mot · GM02Kr518 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr518av m.fl. (kd)IdrottspolitikenInledningIdrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i det svenskasamhället, och idrott i alla dess olika former spelar en viktigroll i många människors liv. Många utövar idrott aktivt, ännufler får en rikare fritid genom att som åskådare intressera sigför idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta gradtill ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. är landets största folkrörelsemed över 3 miljoner medlemmar. I RF ingår 68specialidrottsförbund som tillsammans har cirka 22 000föreningar. Mer än hälften av alla ungdomar i ärmed i en eller flera idrottsföreningar. Samhällsutvecklingenhar lett till att många beslut i folkvalda organ är styrande föridrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande.Folkrörelserna spelar en mycket viktig roll för att kanalisera engagemangoch skapa gemenskapskänsla inom en förening, en statsdel, en ort eller ettland. Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhället oersättligavärden. Många unga människor har inom idrottsrörelsen fostrats tillansvarskännande, solidariska medborgare och ett gott kamratskap. De mer än500.000 ideellt arbetande ledarna, som lägger ned på attta hand om idrottande barn och ungdomar, gör ett arbete och en insats somför samhället som helhet är ovärderlig. Arbetet med att integrera invandraresker helt naturligt inom idrotten och tjänar som förebild i det svenskasamhället.Från kristdemokratiskt håll anser vi att idrottsrörelsen skall ha samhälletsstöd men vara självständig i sitt förhållande till stat, kommun och näringsliv.Samhällets stöd tillidrottsrörelsenEtt övergripande mål för anslaget Stöd till idrotten är attstödja och utveckla den nationellt organiseradeidrottsverksamheten i , i huvudsak i form avorganisationsstöd.Majoriteten av de 63 specialförbunden under tak, ärstarkt beroende av det statliga bidraget för sin verksamhet. Även omKristdemokraterna betonar att idrottsrörelsen och andra folkrörelser måstekunna ges goda möjligheter att finansiera delar av sin verksamhet medlotterier m m, måste det slås fast att det offentliga stödet måste ligga kvar påen rimlig nivå.Idrottens etik"Starta Vågen-idrottens etiksatsning" är en avRiksidrottsförbundet och gemensamt initierad satsning.Detta är ett bra exempel på ett landsomfattande initiativ somhar till syfte att starta förändringsprocesser och aktualiseraen värdediskussion inom förbund, distrikt och föreningar.Det handlar om att stimulera positiva beteenden ochmotverka negativa. "Starta Vågen-idrottens etiksatsning" harsom mål att idrottsrörelsen ska uppfattas som en samhälls-nyttig folkrörelse och en förebild för etik, moral ochansvarstagande. Idrottsrörelsen ska tydligt ta ställning förrent spel och mot fusk, våld, mobbning, rasism och droger.Idrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn och ungdomar somägnar en stor del av sin fritid åt idrottande. De gör det för att de tycker attdetär roligt och för att de där känner sig delaktiga i en positiv gemenskap. Inomidrotten lär man sig ofta vad ansvarstagande och samarbete innebär. Iidrottens värld finns vissa givna regler som måste följas. Sanktioner följeromedelbart på brott vilket är positivt och lärorikt. I när ungdomsvåld,drogmissbruk och rasism utgör växande problem i samhället blir idrottensroll som ungdomfostrare viktigare än någonsin.Idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för att motverka användningen avdopingmedel och andra droger. Idrottsrörelsens kunskaper och erfarenheterutgör en viktig del i arbetet med att bekämpa den ökande spridningen avdopingmedel. På detta och andra områden kan idrottsrörelsen vara enmotkraft. Genom mediebevakning når elitidrotten alla människor. Idrottensetiska hållning och avståndstagande från doping och det idrottsanknutnavåldet är viktig inte minst då elitidrottare utgör förebilder för många barn ochungdomar. Fusk via doping är oacceptabelt också mot bakgrund av deextremt stora medicinska riskerna. Svensk idrottsrörelse bör nationellt och iinternationella sammanhang verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmänsom nyttjar otillåtna preparat.En viktig effekt av god etik är hur barn- och ungdomsidrotten utformas.Det bör vara självklart att inte medverka till utslagning och elittänkande närdet gäller barn- och ungdomsidrott. Det är av största vikt att föreningar