mot · GM02MJ747 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ747av m.fl. (mp)Miljö- och naturvårdMiljöproblemen inte löstaAkrylamiden i kom för många som en chockoch ett uppvaknande. Många hade invaggats i en falsksäkerhet och tro att miljöproblemen var lösta. Det hade manhört företrädare för flera partier bedyra. I kommunerna läggsmiljö- och hälsoskyddsnämnderna ner och det påstås att detär av omsorg om miljöfrågorna man vill begrava frågorna ibyggnadsnämnden eller någon annan nämnd. Det är likabefängt som det skulle vara att lägga ner Miljödepartementetoch ta bort miljöministerposten och så påstå att frågorna kanskötas - och kan skötas bättre - om de finns "integrerat" inågot annat departement.I sann Agenda 21-anda föreslår de gröna att kommunersmiljö- och hälsoskyddsnämnder åter bör göras obligatoriska. Detta bör gesregeringen till känna.De gamla problemen inte lösta ochnya har kommit tillI verkligheten finns de gamla miljöproblemen somförsurning, övergödning och klimatförändringen kvar ochnya har kommit till, alla kemikalier. De åtgärder somvidtagits har inte varit tillräckliga. Så var också slutsatsen påuppföljningsmötet till , som hölls i 1997.Agenda 21 - det stolta flaggskeppet för ett nyttmiljötänkande - har inte fått vind i seglen. Än.Sverige har många allergikerSverige anses ofta som ett rent land. Ändå har vi, paradoxaltnog, en av världens högsta förekomster av allergier hos barn.Att den är en god indikator på miljötillståndet är alla överensom.Miljöpartiet har på alla sätt lyft allergikernas situation och menar att dettaär en politisk fråga som måste prioriteras. gjorde vi enuppgörelse med regeringen som innebar att ställdes tillkommunernas förfogande för allergisanering av daghem och skolor. Det ärinte acceptabelt att många barn med besvär tvingas vistas i lokaler somförvärrar deras sjukdom. finns dock många lokaler med fukt ibjälklag och bottenplatta, fukt som i kombination med vissa material gerfarliga emissioner.Vi ser det därför som mycket positivt att anslaget för Investeringar förekologisk hållbar samhällsutveckling nu kommer att kunna användas förallergisanering och hoppas att detta utnyttjas av kommuner i ansökningar.Inget kan ju vara viktigare än att ge den kommande generationen en friskframtid.Kemikaliernas tidsålderVi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligtomger oss har cellerna i olika djur- och växtarter haftårmiljoner på sig att anpassa sig till. Det senaste seklet hardet spridits en mängd nya kemikalier i miljön, kemikaliersom ingen från början kunde tro skulle vara farliga.Idag vet vi bättre. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att deanrikas i näringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte ärkända och kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogenaeller mutagena och många lagras i det levande. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Att allting sprider sig och attingenting försvinner är sanningar som leder till eftertanke.Listan på kemikalier som spritts av människan och som lett till omfattandemiljöproblem kan göras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner,nonylfenol, klorerade lösningsmedel, flamskyddsmedel och tungmetaller.Det finns ungefär 15 000 kemiska ämnen på den svenska marknaden,och över 100 000 internationellt. Strömmen av nya kemiska ämnen ochprodukter som kommer in på marknaden är så strid att det är omöjligt attgranska ens en bråkdel av dem. Många kemikalier används i ett överflöd ochi onödan trots att man vet att de är farliga. Har konsumtionssamhället blivitfartblint?Även maten innehåller kemikalier. Den konventionellt framtagna maten ärinte kemikaliefri, utan mat där restsubstanser av olika påsprutade gifter klarargränsvärden för vad man tror är ofarligt. Oroande rapporter visar attför barn finns inga säkra gränsvärden. Skadorna hos barnen finns där trots attgränsvärdena inte överskrids.Den sammansatta effekten av alla spridda kemikalier i fauna, flora och osssjälva är naturligtvis oerhört svårt, ja omöjligt att överblicka. Den misstankensom en del forskare har att såväl koncentrationssvårigheter som vålds-tendenser hos barn beror på kemikaliestress är skrämmande. Det går inte att vänta. måste våga gå före och förbjudakemikalier vi vet är skadliga - även om hamnar i konflikt med EU:sregel om fri rörlighet av varor. Den får till konsekvens att det land med delägsta