmarknadspolitiska medlen friare. krävs rejäla lättnader för främst de små företagen i att anställa inte minst ungdomar på nya jobb. Färre människor har jobb än . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är viktiga för de arbetslösa och för deras framtida möjligheter på arbetsmarknaden. Men det är bara om villkoren för företagen blir sådana att fler jobb skapas, som massarbetslösheten kan bekämpas på allvar och dagens arbetslösa få jobb. En ny regering i valet , som sänker skatten på företagande och moderniserar arbetsliv och arbetsrätt, kan ge småföretagarna framtidstron tillbaka för att våga anställa nya människor i nya jobb. Så som de började göra som en följd av det förbättrade företagarklimat, som den borgerliga regeringen under stort motstånd från den socialdemokratiska oppositionen lade grunden för. Den socialdemokratiska regeringen under ledning av statsminister och finansminister rev med benägna bistånd snabbt upp dessa reformer, och arbetslösheten rakade åter i skyn allra mest i . 1 Gör till ett frilän för nya ungdomsjobb! En ny regering efter valet där liberalerna ingår kommer att sänka arbetsgivaravgifterna i den sektor i ekonomin där potentialen för nya jobb är som störst den privata tjänstesektorn. Detta har avvisats av den socialdemokratiska regeringen. När massarbetslösheten växer fast måste varje sten vändas i strävan att hitta åtgärder som kan bryta utvecklingen och skapa nya jobb och arbetstillfällen. Då står all ideologisk dogmatism och byråkratisk stelbenthet i vägen för nya möjligheter. Då finns inte en åtgärd utan bara ett batteri av olika åtgärder, som var och en kan ge sin pusselbit till att lägga sysselsättningspusslet. gick liberalerna i ut i en enkät till småföretagare i länet. I enkäten ställdes frågan om hur småföretagen såg på möjligheterna att anställa nya människor, t ex ungdomar. Svaren var nedslående. Bl a hänvisade man till de direkt småföretagarfientliga följderna av de sjuklöneförändringar, som Socialdemokraterna och drev igenom i . På samma sätt anses oförmågan från Socialdemokraterna och att återställa den förödande återställaren inom arbetsrätten slå hårt mot just småföretagare. Av enkäten framgick emellertid klart att nya möjligheter att anställa t ex ungdomar skulle öppnas om t ex arbetsgivaravgiften slopades. För att pröva effekterna av en sådan åtgärd, och i avvaktan på att ovan refererade förslag genomförs, föreslogs i motion 1997/98:T230 (fp) att en försöksverksamhet med avskaffad arbetsgivaravgift för ungdomar skulle prövas i ett hårt arbetslöshetsdrabbat län som . Arbetsgivaravgiften skulle avskaffas för ungdom mellan som nyanställs. I betänkandet 1997/98:AU1 förklarade utskottet att det inte var främmande för geografiska och tidsmässiga försök, men var inte då berett att tillstyrka motionens krav. Mot bakgrund av den fortsatt höga ungdomsarbetslösheten i vore det därför hög tid att nu pröva detta förslag. Ungdomarna i har inte råd med att det inte prövas. 2 Avvisa klåfingriga regeringsingrepp i regionalpolitiken! är en region med en förhållandevis svag företagartradition. Trösklarna för en nyföretagarvåg är därför högre här än på andra håll. Det handlar väldigt mycket om de signaler statsmakterna ger människor som skulle kunna skapa nya jobb. Det är därför helt fel signal att som regeringen föreslår ta bort de nedsatta sociala avgifterna i inland när det gäller jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet! Det är inte politikerna som avgör var nya jobb kommer att skapas i inland. Nya jobb är lika välkomna inom varje sektor inte minst i . Förslaget bör avslås. bör även fortsättningsvis bestämma vilka områden som skall ingå i de regionalpolitiska stödområdena och bör därför avvisa att regeringen skall överta det ansvaret. Det är vidare dags att se över den nuvarande stödområdesindelningen mot bakgrund bl a av de strukturellt långsiktiga problem, som inte minst flera av kommunerna i med tillfällig inplacering sedan åtskilliga år i stödområdet har. 3 Snabba och tillgängliga kommunikationer Upprustade och utbyggda kommunikationer järnvägar, vägar och flyg är av största