mot · GM02Ub454 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub454av m.fl. (v)Högre utbildningSammanfattningBudgetpropositionen har föregåtts avöverläggningar mellan den socialdemokratiska regeringen,och . Överläggningarna harresulterat i en uppgörelse som bl.a. innefattarbudgetpropositionen . Detta gör att Vänsterpartietstår bakom propositionens förslag till utgiftstak samtfördelning på utgiftsområden . Överläggningarnahar dock främst av tidsskäl inte kunnat omfatta samtligaöverväganden i propositionen. Detta gör att Vänsterpartiettrots den gjorda överenskommelsen finner anledning att taupp brister då det gäller rättssäkerheten för studenter. Vi harockså en rad förslag för att stärka studenternas inflytande ihögskolan, förbättra och utveckla jämställdheten ochmotverka den sociala snedrekryteringen.InledningSatsningarna på utbyggnad av högskolan och påkunskapslyftet är några av de viktigaste åtgärderna för attregeringen skall nå sysselsättningsmålet . Trots denkraftiga expansionen kunde inte alla sökande beredas platsvid den senaste antagningsomgången. mål äratt alla som uppfyller behörighetskraven skallberedas möjlighet till högre studier. En fri dimensionering avutbildningsplatser menar vi är väl motiverad både ur denenskildes och samhällets perspektiv. Inte minst ur densynpunkten är den pågående utbyggnaden av universitet ochhögskolor glädjande.Samtidigt är det oerhört viktigt att utbildningen håller en hög kvalitet.Undervisningens status måste höjas och lärarskickligheten belönas. Detpedagogiska utvecklings- och förnyelsearbetet måste stimuleras och stödjas.Vi menar att regeringen nu bör överväga att införa en obligatorisk grundkursi pedagogik, metodik och didaktik för alla lärare på universitet ochhögskolor. Vi i är medvetna om behovet av fler naturvetareoch tekniker. Vi ser dock en fara i att intresset alltför mycket fokuseras motvissa områden. Vi tror att arbetslivet i allt högre grad kommer attefterfråga personer med olika kombinationsutbildningar.StudentinflytandeHögskolan skall stå för demokratiska ideal som öppenhetoch meningsutbyte. Den skall genom ett obundet, friståendeoch kritiskt perspektiv bidra till samhällsutvecklingen. Det äroerhört viktigt att det inte finns en skillnad mellan vadhögskolan säger sig stå för och den faktiska verkligheten.Högskolan måste befrämja idealen genom att uppmuntrakritiskt tänkande och låta studenterna bli delaktiga i och taansvar för hur utbildningen organiseras, genomförs ochutvärderas. Färdigheter som självständigt tänkande ochförmåga att söka, värdera och sammanställa ny kunskapkommer att bli alltmer betydelsefulla i både arbetsliv ochsamhälle. Den enskilde studenten upplever att hon/han harmycket små möjligheter att påverka sin studiesituation.Studenternas missnöje handlar inte bara om den formellastrukturen utan också om deras faktiska möjligheter attpåverka själva utbildningen, att få deltaga i processen. Dettaberor enligt vår mening på studenternas svaga ställning i densvenska högskolan.Vänsterpartiet menar att det är slöseri att inte ta tillvara den resurs somstudenterna faktiskt utgör och den dynamik de skulle kunna tillföra hög-skolan när det gäller förnyelse och utveckling av kvaliteten.I augusti i år överlämnade arbetsgruppen för studentinflytande i högskolansin rapport (Ds 1998:51) där man föreslår en rad åtgärder för att ökastudenternas inflytande över sin utbildning och över högskolans och de egnaorganisationernas verksamhet. delar i stort arbetsgruppensuppfattning då det gäller beskrivning av problemen och förslag till åtgärder.En tydligare målformulering om vad högskoleutbildning innebär behövs.Vi föreslår att högskolans målformulering förtydligas genom att de allmännamålen för högre utbildning preciseras och utvecklas i en bilaga tillHögskoleförordningen.Grundutbildningens status behöver höjas. Det måste vara meriterande fören universitetslärare att ägna sig åt undervisning. Vi