kemikaliekraven blir norm. Det är helt oacceptabelt och innebär att vilämnar över en så kemikalieförgiftad värld till kommande generationer att envälfärd blir omöjlig.Kemikaliepolitiken och enskilda ämnen tas upp i särskilda motioner.Den biologiska mångfaldenträngdEnligt ArtDatabanken, som övervakar arterna i landet,framför allt de hotade, har den biologiska mångfalden aldrigvarit så trängd som . En tredjedel, 3501 stycken, av allaarter är på något vis hotade och minskar inte bara dehotade arterna utan också de som vi brukar anse vanliga.För de gröna är frågor om den biologiska mångfalden viktigaoch vi har därför agerat starkt under förra mandatperioden för att uppmärk-samma regeringen på det som sker.SkogenFramför allt har hotet mot den biologiska mångfalden gälltskogsmarker där avverkningshot hänger över många skogarmed hotade arter och höga biologiska värden. Så har tillexempel endast 600 av 80 000 nyckelbiotoper skydd idag.Förhoppningsvis kan många av hoten undanröjas i och medbudget 99 och den överenskommelse som slutitmed regeringen. Äntligen pengar till skydd av skog! För år1999 förstärks anslaget för inköp med ,för med ytterligare och medytterligare . Totalt under tillförs alltså 660miljoner kronor utöver den nivå, , som regeringentidigare föreslagit. Det är mycket glädjande och vi kommeratt följa hur medlen används på olika håll i landet.Idag återfinns medlen för biotopskydd under utgiftsområde 23 Jordbrukm.m. och förvaltas av . Även här har förstärkning skett ochanslaget H 2 uppgår till , en förstärkning med15 miljoner kr. I det bevarandearbete som kommer att ske är det viktigt att medlen intelåses administrativt utan att det finns möjlighet att föra över medel för skyddav nyckelbiotoper, om det skulle visa sig att medel saknas där för att kunnaskydda viktiga marker, som hotas av avverkning. Detta bör ges regeringentill känna.VattenSverige är ett land rikt på vatten med sina 104 876 sjöar ochca vattendrag. För oss är tillgången till vatten ensjälvklarhet, både som dricksvatten och för rekreation.Många vatten hotas dock av övergödning, försurning ellerutsläpp. För många är kalkningen nödvändig för att livet inteskall trivialiseras och i många fall försvinna. Ävengrundvattnet hotas av mänsklig aktivitet.Vatten - en global bristvaraRent vatten, vårt viktigaste livsmedel, är enbristvara på många håll i världen. Bristen orsakar inte barasjukdomar utan även konflikter mellan människor ochländer. Inom en generation beräknas rent vatten vara en akutbristvara på många håll. Redan nu är av det vatten iUSA som används för konstbevattning fossilt vatten.Aralsjön har kollapsat ekologiskt, något många talareuppehöll sig vid på . Grundvattennivånunder har sjunkit från en nivå 5 meterunder jordytan till . når intelängre havet under stora delar av året. Redan under senvåren1996 var floden fullständigt torrlagd innan den nåddemynningen. Allt detta är naturligtvis inte långsiktigt hållbart.Har vi då en trygg situation i ? Det vanvettiga i att använda frisktrent vatten för transport av urin och fekalier börjar gå upp för allt fler. Härmåste bra tekniska lösningar fram. Ett hot är jordbrukskemikalier sombekämpningsmedel. Allt mer hittas i såväl brunnar som grundvatten i taktmed att analysmetoder tas fram. En forskare menar att man hittar allt mankan leta efter. Många av medlen, t.ex. Atrazin, är inte längre tillåtet ilandet,men börjar man finna det i grundvatten i . I harupptäckten av nedbrytningsprodukter av Roundup, ett höggiftigt så kallatlågdospreparat (det behövs bara några droppar för att nå önskad gifteffekt)orsakat rabalder. Roundup är för övrigt det bekämpningsmedel som ägarenMonsanto skräddarsyr sina genmanipulerade grödor till.I har sommaren visat en kraftig algblomning. Orsaken tilllaxsjukdomen M74 har inte lösts och torsken tycks minska i antal. Kvotenför uttag minskades på senaste Warszawa-mötet.Situationen för vildlaxen i är fortfarande mycket oroande sålänge fiske på blandade bestånd fortgår.Strömmande vattenStrömmande vatten är den naturtyp som exploaterats hårdastpå norra halvklotet. I vissa län t ex är 95 %av den ekonomiskt utbyggbara vattenkraften redan utbyggd.De arter som är beroende av strömmande vatten har trängtstillbaka kraftigt. I aktionsplanAktionsplan för biologisk mångfald slås fast:"Vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stor del avSveriges vattendrag vilket har fått starkt