mot · GM02Sf255 · 1998-10-28 00:00:00 — För att utjämnaskillnaderna vill därför höjagarantibeloppet i föräldraförsäkringen från dagens nivå på 60kr per dag till per dag. De som nugäller som bottennivå för dem som har låg eller ingensjukpenninggrundande inkomst (SGI) har gällt sedan mittenav sjuttiotalet. Det är således inte för tidigt med en ordentliguppräkning av nivån för dem som har det sämst ställt.Ersättningsnivån ska för dem som har högre SGI ängarantibeloppet utgöra av SGI. Denna nivå harKristdemokraterna stått fast vid, även under de årsom regeringen trots fagra vallöften sänkte ersättningsnivåntill av SGI.När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl attdet tydliggörs vilka inkomster som man "försäkrar" och att denna inkomstinte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt.Kristdemokraternaanser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas på ettgenomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning ska vara SGI-grundande.Ett nytt och förbättratvårdnadsbidragFyrpartiregeringen (1991-1994) genomförde flera positivaförändringar på barnomsorgsområdet. Den viktigastereformen var införandet av ett vårdnadsbidrag kopplat tillrätten till tjänstledighet . Det bidrog till att skapa ökadrättvisa mellan olika barnfamiljer och underlätta förföräldrarna att ordna barnomsorgen utifrån sina egna behov.En överväldigande majoritet av småbarnsföräldrarna valdeatt utnyttja de möjligheter som denna reform öppnade.Därför bör vårdnadsbidraget återinföras. Det är en reformsom innebär förbättringar för dem som väljer att utnyttja detutan att någon annan förlorar på det. Vårdnadsbidraget kan ivår modell användas fritt. Antingen för att betala kommunaleller privat barnomsorg eller för att möjliggöra för någon avföräldrarna att förlänga tiden hemma närföräldraförsäkringen upphört. Vårdnadsbidraget skapar ökadrättvisa mellan olika barnfamiljer och ger större valfrihet ochflexibilitet. Det medför ökad kostnadsmässig neutralitetmellan olika barnomsorgsalternativ.Kristdemokraternas förslag: Vårdnadsbidrag utges för barn som har fylltett men inte . Fullt vårdnadsbidrag motsvarar av pris-basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (). Om barnet har plats inom barnomsorg eller enskildbarnomsorg som får bidrag av en kommun är vårdnadsbidraget 7,5 procentav prisbasbeloppet om platsen avser , 5procent av prisbasbeloppet om platsen avser mer än 15 timmarmen och av prisbasbeloppet omplatsen avser men högst . Om sådan plats avsermer än utges inget vårdnadsbidrag.Vårdnadsbidraget föreslås vara skattepliktigt och räknas som intäkt avtjänst enligt kommunalskattelagen. Avdrag för kostnader för barnomsorg fårgöras av den som har uppburit vårdnadsbidrag, om den skattskyldige har för-värvsarbetat eller studerat på minst halvtid. Avdraget begränsas belopps-mässigt till vad som maximalt kan erhållas i vårdnadsbidrag för barnet.Barnomsorgskostnaden ska vara avdragsgill från första kronan. Den omfattasalltså inte av den så kallade 1 000-kronorsregeln i inkomstslaget tjänst.I tabellform skulle vårdnadsbidraget se ut enligt följandenästa år.Tabell 1: (Tid på daghem Vårdnadsbidrag kr/mån )Denna reform finansieras bland annat genom en vissminskning av statsbidraget till kommunerna, som avlastasmotsvarande kostnad för barnomsorgen. Beräkningar visaratt om endast en del av dem som är berättigade atterhålla en subventionerad daghemsplats i stället med hjälp avvårdnadsbidraget ordnar barnomsorgen i egen regi under ettår så betalar reformen sig själv för offentlig sektor. Enytterligare bidragande finansiering är ett slopande av de 90garantidagarna i föräldraförsäkringen, som blir onödiga i ochmed att vårdnadsbidraget införs.Ovanstående förslag till vårdnadsbidrag bygger i väsentliga delar på denlag om vårdnadsbidrag som gällde . Reformen går således att genom-föra omgående. Ett antal förbättringar föreslås jämfört med den tidigareordningen:- Bidraget är beloppsmässigt högre. Det tidigare vårdnadsbidraget (helt)motsvarade av det dåvarande basbeloppet, eller 2 000kronor.- Genom att knyta bidraget till (pris)basbeloppet hålls det reala värdet kon-stant över tiden.- Ytterligare ett steg införs (15 ) när det gäller den tid sombarnen vistas inom offentligt subventionerad barnomsorg. Det innebär attde som arbetar kan få del av ett halvt vårdnadsbidrag. I dettidigare systemet hamnade dessa i 15- till 30-timmarsintervallet och ficksåledes av ett helt vårdnadsbidrag.