ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K325 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K325av ()Kommunala självstyretRegeringen och de politiska företrädarna för och träffade våren1998 en överenskommelse om riktlinjer som bör gälla förden kommunala ekonomin under åren 1998 och 1999.Överenskommelsen är en förlängning av överenskommelsensom slöts 1996. En lag om minskning av det generellastatsbidraget till kommuner och landsting har fattats sominnebär att en kommun som höjer skatten går miste om halvaintäktsökningen genom ett i motsvarande grad minskatstatsbidrag. har kommunerna lämnat en utfästelseom att behålla fast anställd personal. Ekonomisk balans skalluppnås år 2000.Många kommuner har naturligtvis inte behov av att varken höja ellersänka skatten inom överskådlig tid. De har balans i sina intäkter och utgifteroch har en skattenivå som är långsiktigt hållbar. Andra kommuner, som inågon mening kan betecknas som lågskattekommuner, har uppenbaraproblem med att bibehålla den service man vill ge som man vill nåekonomisk balans . I flera fall är detta offensiva kommuner som gjortstora framtidsinvesteringar i äldreomsorg och skola och som självklart pånågra korta år har minskat kommunernas eget kapital. Det har säkert ocksåinneburit en ökad upplåning och försämrad soliditet.Naturligtvis kan man hävda att när man gör en investering på kommunalnivå bör man ha ekonomin med sig. Detta tror jag inte någon kommunal-politiskt aktiv har något att invända mot. Men då måste man även i denenskilda kommunen fullt ut få bestämma över alla kommunala intäkter. Somdet är är det egentligen endast avgiftsintäkterna som man är fri attdisponera över.Den överenskommelse som gäller mellan regeringen och och är oantastbar. Även om deninom kommunsektorn kritiserats så är det mer ett internt problem somnaturligtvis måste lösas inom respektive organisation. Det som emellertidbekymrar mig är att denna typ av överenskommelser begränsar den enskildakommunens rätt att själv bestämma över vissa av dess intäkter. I någonmening "omyndigförklaras" kommunpolitikerna genom de infördabegränsningarna. Kommunpolitikerna får stå till svars inför väljarna för vadde åstadkommit på samma sätt som rikspolitikerna.Jag förstår att inte alla delar min uppfattning att ovanståendeöverenskommelse i praktiken innebär en begränsning av det kommunalasjälvstyret. Men är det så att man varit kommunalpolitisktaktiv och verkligen ansträngt sig för att ge kommuninvånarna den godaservice de efterfrågar som man stått upp för en stram ekonomiskpolitik kombinerad med ett lågt skatteuttag och så låga avgifter som möjligt,så känns det inte bra att i tider av offensiva satsningar få ens möjlighetertillfinansiering beskurna. Jag vill därför att regeringen får i uppdrag att utredaom och i så fall på vilket sätt ovan nämnda överenskommelse har påverkatuppfattningen om det kommunala självstyret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunala självstyret.Stockholm den 27 oktober 1998Lars Wegendal (s)
mot · GM02K327 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K327av m.fl. (v)Kunskapen om våra grundlagarI många länder spelar författningen en levande roll förmänniskorna. De får i skolorna lära sig innehållet igrundlagarna och vad de står för. I några länder hör det tillbaskunskaperna att utantill kunna vissa centrala stycken iförfattningarna.Vi har tyvärr erfarit att kunskaperna om vad som egentligen står i desvenska grundlagarna inte är särskilt breda eller djupa. Skolans undervisningom grundlagarna verkar vara mycket summarisk - eleverna tycks mest fåreda på vilka de är, men mindre få klart för sig vad de innehåller och deprinciper de uttrycker, och i övrigt tycks informationen och diskussionenkring författningen vara sporadisk.Vi menar att kunskaperna om vår författning måste förstärkas. Att vi ihuvudsak har goda och på demokratiska principer uppbyggda grundlagar ärgott, men inte nog. De måste ha en mer påtaglig folklig förankring.Grundlagarna tjänar ju bland annat som ett skydd för medborgarna motmakt- och myndighetsmissbruk. Ett folk som är medvetet om och känner försin författnings innehåll samt omfattar dess principer är ett folk som också ärberett att försvara den.Som ett led i kampen för att försvara och utveckla demokratin är därförgrundlagskunskap en nödvändighet. Det krävs en bred informationsinsats isåväl skolorna som samhället i övrig. Regeringen bör ges i uppdrag att tafram förslag till en sådan informationsinsats. Vi menar att det kan utvecklaen demokratisk insikt, diskussion och medvetenhet som är nödvändigt i entid när demokratiska principer ifrågasätts, antingen öppet eller genomförsåtliga angrepp, ofta sökande sin näring i okunskap om hur vårkonstitution faktiskt är uppbyggd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en informationsinsats omSveriges grundlagar i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()()Gotab, 1998