föreslår därför att detvid anställning av lärare i högskolan också skall vägas in den sökandesundervisningsförmåga och -erfarenhet och att en pedagogiskt sakkunnig skallmedverka när bedömningar görs av de sökandes pedagogiska meriter.Kursutvärderingarna skall ske löpande och i dialog mellan studenter ochlärare. Vi föreslår att kravet på att alla kurser skall utvärderas införs i Hög-skoleförordningen. Detta skall också gälla kurserna för forskarstuderande.Det framkommer också i studier att kvinnliga studenter genomgående ärmer missnöjda med sitt inflytande. Vi anser att det finns skäl att studerastudentinflytandet även ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör få i uppgift.Bristfällig rättssäkerhet förstudenterRättssäkerheten är ett grundläggande begrepp i en demokrati.Det betyder att högskolor och andra myndigheter inte utansärskilt rättsligt stöd får särbehandla någon på grund avpersonliga förhållanden.Högskolorna bedriver i många frågor myndighetsutövning i förhållande tillstudenterna. Antagning, examination, utfärdande av examensbevis, beslut omtillgodoräknande, beviljande av studieuppehåll, beslut om disciplinpåföljdoch avskiljande är exempel på myndighetsutövning.Den decentralisering av beslutsfunktioner som skett, med avsikt att beslutskall fattas närmare dem som berörs och att de fattas mer med hänsyn tilllokala omständigheter, är i huvudsak positiv. Vinsterna är bl.a. också ökadeffektivitet och mindre byråkrati. För studenternas rättssäkerhet har dockdecentraliseringen i vissa fall fått negativa konsekvenser. Viktiga beslut somdirekt rör enskilda studenter fattas på, konstitutionellt och rättsligt sett,lösagrunder och är inte förutsägbara för studenten. Regler och praxis kan skiftamellan olika högskolor men även inom samma högskola, t.o.m. inom sammafakultet. Stora skillnader råder när det gäller tillämpningen av bestämmelserpå områden som;- om en kurs som tidigare inräknats i en examen kan inräknas iytterligare en examen,-- om former för reservantagning,-- om studieuppehåll och anstånd med studiernas påbörjande,-- om avgifter för förbrukningsmaterial i samband med praktisk-estetiskautbildningar,-- om rätten till förnyat prov.-Trots avsaknad av uttryckligt bemyndigande meddelarhögskolan lokala förskrifter i olika ämnen. Föreskrifternameddelas vanligen utan att man anger med vilketbemyndigande detta skett.Möjligheterna till överblick och insyn försvåras också av att flera hög-skolor inte sammanställer och kungör de lokala förskrifterna. Vänsterpartietmenar att det ovissa rättsläget är ett allvarligt problem. Det måste varatydligtvilka föreskrifter som får utfärdas lokalt. Högskoleförordningen bör uttryck-ligen bemyndiga högskolorna att utfärda dessa.Högre utbildning ur ettjämställdhetsperspektivVi vet att trots att en majoritet av studenterna påhögskolornas grundutbildningar är kvinnor så återfinnsväldigt få högre upp i högskolehierarkin. Regeringensåtgärder på jämställdhetens området har varit både djärvaoch framgångsrika. har gett sitt stöd till dessamen vill nu betona vikten av att mer långsiktiga åtgärdervidtas.Högskolan ett uppdrag förJämställdhetsombudsmannenVänsterpartiet föreslår att högre utbildning under entreårsperiod utgör ett särskilt ansvarsområde för JämO. Detfinns ett antal frågetecken som gör att jämställdhetsarbetetinom högskolan försvåras.I jämställdhetslagen föreskrivs t.ex. att jämställdhetsplaner skall upprättaspå alla arbetsplatser med fler än tio anställda. Innebär det att elva personersom arbetar inom ett forskningsprojekt på en högskola skall upprätta enjämställdhetsplan?Lönekartläggning skall göras inom ramen för jämställdhetsplanen. Skalldoktorander med stipendier tas med i denna kartläggning etc.? Förutomfrågan om jämställdhetsplanerna är tjänstetillsättningar och jämställdhet ettområde där JämO skulle kunna göra en viktig insats. Överklagandenämndenhar i ett avgörande behandlat frågan om positiv