betydelse för att stödja näringslivsutvecklingen i södra och särskilt dess inland. För som motor i länets långsiktiga utveckling är snabba och tillgängliga kommunikationer med , och vitala. Utbyggnaden av järnvägssträckan BomansbergetÄlvkarleby är därför central för hela länets framtida utveckling. Genom utbyggnaden för snabbtåg längs Ostkustbanan och Norra stambanan förkortas restiderna till väsentligt liksom för fortsatt resande till Syd-, Väst- och . Kortare restider minskar betydelsen av det fysiska avståndet till landets centralare regioner. Tidigareläggandet av snabbtågsanpassningen hela vägen mellan och är därför ytterst välkommet. Kortare restider innebär ett viktigt stöd särskilt till näringslivet i kommunerna längs Norra stambanan. Det är därför viktigt att regeringen ger SJ entydigt och långsiktigt besked om att köra snabbtåg på sträckan och att tågen skall stanna i , och liksom att också tågen längs Norra stambanan skall trafikera , när denna öppnas . Persontrafik på tåg med god tillgänglighet vad gäller tidtabell och turtäthet är en viktig förutsättning för många kommuners och deras invånares framtid. Det gäller inte minst kommunerna i inland längs Norra stambanan, där t ex flyg inte utgör något alternativ. Här spelar såväl SJ som länstrafiken en viktig roll. Förändringar av tidtabell och turtäthet framöver är därför en viktig uppgift för kommunerna att bevaka. Här krävs ett nära samråd mellan SJ och berörda kommuner. Tilltron till SJ i detta avseende påverkas bl.a. av olika signaler liksom förändringar, som sker utan tillräckligt samråd med berörda kommuner. Vid tidtabellomläggningen hade t ex nattågsförbindelsen till /upphört för och trots att nattåget fortsatte att passera dessa stationer. Vid ett oförberett och tillfälligt sammanträffande mellan en kommunledning och SJs generaldirektör ändrade denne på stående fot den nya ordningen. Vilket beslut som var mest genomtänkt den nya tidtabellen eller stundens ingivelse hos generaldirektören är inte känt. 4 Statlig service i ett perspektiv underifrån måste åter ge tydliga riktlinjer för hur den statliga servicen ute i landet skall organiseras. Den fortsatta centraliseringen av statliga myndigheter är inte den enda lösningen på kraven på ökad effektivitet i verksamheten det är bara lösningen sedd i ett perspektiv uppifrån. måste uttala att det handlar om att se det i ett perspektiv underifrån. Då kan tingsrätter, skatte- och kronofogdemyndigheter och andra statliga myndigheter liksom polisen få fortsätta att finnas nära människorna. 5 Kultur är också regionalpolitik Ett levande och kreativt kulturliv har på många håll i landets glesare befolkade delar visat sig vara ett viktigt inslag i den lokala utvecklingsmobiliseringen. De regionalpolitiska stödmedlen måste därför också kunna användas för att stödja den kulturella infrastrukturen. I borde t ex stöd kunna utgå till länsmusiken Musik via länets regionalpolitiska stödmedel för att kompensera för den alltmer accentuerade snedsits länsmusiken drabbades av, när det nuvarande statsbidragssystemet infördes i samband med att regionmusiken blev länsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra till ett frilän för nya ungdomsjobb, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ta bort nedsatta sociala avgifter i inland, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall besluta om inplacering i stödområden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillfällig inplacering i stödområden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnaden av järnvägssträckan BomansbergetÄlvkarleby, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggningen av snabbtågsanpassningen mellan och längs Norra stambanan liksom anknytningen till , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samråd mellan SJ och berörda kommuner vad avser förändringar av turtäthet och tidtabeller, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för hur den statliga servicen ute i landet organiseras, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionalpolitiska stödmedlens användning för att stödja den kulturella infrastrukturen.