mot · GM02K329 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K329av andre vice talman m.fl. (v, s, kd, fp, mp)Alkoholfri representationMissbruket av alkohol är ett av de största samhällsproblemeni . Man beräknar att av den svenskabefolkningen har alkoholproblem. Konsekvenserna av dettaär omfattande, inte bara vad gäller resursanvändningen inomsjukvården, utan också vad gäller produktion ocharbetskapacitet.Riksdagen har en omfattande representation med både inhemska ochutländska gäster. står då också som värd vid vissa måltider isamband med dessa besök. Alkohol förekommer framför allt vid utländskabesök.Motiven för representation med alkoholdrycker anses vara att utländskagäster från förväntar sig det. Konsumtionsutvecklingen i desydeuropeiska länderna visar dock att de är de enda länder som klarat av attsänka alkoholkonsumtionen med de som WHO har satt upp som målför . En medvetenhet om alkoholens skadeverkningar och en aktivlagstiftning, i kombination med information om effekten av befolkningenstotala konsumtion, har lett till att konsumtionen av mineralvatten och,framför allt, alkoholfritt öl har ökat i dessa länder.Frankrikes socialminister, som inte är nykterist, försvarade den franskalagen som förbjuder alkoholreklam, när världens största ölproducent hotadeatt via tvinga inför . I denordiska länderna, som har lagar om reklamförbud, försöker man kringgåbestämmelserna avseende reklamförbudet vid t.ex. stora idrottsarrangemang,som i ishockey. Detta innebär att medan länder i södra visaråterhållsamhet, så viker de nordiska länderna undan för alkoholprodu-centernas påtryckningar.Skälen till att en person inte vill förtära alkohol kan variera, alltifrån är nykterist till att man, p.g.a. bilkörning, arbetsuppgifter i yrkeslivet,utövande av idrotts- eller friluftsaktiviteter m.m., inte vill dricka alkohol-drycker för stunden eller under en längre tid.Den offentliga representationen kritiseras ofta av allmänheten, särskilt näralkohol förekommer. Det anses stötande att politiker, och andra grupper isamhället som har höga inkomster, dessutom i representationssammanhangofta bjuds på måltider där alkohol i olika former förekommer. Detta gällersåväl företag som statliga eller kommunala bolag och myndigheter.Riksdagen skulle kunna vara föregångare i det offentliga livet med attinföra alkoholfri representation i alla de sammanhang där står somvärd. bör också rekommendera statliga och kommunala bolag,myndigheter och förvaltningar, att helt avstå från, eller kraftigt minskatillgången på, alkohol vid representation.Det finns både i handeln och i systembolagets butiker ett bra urval avlämpliga drycker och Föreningen har ett batteri av goda råd förden som vill ordna festliga måltider.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholfri representation.Stockholm den 23 oktober 1998Eva ()()()()()
mot · GM02K331 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K331av och ()Tillgång till lokalsändningar i glesbygdI gäller inte TV för alla på lika villkor. TV 4uppfyller det nationella mål som förhandlats fram medregeringen genom att av hushållen i riket kan seTV 4 via TV-sändare. av landets hushåll innebäratt täckningen är betydligt sämre i de glest befolkade delarnaav landet. I är stora delar av befolkningenhänvisade till parabol för att kunna se , vilket innebäratt man har tillgång till lokala , men inte tillde lokala sändningarna i det egna länet.Större delen av Åre kommun och nästan hela kommun liggerutom räckhåll för TV 4-sändare, liksom också stora delar av kommunoch områden i kommun ligger utanför en radie om frånSvegssändaren.Utbyggnad av TV 4-sändare är nödvändig så att även större delen avhushållen i de glest befolkade delarna av landet får tillgång till lokala TV 4-sändningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgång till lokala TV 4-sändningar för större delen av hushållen ide glest befolkade delarna av landet.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02K332 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K332av ()BudgetprocessenBudgetprocessen med kalenderår som budgetår, i direktanslutning till riksdagsvalet blev med all önskvärd tydlighetbåde mer komplicerad och komprimerad än vad lagstiftarnakanske anat. Detta omvittnas av flera ledandepartiföreträdare. Än mer komplicerade hade följderna blivitom vi också fått ett regeringsskifte.För de nyvalda riksdagsledamöterna blev det, i vart fall enligt min mening,också mycket komprimerat, eftersom vi måste lära oss många nyarutiner, system och elektronisk kommunikationskonst. Därtill förväntas viinhämta kunskaper om tidigare avgivna motioner i ämnesområden somintresserar oss eller angår vår bygd, ta erforderliga kontakter och diskuterafrågor med ledamotskollegor eller utskottsordföranden. Allt skall ske påfjorton dagar. Detta är närmast orimligt och absolut inte tillfredsställande. Änsvårare hade det blivit om ett nytt parti tagit säte i , vilketfaktiskthar hänt under enkammarriksdagens tid.Tidigare kunde nyvalda ledamöter skola in sig underhöstmånaderna under indirekt mentorskap av mer erfarna ledamöter innanbudgetpropositionen förelades . Då var de nyvalda ledamöternabättre inskolade och mer erfarna att aktivt delta i den viktigaste delen avriksdagsarbetet - budgetbehandlingen.Såtillvida nu inte kan förlägga antingen valdagen elleråterinföra det förutvarande budgetårssystemet borde sådana justeringar avsjälva budgetprocessen göras att ledamöter åtminstone gavs 4-6veckors hanteringstid med åtföljande förlängd motionstid. Om detta leder tillatt budgetåret förskjuts en månad just år efter valår torde en förlängning avinnevarande budgetår med vissa övergångsregler vara möjlig att genomföra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängd budgethantering och motionstid i anslutning till valår.Stockholm den 28 oktober 1998Kenth ()