särbehandling är förenligtmed EU:s likabehandlingsdirektiv. Ärendet gällde en tillsättning av enforskarassistenttjänst vid där en manlig och en kvinnligsökande ansågs vara i det närmaste jämbördiga i merithänseende. fann att just den form av positiv särbehandling somanvänts i detta fall var förenlig med likabehandlingsdirektivet. Vilka möjlig-heter det finns att, inom ramen för tjänstetillsättningar, använda sig avjämställdhetsaspekten är fortfarande mycket oklart.Jämställdhetsuppföljning avHögskoleverketRegeringen har infört rekryteringsmål för könsfördelningenpå olika tjänster. Dessa bör vara tydligt formulerade iuniversitetens och högskolornas jämställdhetsplaner. Dettabör regeringen ge i uppdrag.Högskolorna upprättar centrala jämställdhetsplaner var tredje år, medanettårsplaner görs på institutionsnivå. Systemet leder ofta till att det inteblirnågra ettårsplaner alls eller att de är dåliga. Vi menar att JämO ochHögskoleverket bör få i uppgift att utvärdera hur jämställdhetsplanerna påinstitutionsnivå ser ut och utifrån detta utfärda tydligare direktiv över vadsom bör ingå i en sådan plan.Sexuella trakasserierSexuella trakasserier är ett större problem på våra universitetoch högskolor än vad man skulle kunna tro. En särskilt utsattgrupp är kvinnliga doktorander som står i ett specielltberoendeförhållande till sina handledare. Vi menar att bådepersonal och studenter behöver bättre kunskap om demaktstrukturer, attityder och könsrollsmönster som ligger tillgrund för sexuella trakasserier.Studenterna bör ha ett juridiskt skydd mot alla slags sexuella trakasserier. Iavvaktan på den ändring av jämställdhetslagen som begär iannan motion (om Jämställdhet) bör Högskoleförordningen reglera ävenlärares sexuella trakasserier gentemot studenter.Högskolan ur ettjämlikhetsperspektivUppdragsutbildningKompetensutveckling för redan yrkesverksamma är ettviktigt område för högskolan. Vi tror att efterfrågan kommeratt öka i och med och utbyggnaden avdistansutbildningen.Beslutet att legalisera poänggivande uppdragsutbildning inom högskolaninnebar att alla som genomgått en uppdragsutbildning kan få högskolepoäng.Uppdragsutbildningen kan på så sätt skapa genvägar in i högskolan. Men,uppdragsutbildningen kan också påverka kvaliteten på grundutbildningennegativt genom att både lokaler och lärarresurser oftast är gemensamma ochatt därför en konkurrens om lärarkrafterna kan uppstå till nackdel för denordinarie grundutbildningen.Vänsterpartiet tycker att det är viktigt att fler får möjlighet att utbilda sig,men vi anser att regeringen valt fel metod för att öka antalet hög-skoleutbildade. Vi anser att uppdragsutbildning endast skall gälla skräddar-sydda kurser för fort- och vidareutbildning och inte ge högskolepoäng.Vänsterpartiet föreslår att uppdragsutbildningen och de konsekvenser denfått för grundutbildningen utreds.UtlandsstudierFör att motverka den sociala snedrekryteringen då det gällerutlandsstudier måste informationen om utbytesprogram,vilka olika utbildningar som finns, möjligheterna tillstudiestöd och inte minst vilka regler som finns då det gällertillgodoräknande och examina förbättras. saknasenkla och entydiga regler för tillgodoräknande avstudieperioder utomlands. anser att det iHögskoleförordningen bör skrivas in att studenter som avseratt förlägga del av sina studier till universitet utanför Sverigeskall kunna få ett bindande förhandsbesked om hur dessakommer att tillgodoräknas. Lokala beslut omtillgodoräknande måste kunna överklagas.Rådgivning för studenterMed hjälp av en effektiv studierådgivning kan studenternalättare och snabbare finna den utbildning som passar dembäst. Speciellt viktigt är detta för studenter som kommer frånstudieovana hem.Huvudansvaret för studierådgivning bör ligga på universitet och högskolormen i samarbete med CSN och studentkårerna. vill attregeringen lägger förslag till om förstärkning av högskolornasansvar för rådgivning till