ochenskilda idrottsledare beaktar riskerna med en specialiserad träning . Spontana idrottsaktiviteter måste få gott om utrymme i barns ochungdomars liv.Det är föreningslivet som utgör grunden för idrottens fostrande gemen-skap. Medlemskap i en idrottsförening ger således mycket mer än självaidrottsutövandet. Det är en viktig anledning till att svensk idrottsrörelsevärnar om föreningen som grunden för all sin verksamhet. Samhällets stödtill idrotten, bl a det lokala aktivitetsstödet, har byggt på samma uppfattning.Stödet har i första hand givits till föreningarna och till av dem organiseradeaktiviteter.Breddidrott och elitidrottAlla människor som vill ska kunna delta i idrottandet.Breddidrotten som mer betonar kamratskap och vikten av attvårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationerna lever i ettömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten. Elitidrottenbygger på de många människornas idrotts- ochmotionsaktiviteter och den är för många motionärer ochfriskvårdare en inspirationskälla. För att svensk idrott även iframtiden ska kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordrasalltså satsningar på de många människornas idrottsutövande.Breddidrotten bidrar till människors välbefinnande ochminskar riskerna för sjukdom. Denna friskvård sparar årligenmycket stora summor för svensk sjukvård. För att stimulerabreddidrotten är det nödvändigt att elitidrotten får rimligaverksamhetsvillkor.HandikappidrottSverige är en framgångsrik nation inomhandikappidrotten.Rätten till goda och likvärdiga möjligheter till idrottsutövande ärgrundläggande för idrottssyn. Idrotten har stor betydelsei rehabiliteringen av handikappade liksom vid integrering i samhället i övrigt.Idrottsarenorna ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsätt-ning och måste handikappanpassas så att de möjliggör för handikappade attbåde utöva idrott och vara åskådare.Ekonomiskt har handikappidrotten svårigheter på grund av små biljett-intäkter och svårigheter att få sponsorer från näringslivet. Vidare är kostna-derna ofta mycket höga för den enskilda idrottsutövaren som behöver sär-skilda hjälpmedel för sin idrottsverksamhet. Svårigheter finns även med attfå fram ledsagare till träning och tävling samt transporter till och frånträningoch tävling.På handikappidrottens område krävs ökade statliga satsningar. SverigesRadio och Television bör också ta sitt ansvar för att spegla de handikappadesidrottsprestationer som alltför ofta görs i det tysta. bör iinternationella sammanhang aktivt verka för att få arrangera tävlingar för attöka intresset och bilda opinion för större satsningar på idrottsutövare medfunktionsnedsättningar.Sverige kan också via forskning bidra till utveckling och vidareutvecklingav teknik som gör de möjligt för handikappade att utöva nya idrottsgrenar.Jämställd idrottDet är viktigt att kvinnor, män, pojkar och flickor geslikvärdiga möjligheter och förutsättningar att utöva aktividrottsverksamhet. Kvinnoidrotten tilldrar sig fortfarande ettbetydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män.Detta gäller såväl i massmedierna som rent allmänt.Kvinnoidrotten behöver en starkare ställning bl a vad gällerträningstider och tillgänglighet till befintliga anläggningar.Fler kvinnor kan och bör aktiveras inom idrottsrörelsen ochdärför är rekryteringen av kvinnliga idrottsledare av störstabetydelse för idrottens framtida utveckling.Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när detgäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av kvinnorsidrottsprestationer kan intresset för idrott öka genom att framförallt ungaflickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspireras av.Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt.Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tas tillvara och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen och övrigacentralt verksamma organ råder en jämn könsfördelning.Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten vid fördel-ningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer.IdrottsforskningHögre utbildning och forskning inom idrotten spänner överen lång rad områden från fysiologi, medicin och teknik tillbeteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utbildningenoch forskningen är en förutsättning för idrottens utvecklingvad gäller såväl barn och ungdomsidrott som bredd- ochelitidrott. Utökad kunskap behövs kring idrotten somfolkrörelse. Idrottsrörelsen har också pekat på behovet avforskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor. Inte minstviktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottensledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för vårabarn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna gesgoda möjligheter till utbildning, som står på en solidvetenskaplig grund.Idrottsforskningen har inte givits de nödvändiga resurserna, utan harframför allt finansierats av idrottsrörelsen själv. Med tanke på idrottens breddoch betydelse för samhället bör denna forskning i första hand vara ett ansvarför utbildnings- och forskarsamhället, medan det mer behovsanpassadeutvecklingsarbetet är en fråga för idrottens egna organisationer. ärdet naturligt att idrottsrörelsen får ett inflytande över de organ som sam-ordnar idrottsforskningen i landet.InternationelltidrottssamarbeteIdrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationellaarbetet är mycket positiva.I maj 1997 satte som mål att öka det nationella enga-gemanget i fråga om EU och idrotten och att stärka svensk idrottsrörelsesinternationella inflytande genom att öka antalet svenska representanter ieuropeiska organ. avslutas ett Sida-samarbete med särskildtyngdpunkt på de baltiska staterna som handlar om att bygga upp ochutveckla östeuropeiska idrottsrörelser.Sverige bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för bådeledare och aktiva på bredd och elitnivå. Genom kulturella och idrottsligakontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, tillgagn för avspänning och samförstånd.VinstdelningssystemSamhällets satsningar på idrott ger genom de ideellakrafternas engagemang stor effekt. Varje krona som avsamhället investeras i idrottsrörelsen medför en omsättning iföreningslivet som är ca fem gånger större. Trots detta ärsamhällsstödet till idrotten, framför allt på landstingsnivå,lägre än stödet till andra barn- och ungdomsorganisationerom man tar hänsyn till verksamhetens omfattning. Detlångsiktiga stödet till idrotten är viktigt.När det offentliga stödet minskar måste idrottsrörelsen öka sin själv-finansiering. Spel och lotterier har traditionellt varit en viktigfinansierings-källa. har folkrörelserna emellertid tappat andelar påspelmarknaden i förhållande till de statliga spelbolagen och framför alltATG. Bingolottos framgångar har vänt denna trend, menfortfarande är avståndet långt till den andel folkrörelsespelen hade avspelmarknaden . Den nya lotterilag som ibred politisk enighet antog syftade till att ge folkrörelsernastörre möjligheter att finansiera sin verksamhet via spel och lotterier. Enligtriksdagens beslut har ett nytt statligt spelbolag bildats, Svenska Spel.Som regeringen anger i budgetpropositionen har beslutat(1993/94) att överskottet från s k värdeautomatspel främst skall komma detlokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet till godo. 1995/96beslutade att detta system skall ersättas av ett vinstdelningssystemmellan staten och föreningslivet vilket ska baseras på överskottet från justvärdeautomatspel. Detta har ännu inte skett! Som anledning till den kraftigaförseningen anger regeringen att säkra prognoser saknas om värdeauto-maternas vinstutveckling. menar att det är attdetta vinstdelningssystem nu införes.Det är viktigt att staten för en politik som ökar medvetenhetenom skadeverkningar av spel. En viktig del i detta är ett långsiktigt stöd tillforskning om spelberoende. Forskning och kunskapsuppbyggnad på områdetkommer att vara lönsam för samhället, dels genom att personliga tragedieroch lidanden kan undvikas, dels genom att offentliga resurser inte behövertas i anspråk i samma omfattning. Det är angeläget att framförallt ungamänniskor hindras att delta i sådant spel som lätt kan leda till ett vanemässigtbeteende.LönebidragRiksdagens tidigare beslut att drastiskt sänka bidragsnivånför de lönebidragsanställda har gjort att många av dem somtidigare hade meningsfull sysselsättning och gemenskap iidrottens föreningar och förbund har sagts upp och därmedåterigen hamnat utanför arbetsgemenskapen. Detta harframför allt drabbat människor med svåra arbetshandikapp,de som har svårast att hitta en alternativ sysselsättning.Kristdemokraterna anser att de ideella föreningarna ska undantas från denbeslutade sänkningen av lönebidragsnivån oavsett när anställningen hargjorts och också för framtida anställningar. För detta ändamål har20 miljoner anslagits