negativakonsekvenser för biodiversiteten." (sid 12 i rapporten)I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: "De outbyggda vatten-dragens betydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen. Kvarvarandeopåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras." (sid 41 irapporten)Trots detta har Socialdemokraterna, enatsi energiuppgörelsen att anslå medel till utbyggnad av små vattenkraftverk,trots att det beslutet hotar precis de kvarvarande vattendrag som måstesparas. Det införs ett investeringsbidrag om till utbyggnad av småska-lig vattenkraft. Stödet uppgår till under en 5-årsperiod.Miljöpartiet de gröna anser att vattenkraften i är färdigutbyggd.Det går inte att både bygga ut och behålla de arter som behöver rinnandevatten, vilket flera forskare har visat. Den biologiska mångfalden måste gesföreträde. Det handlar såväl om hotade som mer vanliga arter. De biologiskalivet förstörs när vattnet inte längre får strömma fritt, när de naturligavariationerna i vattenståndet försvinner och gödningen av strandzonernaupphör, när havsöringen kan vandra upp som tidigare och närutter och strömstare inte längre har någon fors att vistas i. har riktat kritik mot statsbidraget till minikraftverk just med hänvis-ning till biologisk mångfald.Riksdagen har fastlagt taket för vattenkraftens utbyggnad till . Även av detta skäl måste vattenkraften anses färdig-utbyggd.I en separat motion belyser vi detta utförligare ochvisar också att anslaget redan är ett hot mot många små strömmande vatten-drag trots försäkran från förra miljöministern att så inte skulle ske.I valrörelsen har såväl Socialdemokraterna, sagt sig inte alls värna om detta stöd. Något hot mot skyddsvärdavattendrag säger man sig inte stå bakom. Det borde alltså vara möjligt att tabort stödet alternativt omvandla det till stöd för att förbättra och teknik-utveckla redan befintlig vattenkraft.Miljöpartiet de gröna yrkar att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraftska ske i utan att de rinnande vattendrag som finns kvar, oavsettstorlek, skall bevaras.MyrarEfter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom tillslut ett beslut om "Myrskyddsplan för " våren 1994.Planen var inte komplett. Myrrika saknades,information om omgivande fastmarksskog var bristfälligeller inaktuell. saknas konkreta åtgärdsprogramoch skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar.I proposition 1996/97:75 Skydd av hotade arter mm. ägs att "sumpskogar,mader och rikkärr bör särskilt uppmärksammas i naturvårdsarbetet medvåtmarker". Trots detta är regeringens ambition i proposition 1997/98:145Svenska miljömål att av Myrskyddsplanens objekt skall varaskyddade om en generation. Det är en för dålig ambition. Enligt 4765 luft och gröna skogar kostar detta vad avser självamyrmarken ca /år. Kostnaden för kringmarken, oftast skog, ärsvår att beräkna.Enligt internationella naturvårdsunionen IUCN skall varje land skydda10 % av alla naturtyper för att säkerställa den biologiska mångfalden.Myrskyddsplanen upptar av totala myrarealen. Det är hög tid attskydda de myrar som finns i Myrskyddsplanen. har ett stort ansvarinternationellt att skydda dessa biotoper.I 4765 luft och gröna skogar föreslås attytterligare ett tiotal våtmarker i bör upptas på Ramsar-listan över våtmarker av internationell betydelse. anser det varaen god målsättning.Miljöpartiet yrkar att de myrar som finns upptagna i Myrskyddsplanenskall beaktas vid skydd av biologisk mångfald i det nu utökade anslaget A 3.TorvbrytningMånga myrar hotas av torvbrytning, trots att våra myrmarkerär unika naturtyper för . är klassat somfossilt bränsle. Torvbrytningen i vårt land har minskat undersenare år. Bryter man torv på myrvidder så förstörs denbiologiska mångfalden till totalt. anser att torvenär ett fossilt bränsle som inte hör hemma i ett uthålligtenergisystem. Däremot kan biobränslen från grenar ochtoppar (GROT) tas tillvara i ökad omfattning och med derestriktioner som bl a pekat på.Torv som bränsle hör inte hemma i ett ekologiskt hållbart samhälle varförtorvbrytning i nya myrar inte får ske. Detta bör ges regeringen till känna.Hav, levande kust och skärgårdSverige är ett land med mycket kust och hav. behandlas såväl ,som och Östersjön.En förutsättning för att behålla hav och levande kust och skärgård i balansär att havsforskningen får oförminskat stöd. Kunskap är en förutsättning bådeför att