- Alla barnomsorgskostnader görs avdragsgilla för de barn som omfattasav lagen om vårdnadsbidrag. Det innebär att valfriheten att välja mellanolika omsorgsformer ökar jämfört med den tidigare ordningen däravdragsrätten inte omfattade kostnader för barnomsorg som en kommunfinansierat eller gett bidrag till.Förslaget ska ses som ett första steg mot ökad valfrihet ochen jämnare fördelning av det offentliga stödet tillbarnomsorgen. Den stora fördelen med ovanstående förslagär att det är väl utrett och därmed kan genomföras snabbt. Isamband med ett införande av reformen bör det tillsättas enutredning som får till uppgift att utreda på vilket sättvårdnadsbidragsprincipen kan utvidgas till att omfatta flerbarn och utges lika för alla. Med nuvarande skillnader idaghemstaxornas konstruktion samt statsbidragssystemetskonstruktion är det svårt att överblicka alla konsekvenser avdetta. Grundprincipen bör dock vara att det offentliga stödettill barnfamiljerna i större utsträckning ges direkt till allabarnfamiljer i lika stora belopp och att dessa sedan kan väljade former för barnomsorg som passar dem bäst.Rättvisare bostadsbidrag ochbarnbidragKristdemokraternas förslag: Det allmänna barnbidragetsätts till per barn och månad. höjs detsärskilda bidraget i bostadsbidraget med permånad och barn.De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboendeavskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till 117 000 kronor.Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektive kategori.Vid beräkning av bostadsbidrag räknas vårdnadsbidrag som intäkt avtjänst.Bostadsbidraget har skurits ner kraftigt med Social-demokraterna i regeringsställning. En av försämringarna var att införa indi-viduella inkomstgränser för beräkning av bostadsbidrag. Detta innebär attstaten lägger sig i hur en familj tjänar ihop sin hushållsinkomst. Genom deindividuella inkomstgränserna drabbas de familjer där bara den ena makenförvärvsarbetar, även om förvärvsinkomsterna brutto är lika stora när tvåarbetar. Det betyder exempelvis att ett hushåll som har en förvärvsinkomstpå får väsentligt lägre bostadsbidrag än ett hushåll där denena maken tjänar och den andra (det vill sägatillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten).Vidare har det i bostadsbidraget införts en bostadsbidragsgrundande yta.Det har lett till att många familjer som bor i småhus har mist sitt bostads-bidrag eller fått det kraftigt försämrat. Andra har tvingats flytta till trångalägenheter med hög hyra för att behålla bostadsbidraget ungefär oförändrat.Kristdemokraterna föreslår att den nu gällande ytnormen utökas med 10kvadratmeter i respektive kategori.Anledningen till att vårdnadsbidraget bör räknas som intäkt av tjänst även ibostadsbidraget är att man på detta sätt undviker marginaleffekter som skulleförsämra det privatekonomiska utbytet av att förvärvsarbeta. Vid en samladbedömning av den kristdemokratiska familjepolitikens praktiska utformningär detta naturligt med tanke på de förbättringar som görs i övrigt för demsom har det sämst ekonomiskt ställt.För att få en bättre fördelningspolitisk profil på stödet till barnfamiljernahar i föreslagit att det allmännabarnbidraget sänks med och att de resurser som dåfrigörs i stället går till de barnfamiljer som bäst behöver det. På detta sättkanman säga att man uppnår en inkomstprövning av en del av barnbidraget.Regeringen föreslår preliminärt att barnbidragen ska höjas med 100kronor och barn, och med ytterligare . Dettavillkoras dock mycket tydligt i budgetpropositionen med att den ekonomiskautvecklingen ska bli så god som förutspås. Höjningarna är därför attbetrakta som en osäker viljeinriktning från regeringens sida. Kristdemokra-terna anser att höjda allmänna barnbidrag inte står överst på en priorite-ringslista om resurser i denna storleksordning blir tillgängliga. En sådanhöjning kommer exempelvis inte en socialbidragstagare till del, eftersomsocialbidraget reduceras i samma mån som barnbidraget höjs. För att brytadenna och andra typer av bidragsfällor och bidragsberoende är det väsentligtmer angeläget att sänka inkomstskatterna framför allt för låg- och medel-inkomsttagare. Regeringens föreslagna höjning av barnbidragen avvisasdärför i preliminära beräkning av statens utgifter för år2000 och 2001.Flerbarnstillägg en nödvändighetFlerbarnstillägget återinfördes vilket innebär attvårt krav på denna punkt tillgodosetts. Regeringen harkonstaterat att den fördelningspolitiska analysen avsaneringsprogrammet som gjorts i efterhand visar attflerbarnsfamiljer drabbats hårdare än andra familjetyper. Dethade varit bättre om saneringsåtgärderna hade föregåtts avfördelningspolitiska analyser. Då hade regeringen intebehövt vara efterklok. Men viktigare - berörda familjer hadesluppit den ekonomiska stress som detta ogenomtänktaförslag ledde till.BidragsförskottDen ersattes systemet med