studenterna.Funktionshindrade i högskolanAlltför få personer med funktionshinder studerar vidare eftergymnasieskolan. får endast ca 1 100 studenterinskrivna vid landets universitet och högskolor del av deextra resurser som finns i form av bl.a. assistans, lektorshjälpm.m. Förutsättningarna för de funktionshindrade studenternamåste långsiktigt förbättras om antalet skall kunna öka.Förändrade attityder och värderingar är kanske något av det viktigaste närdet gäller att få fler funktionshindrade till högskolan. En rättighetslagstift-ning som betonar allas lika värde kan medverka till detta.Det är en angelägen uppgift att arbeta med frågor som rör rekrytering avfunktionshindrade till högre utbildningar. Regeringen förväntar sig en ökningav antalet studenter med funktionshinder och avser därför att tillsätta enutredning för att bl.a. se över systemet med stöd till studenter medfunktionshinder. stöder förslaget om en utredning men menaratt direktiven skall utformas så att uppdraget blir att granska funktions-hindrades totala studiesituation.AspirantutbildningHögskolorna har ett generellt uppdrag att bedrivaaspirantutbildning fr.o.m. läsåret 97/98. Trots den högaarbetslösheten bland invandrade akademiker har hälften avhögskolorna beslutat att inte anordna någonaspirantutbildning. Orsaken till detta är framför alltsvårigheterna med att skaffa praktikplatser.Vänsterpartiet menar att arbetslösheten bland invandrade akademiker är ettproblem som måste lösas. Vi kan inte acceptera den diskriminering sområder i arbetslivet. Vi menar att ansträngningar nu måste göras för attutveckla och förbättra aspirantutbildningen så att den blir mer attraktiv, bådeför den enskilde och för arbetslivet. Högskolorna bör ges ett särskilt uppdragatt anordna aspirantutbildning och en lag bör stiftas som tydligt angerarbetsgivarnas skyldighet att ta emot praktikanter.LärarutbildningKompetensutveckling avlärarutbildareVänsterpartiet har inget emot att resurser förkompetensutveckling av lärarutbildare får fortsätta i enlighetmed tidigare förslag. Vi vill i detta sammanhang påpeka desvårigheter som i takt med en krympande ekonomi haruppstått vad gäller lärarutbildarnas möjligheter attvidmakthålla en god personlig kontakt med skolan i form avegen s k skoltjänst. I takt med nedskurna anslag tilllärarutbildningen har alltfler lärarutbildare fått släppa denegna skoltjänsten. Att den levande kontakten med skolan pådetta sätt beskärs är olyckligt och kan leda till attlärarutbildarna får allt svårare att följa skolans utveckling.Vänsterpartiet anser det vara ytterst viktigt att alla lärarutbildare har ennära och aktiv kontakt med vad som sker i skolan. Detta sker bäst genom attlärarutbildare kan växla mellan sådant arbete och arbete som lärare i skolan.Vi förordar därför att nya tjänster som lärarutbildare utformas somförordnanden , t ex 6-årsförordnanden. Därefter kan lärar-utbildaren ha tjänst som lärare i skolan för att eventuellt därefter återkommasom lärarutbildare.ITIT- kunskaper bland de nyexaminerade lärarnaVi delar regeringens uppfattning att alla nyexamineradelärare skall ha kunskap om datorer och andrainformationstekniska hjälpmedel och deras användning iundervisningen. I regeringens skrivelse 1997/98:176Lärandets verktyg - nationellt program för IT i skolan -framhölls att kommittén för lärarutbildningen (dir. 1997:07)fått i uppdrag att överväga behovet av ytterligare IT-insatseri lärarutbildningarna.Vi menar att det är viktigt att de blivande lärarna under utbildningstidenfår disponera en dator som ett nödvändigt arbetsredskap. Först då är detmöjligt att de blivande lärarna når den förtrogenhet som behövs för att kunnaanvända datorn som ett pedagogiskt verktyg i den egna professionen. Vi villdärför omfördela en del av de resurser som satsas på ett nationellt programför IT i skolan till datorstöd åt lärarstuderande. föreslår att300miljoner kronor av de anslagna tillfaller