på utgiftsområde 14.Moms påföreningsaktiviteterI regeringens proposition "Mervärdesskatt och EU"(1994/95:57) undantogs frågorna rörande moms för ideellaorganisationer. Dessa skulle beredas ytterligare. Ideellaorganisationer, bland annat idrottens föreningar, är tillstörsta delen momsbefriade.Flera EU-länder har en skattesituation liknande den svenska. I harman, trots sitt inträde i EU, beslutat att inte momsbelägga idrottsrörelsensverksamheter. Att EU-medlemskapet med nödvändighet skulle kräva enförändring av momsreglerna för ideella organisationer är inte i överens-stämmelse med EU:s momsdirektiv.De ideella organisationerna är hårt pressade ekonomiskt.Kommunala besparingar har lett till såväl minskade bidrag som höjdaavgifter på lokalhyror etc. Utvecklingen tvingar lokala föreningar att skära iverksamheten och/eller ta ut ökade avgifter av sina medlemmar. Det finns allanledning att värna de ideella organisationernas möjligheter att bedriva enbred verksamhet, speciellt i när vi ser en ökning av våld, missbruk ochandra problem bland unga. Att lägga ytterligare administrativa och ekono-miska bördor på föreningslivet är att direkt motverka denna strävan.I propositionen 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- ochidrottsområdet förslogs inte någon förändring av nuvarande generellaundantag i mervärdesskattelagen för ideella föreningars verksamhet. För deallmännyttiga ideella föreningarnas del innebär därför förslaget inte någonförändrad situation.Dock har en mervärdesskatt på införts för tillträde till idrottsligtevenemang och utövande av idrottslig verksamhet som tillhandahålls avannan än stat, kommun eller allmännyttig ideell förening. Kristdemokraternaanser att ideella föreningar i princip ska vara befriade från mervärdesskatt.BidragsgivningDen största finansiären av idrottsrörelsen är idagnäringslivet. Stödet till idrotten riktas både till elitidrottenoch till småklubbar som ägnar sig åt motions- ochbreddidrott. ser positivt på näringslivetsstöd till idrotten även om det finns vissa risker, nämligen omsponsringen eller sponsorn skulle övergå från att varastödjande till att vara styrande. Vidare kommer sponsringaldrig att kunna ge något ordentligt ekonomiskt tillskott förde idrotter som upplevs som mindre massmedialt intressanta.Grunden för idrottsrörelsens ekonomi måste vara egnainsatser och stöd från stat, kommuner och landsting.Stödets målsättning bör vara att stimulera d v s ge resurser och möjlighetertill idrottens utövande. Stödet bör således inriktas på investeringar iidrottsanläggningar och på bidrag till ungdomsverksamhet ochledarutbildning. Reglerna för det ekonomiska stödet ska vara enkla, rättvisaoch inriktade på en obyråkratisk hantering.Det lokala aktivitetsstödet, som är det viktigaste systemet för stöd tillidrottsföreningarna, bör bibehållas.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utifrån ensamlad analys utvärdera målen för det statliga stödet till idrotten och föreslånya och tydligare mål för stödet. ser positivt på att ensådan utredning görs.I regeringens budgetförslag för ingår medel för en talangsatsningpå upp till 10 miljoner under förutsättning att näringslivet avsättermotsvarande belopp. Talangutveckling är självklart lovvärt men får intedrabba det ordinarie idrottsstödet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dopningspreparat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att stärka breddidrotten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottsarenors tillgänglighet för människormed funktionsnedsättningar samt om behovet av forskning tillförmån för handikappidrotten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att jämställdhetsarbetet inomidrotten drivs vidare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det aviserade vinstdelningssystemetmåste komma i gång,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om spelberoende, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ideella organisationer bör undantas frånsänkningen av lönebidragsnivån, 310. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mervärdesskatt på ideella föreningar, 411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen på statens bidrag till idrottenoch vikten av att behålla det lokala aktivitetsstödet.Stockholm den 28 oktober 1998Dan ()()()()()()()()()()()()()()()1Yrkande 7 hänvisat till FiU.2Yrkande 8 hänvisat till SoU.3Yrkande 9 hänvisat till AU.4Yrkande 10 hänvisat till SkU.