bidragsförskottmed ett nytt system, underhållsstöd.Kristdemokraterna stödde grundprinciperna i det nya systemet menvarnade för att det infördes av mycket svår ekonomisk presspå föräldrarna. Regeringen avsåg att uppnå en besparing på 928 miljonerkronor. Enligt prognos blir besparingen bara 370miljoner kronor . Detta tyder på att regeringen inte heller i detta falltillräckligt analyserat konsekvenserna av sitt förslag,Bristen på konsekvensanalyser gjorde att det inte gick att förutseeffekterna för de underhållsskyldiga. I slutskedet av beredningen av ärendetsänkte regeringen grundavdraget på bruttoinkomsten kraftigt från 48 000kronor till . Vi kristdemokrater kände stor oro för konse-kvenserna av detta och underströk därför vikten av snabb uppföljning av denya reglerna med speciell betoning på de fördelningspolitiska effekterna. Detstora antalet beviljade anstånd och ännu större antal tillkommande ansök-ningar om anstånd har troligen orsakats av den senkomna och kraftigasänkningen av grundavdraget. Förbehållsbeloppet bör därför höjas till 48 000kronor.Internationella adoptionerEnligt gällande regler är bidraget till kostnader förinternationella adoptioner per barn. Engenomsnittlig kostnad för adoption är ca 91.000 kronorper barn. Bidraget till de adopterande föräldrarna täckerdärför knappt en fjärdedel av adoptionskostnaden.Kristdemokraterna vill höja detta bidrag till 50 000 kronorper barn.AnslagsförändringarI detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringarsom vill göra i förhållande tillregeringens budgetproposition för . Förslagenredogörs endast översiktligt. Bakgrunden och motiven tillförändringarna redovisas i motionstexten ovan.Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen förUtgiftsområde 18.Allmänna barnbidragKristdemokraterna vill inom ramen för existerandebidragssystem uppnå en behovsprövning av det allmännabarnbidraget genom att det sätts till . De resurser,som då frigörs, förs över till en kraftigförbättring av bostadsbidragen som budgetmässigt återfinnsunder Utgiftsområde 18. Anslag A 1 bör därför justeras nedmed år 1999.FöräldraförsäkringKristdemokraterna vill höja garantibeloppet iföräldraförsäkringen från dagens per dag till 120kronor per dag och återinföra förbarn . De slopas, eftersom deblir onödiga i samband med att vårdnadsbidraget börjargälla från den dag barnet fyller ett år.Vidare anser att den sjukpenninggrundande inkomstenbör beräknas på de senaste två årens inkomster, inklusive semesterersättningoch skattepliktiga förmåner.Anslaget A 2 bör därför justeras ned med för år 1999.UnderhållsstödRegeringens besparingar i underhållsstödet har fått orimligaeffekter. Förbehållsbeloppet i underhållsstödet bör därförhöjas från dagens till 48 000 kronor.Anslaget A 3 bör därför utökas med 250 miljoner kronor.AdoptionsbidragKristdemokraterna vill enligt vad som anförts ovan höjadetta bidrag från dagens till perbarn. För detta ändamål bör anslaget A 4 utökas med 26miljoner kronor för år 1999.VårdnadsbidragKristdemokraterna vill återinföra vårdnadsbidraget med ettantal förbättringar enligt vad som sägs ovan. För dettaändamål bör ett nytt ramanslag föras upp underutgiftsområdet på för år 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om familjen som den grundläggandeenheten i samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föräldrarnas självklara rätt att väljaomsorgsform för sina barn,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att äktenskapet skall prioriteras somsamlevnadsform,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till tre års tjänstledighet isamband med barns födelse, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel arbetstid och job-sharing,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvaliteten inom den kommunalabarnomsorgen, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förskolan, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en familjepolitisk reform,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hemarbetet,10. att hos regeringen begär förslag om införande avvårdnadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts,11. att beslutar om regler för barnbidrag i enlighet medvad i motionen anförts,12. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförtsom underhållsstöd,13. att beslutar om nya regler för internationellaadoptioner i enlighet med vad i motionen anförts,14. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområdeEkonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning:15.Tabell 2: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 25 oktober 1998Alf ()()()()()()1Yrkandena 2, 6 och 7 hänvisade till UbU.2Yrkandena 4 och 5 hänvisade till AU.