lärar-utbildningen.Forskning om informationstekniken i skolanForskningen kan inte ge något entydigt besked ompositiva effekter av datorstödd undervisning. Vi vetegentligen väldigt lite om i vilken grad IT omskaparvillkoren för undervisning och inlärning och på vilket sättelev- och lärarrollen förändras. Förändringar i och av skolanbedömer vi som både intressanta och viktiga ur vetenskapligsynvinkel. Vi föreslår därför att av de1 som avsätts för satsningen på ettnationellt program för IT i skolan tillfaller forskning ochutvecklingsarbete inom området informationsteknik i skolan.JämställdhetsinsatserDet är viktigt att insatser för att öka andelen män som väljeratt bli lärare ökar, speciellt på de lägre stadierna. Ett sådantsätt som vill peka på är att skapa bättreförutsättningar för gruppen fritidsledare att vidareutbilda sigtill lärare på de lägre stadierna. Fritidsledarutbildningen är enutbildning som är jämställd med högskoleutbildning men gesav folkhögskolorna och ger inte högskolepoäng. I gruppenfritidsledare är andelen män ganska stor och mycket iutbildningen är användbart som lärare på skolans lägrestadier. anser det angeläget attpåbyggnadsutbildning på fritidsledarutbildningen utvecklasoch erbjuds inom högskolan. Det är därvid viktigt att ettgeneröst tillgodoräknande av delar avfritidsledarutbildningen tillämpas. borde få iuppdrag att analysera fritidsledarutbildningen och utfärdariktlinjer för hur denna utbildning bör få tillgodoräknas iolika lärarutbildningar för de lägre stadierna.DimensioneringPrognoser visar att vi generellt sett stårinför en stor lärarbrist. Redan är trycket stort på de lägstastadierna på grund av de stora årskullar som befinner sigdär. Dessa årskullar kommer att röra sig genom skolsystemetoch successivt flytta lärarbristen mot allt högre årskullar.Samtidigt förväntas stora pensionsavgångar bland deårskullar i vilka stora andelar utbildade sig till lärare för attklara den stora utbyggnaden av skolväsendet under 50-, 60-och 70-talen.Regeringens beställning av lärarexamina avspeglar denna situation.Beställningen visar dock att regeringen bedömer att lärarbristen kommer attvara ganska kortvarig, speciellt för de lägre årskurserna. Antalet beställdaexamina för åk 1-7 minskas sålunda från till perioden2003-2005 med . I realiteten betyder detta att högskolornaredan inför nästa antagningsomgång måste mer än halvera antalet antagnastuderande till dessa lärarutbildningar. Eftersom lärarbristen framför allt gersig till känna inom matematik och NO-ämnena kan detta leda till att i stortsett all lärarutbildning i SO-ämnena bör försvinna. Regeringens propositionger dock ingen anvisning om hur den enskilda högskolan skall agera.Regeringens beställning av examina för årskurser 4-9 ökarfrån innevarande period till nästa med varefter den inför perioden2003-2005 återgår till dagens volym. Detta innebär att den utbyggnad somhögskolorna med vissa svårigheter nu genomfört för att möta regeringensbeställning för , vissa högskolor genom att förförsta gången erbjuda utbildningen, nu i praktiken inför nästaantagningsomgång måste återgå till utgångsläget. För t.ex. Linköpingsuniversitet, som byggt ut sin lärarutbildning med 90 platser i ,kan detta innebära så drastiska förändringar som att man antingen helt måstelägga ned denna nya utbildning, alternativt att i stort sett lägga nedutbildningen i , alternativt arbeta med oekonomiskt små lärar-grupper på båda orterna.Enligt är det knappast försvarligt att arbeta medbeställningar som ställer högskolorna inför så snabba omställningar ochsvåra dimensioneringsbeslut. Det måste vara möjligt att tidigare kunnaförutse förändrade dimensioneringsbehov och ge sådan information successivt kan förändra sin organisation i enlighet med detta.Vänsterpartiet menar vidare att det är förvånansvärt att regeringen inte berörden situation som håller på att uppstå för de yrkesinriktade programmen igymnasieskolan. Enligt en rapport