uppmärksamma att något sker och för att kunna bedöma vilka åtgärdersom måste till.I 4765 luft och gröna skogar föreslås målför fosfor i kretsloppet. Mycket av fosforn hamnar i vatten och orsakarövergödning och rubbad ekologisk balans. Kväve har tidigare ansetts som detämne som orsakat störst problem i havet, men nya rön tyder på att fosfor kanha större betydelse än man trott. Fosfor bryts av lagrade resurseroch dagens användning är inte långsiktigt hållbar.Miljöpartiet yrkar att regeringen skall ges i uppdrag att ta fram enhandlingsplan för fosfor där målet skall var att förluster inte får vara störreänatt miljön inte skadas.Marina reservatUnder senare år har ett antal naturreservat avsatts i rentmarin miljö, s.k. reservat, som syftar till att skyddalivet under havsytan, speciellt den biologiska mångfalden.Till de områden som fredats på detta sätt hörGullmarsfjorden och i samt vattnenkring och i Västerbotten.Arbetet med inrättandet av reservat har pågått länge, men harhittills inte lett till tillräckliga bevarandeinsatser. Detta arbete måstefördjupas, konkretiseras och påskyndas. Planen "reservat i "måste skyndsamt realiseras men också kompletteras, speciellt beträffandeskyddet av grunda kustområden med exempelvis mjukbottnar, ålgräsängaroch musselbankar. Dessa områden utsätts för en omfattandeexploatering i form av fiske.Miljöpartiet yrkar att planen "reservat i " kompletterasskyndsamt, speciellt beträffande skyddet av grunda kustområden medexempelvis mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar.Arterna i jordbrukslandskapetminskarDagens jordbruk är inte ekologiskt långsiktigt hållbart. Detger heller inte en långsiktig säker livsmedelsförsörjning.Miljöpartiets syn på jordbruket har utvecklats i fleramotioner.Vi anser att jordbruket blir långsiktigt hållbart enbart om det bedrivs enligtekologiska principer. Bekämpningsmedel och konstgödsel hör inte hemma iett ekologiskt hållbart samhälle. Dagens konventionella jordbruk är också etthot mot biologisk mångfald. De arter som är knutna till framför alltåkerlandskapet minskar dramatiskt i antal. I har varannan tofsvipaoch stare, var fjärde sånglärka och var tredje ladusvala försvunnit under desenaste 20 åren. Även insekter och örter minskar dramatiskt. En miljö-debattör jämför en konventionellt odlad åker med en asfalterad parkerings-plats vad avser biologisk mångfald. Det är skrämmande att en så storpåverkan som det konventionella jordbruket har på miljön godtas. Under-sökningar visar att såväl arter som individer av insekter, örter och fåglar ökarvid omläggning till ekologisk odling.KalkningKalkningen av sjöar och vattendrag är en tyvärr fortfarandeen nödvändig verksamhet, som garanterar att biologiskt livkan finnas kvar. Det biologiska behovet har beräknats till600 . En återförsurning medåtföljande metallutsläpp kan innebära ekologisk kollaps förde tidigare räddade vatten. kalkas av devatten som är i behov.Kalkningen är nödvändig för att bibehålla de arter i sjöar och vattendragsom är känsliga för sjunkande pH-värden. Många av dessa känsliga arter ärsådana som ArtDatabanken tagit upp som hotade.Genom kalkningsverksamheten har en hel del giftiga metaller somaluminium bundits i sediment och inte kommit in i det levande. Omkalkningen upphör kan dessa sediment släppa sina lager av metaller och enmetallchock för växter och djur kan bli följden.I den översyn av behovet som sker måste risker vid återförsurningsärskilt belysas. De anslagsnivåer som finns i budgeten är enligtMiljöpartiets uppfattning för små och en ökning kommande år anser vinödvändig för att säkerställa biologiskt liv i många vatten.Miljöpartiet yrkar att regeringen ges i uppdrag att ta fram konkreta ochtidsbestämda mål för kalkningsverksamheten för beslut i riksdagen.Miljö- ochkretsloppsforskningFrån och med 1998 upphör . Ändå är det som harhuvudansvaret för att samhällsviktig forskning blir gjord, attforskningen samordnas och resultaten kommer ut.Mistra (), som tar över en del avNaturvårdsverkets forskningsprojekt och är tänkt som ersättare vad gällerstöden, är en stiftelse och inte en myndighet och har inte heller förbundit sigatt ta på sig hela ansvaret. anser att det är viktigt att riksdagochregering behåller greppet om miljöforskningen. När larmen har gåttså har SNV genast kunnat starta utredande forskning. fattas ca 50miljoner kr till miljöövervakning och akuta insatser. Mistra skall, enligt