från finns en stor risk för attden svaga rekryteringen till lärare i yrkesinriktade karaktärsämnen - tidigarekallade yrkeslärare - parat med väntade stora pensionsavgångar kan leda ytterst stor lärarbrist i karaktärsämnena på de yrkesförberedandeprogrammen. Vi förutsätter att kommer att ta upprekryteringsfrågorna till beaktande och försöka finna lösningar pårekryteringsproblemen.Regeringen framhåller att skolans långsiktiga behov motiverar att minsthälften av antalet lärarexamina bör vara inom områdena matematik,naturvetenskap och teknik. talas på andra ställen i propositionenom det angelägna i att öka andra utbildningar som kräver förkunskaper fråndet naturvetenskapliga programmet. Av propositionen framgår inte hurregeringen tänkt sig att antalet studerande som har denna kompetens skallräcka till alla utbildningar som kräver denna kompetens och som erbjuds avhögskolorna.Med hänsyn till ovanstående anser att ett bättreplaneringsunderlag för regeringens beställningar av utbildningsplatser pålärarutbildningarna bör utvecklas.Det s.k. naturvetenskapliga och tekniska basåret spelar här en viktig roll.Genom att inom komvux och i högskolan erbjuda denna typ av ettårigutbildning har många kunnat skaffa sig den naturvetenskapliga och tekniskakompetens som högskolan kräver. anser det viktigt att basåretbibehålls och om möjligt får utökat utrymme. Om så behövs bör basåretfinansieras med öronmärkta pengar för att säkerställa att det får växa frittutan konkurrens om anvisade medel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid anställning av lärare i högskolan det också skall vägas inden sökandes undervisningsförmåga och erfarenhet och att en pedagogisksakkunnig skall medverka när bedömningar görs av de sökandes pedagogiskameriter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kravet på att alla kurser skall utvärderas införs ihögskoleförordningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppgift att studera studentinflytandet ävenur ett jämställdhetsperspektiv,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vilka föreskrifter som får utfärdas lokalt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högre utbildning skall utgöra ett särskiltansvarsområde för JämO,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att JämO och bör få i uppgift att utvärdera hurjämställdhetsplanerna på institutionsnivå ser ut och utifrån detta utfärdatydligare direktiv över vad som bör ingå i en sådan plan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskoleförordningen även bör reglera lärares sexuellatrakasserier gentemot studenter,8. att hos regeringen begär att den utrederuppdragsutbildningen och de konsekvenser den fått för grundutbildningen ienlighet med vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i högskoleförordningen bör skrivas in att studenter somavser att förlägga del av sina studier till universitet utanför skallkunna få ett bindande förhandsbesked om hur dessa kommer atttillgodoräknas samt att lokala beslut om tillgodoräknande måste kunnaöverklagas,10. att hos regeringen begär att den återkommer med förslag omförstärkning av högskolornas ansvar för rådgivning till studenterna i enlighetmed vad i motionen anförts,11. att hos regeringen begär att den återkommer med förslagangående direktiv till utredning av systemet för studiestöd tillfunktionshindrade,12. att beslutar att i enlighet med vad i motionen anförtsomfördela av de som anslagits tillnationellt program för IT i skolan till lärarutbildningen,13. att beslutar att i enlighet med vad i motionen anförtsomfördela av de som anslagits tillnationellt program för IT till forskning och utvecklingsarbete inom områdetinformationsteknik i skolan,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till att analysera fritidsledarutbildningenoch utfärda riktlinjer för hur de sökande till olika lärarutbildningar för delägre stadierna bör få tillgodoräkna sig denna utbildning,15.