sinastadgar, stödja "långsiktigt strategiskt inriktad och problemlösande forsk-ning", men inget sägs om stöd till akuta och snabba forskningsinsatser.Det finns alltså inga garantier för att Mistra i ett längre perspektiv taransvar för miljöforskningen. Stödet till forskningen kommer att varaavhängigt av situationen på börsen. finns forsknings- och utbildnings-avdelningar vid , som har tillkommit tack vare anslag. kan inte med regeringens neddragningarupprätthålla ansvaret för miljöövervakning och akuta insatser.Miljöpartiet anser att det är mycket viktigt att miljö- och kretslopps-forskningen stärks.Sanering och återställningav miljöskadade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifterläcker till naturen, ca 2 000 platser enligt Naturvårdsverketslista. Det finns kvicksilver och andra tungmetaller, kreosotoch stabila organiska kemikalier som vi vet kommer attläcka ut och påverka det levande och även oss själva ominget görs. En förutsättning för att vara på väg mot ettekologiskt hållbart samhälle måste vara att eliminera de"miljöbomber", som läcker gifter. Räknar man in allanedlagda bensinstationer m.m. tror man att siffran kan varaså hög som 7 000 objekt, som behöver saneras. Industrinsuppbyggnad i har satt spår, spår som vi, dengeneration som kunnat leva gott på framsteg, måste åtgärda.Det kanske inte är så glamouröst att städa, men mp anser attden vilja till ekologiska satsningar som regeringen säger sigha måste manifesteras i satsningar för att åtgärda demiljöskadade områdena. Antingen tar denna generation handom försyndelserna eller så överlåter vi det till kommandegenerationer. Då riskerar dessutom många av de gifter, somborde tas om hand, att spridas och ta sig in i näringskedjornaoch situationen kan förvärras och saneringen fördyras.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av "miljöbomberna" ärminst . De objekt där man har startat saneringen, t.ex.Turingeån och sjön i kommun, som är förorenade avkvicksilver, visar att kostnaden ofta blir större än beräknat. anslogs , vilka beräknades räcka till5 objekt. De räckte till två, däribland i Emåns vattensystem, där ensanering av PCB genomfördes.Det nya investeringsanslaget för Investeringar för ekologisk hållbarsamhällsutveckling öppnade 1997 för sanering av förorenade områden, någotMiljöpartiet föreslagit och hälsade med glädje. Flera objekt bl a ovannämnda sjö Turingen i kommun har också erhållit medel.Inom det nya investeringsanslaget får medel dock inte gå till inventeringaroch förundersökningar. Det har inneburit att det angelägna arbete somNaturvårdsverket och länsstyrelserna, i samarbete med kommuner naturligt-vis, har bedrivit inte kunnat bedrivas fullt ut.Vi i de gröna är mycket glada över att detta nu har åtgärdats ioch med det nya anslaget A 4 Sanering och återställning av förorenadeområden. Det kompletterar på ett bra och nödvändigt sätt möjligheten förkommuner att söka medel ur investeringsanslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommuners miljö- och hälsoskyddsnämnder åter bör görasobligatoriska,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det investeringsbidrag som införts enbart skall gå tillteknikförbättring i befintliga vattenkraftverk,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske i Sverigeutan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skallbevaras,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av skydd av arter som behöver strömmande vatten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyddet av de myrar som finns upptagna i Myrskyddsplanenskall beaktas vid skydd av biologisk mångfald i det nu utökade anslaget A 3,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att torv som bränsle inte hör hemma i ett ekologiskt hållbartsamhälle varför torvbrytning i nya myrar inte får ske,7. att hos regeringen begär en handlingsplan för fosfor där måletskall vara att förluster inte får vara större än att miljön inte skadas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att planen "reservat i " bör kompletterasskyndsamt, speciellt beträffande skyddet av grunda kustområden medexempelvis mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar,9. att hos regeringen begär förslag till konkreta och tidsbestämdamål för kalkningsverksamheten för beslut i riksdagen.Stockholm den 26 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till NU.2 Yrkande 3 hänvisat till BoU.