mot · GM02K335 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K335av de ()Årsredovisning och ansvarsfrihetEnligt kommunallagens kapitel 8 paragraf 20 framgår det att"Årsredovisningen skall godkännas av fullmäktige. Det börinte ske innan fullmäktige enligt 9 kap. 16 § andra stycketbeslutat om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. "Den föreskrivna ordningen att fullmäktige först skall bevilja ansvarsfrihetoch sedan godkänna årsredovisningen ter sig märklig. Även om nu fullmäk-tige enligt 9 kap. 16 § inhämtat förklaringar över de anmärkningar som kanha framställts i revisionsberättelsen så innebär detta inte med automatik attfullmäktige godtar förklaringarna.Det vore en mera logisk ordning om fullmäktige först beslutar omårsredovisningen och sedan om ansvarsfriheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ikommunallagen att behandlingsordningen mellan årsredovisning ochansvarsfrihet ändras i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02K337 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K337av och ()Inrättandet av ett utredningsdepartementRationalisering avutredningsväsendetPå grund av den nya budgetprocessen, där utgiftstakenfastställs i taget, tvingas regeringen ibudgetpropositionens olika delar hänskjuta frågor till olikautredningar för att varken budgettaken eller marknadenstilltro till den förda ekonomiska politiken ska rubbas medhöjd ränta som följd. Regeringen hänvisar också i flerafrågor till sittande utredningar. Till detta kommer ett antalutredningar som kommer att föreslås i årets motionsflora.Innan en utredning kan tillsättas måste utredningsdirektivutredas liksom vilka organisationer och ledamöter som skallingå i utredningen. har det framförts kritik mot deutredningar som görs av bl.a. Vi delarden kritiken. De utredningar och underlag som görs för bl.a.budgetpropositioner genomförs i all hast. Många gångersaknas därför verklighetsanknytning. Förhållanden somborde ha tagits med som självklara och som påverkarutredningen "glöms" bort.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen givit regeringen till känna att deninför varje förändring i socialförsäkringarna ska göra en fördelningspolitiskkonsekvensanalys. Regeringen har ännu inte genomfört detta uppdrag. Attutveckla ett sådant instrument och utföra dessa konsekvensanalyser voreytterligare en lämplig uppgift för ett utredningsdepartement.Att samla alla utredningar under ett tak i ett utredningsdepartement skulleinnebära besparingar genom att kvaliteten på utredningarna skulle bli jämnoch det skulle därför inte bli nödvändigt med så många fortsatta utredningar.Det vore det därför enligt vår åsikt bra att regeringen utreder möjligheternatill att samla alla utredningar under ett tak i ett utredningsdepartement.Vi förutsätter att regeringen i utredningen uppfyller kommittédirektiv1994:24 om Direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare attredovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om inrättandet av ettutredningsdepartement.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()()
mot · GM02K338 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K338av ()Kommuners domstolstrotsI kommuner och landsting pågår lag- och domstolstrots. Densom till exempel söker bistånd enligt socialtjänstlagen(1980:620) eller en insats enligt lag (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) kan inte förutsesocialnämndens beslut och även om han eller hon efter ettöverklagande får rätt i domstol är det inte alls säkert attdomen verkställs. Rättssäkerheten är därmed satt ur spel.Kommuner och landsting stöder sitt agerande på principenom kommunalt självstyre. De anser att varje kommun eftersina förutsättningar och gällande politiska normer själv skallfå bestämma storleken på socialbidrag. Under de senasteåren har trotset uppmärksammats särskilt vid några tillfällen.Hovrätten i och fann 1995 att en nämnd iOlofström gjort sig skyldig till domstolstrots när den inteverkställde en länsrättsdom om ekonomiskt bistånd ochSocialstyrelsen redovisade ett stort antal inte verkställdadomar samt lagtrots i sin slutrapport över uppföljningen avhandikappreformen från 1994.Lokaldemokratikommittén (SOU 1993:109), som utredde problemet medlag- och domstolstrots, slog fast att vägen via egentligen inte ärframkomlig, främst ur demokratisynpunkt. Redan existerande svårighetermed att rekrytera förtroendevalda förstärks. Kommittén kom med någraförslag till sanktioner, men förslagen kritiserades kraftigt av samtligaremissinstanser varpå utredningen lades i malpåse. Trotset har också utanframgång utretts av (Ds 1995:27). Självklart måste detfinnas en bestämmelse om tjänstefel, och det är ingen bra lösning att låtaenskilda förtroendevalda bli ansvariga för att kommuner och landsting inteprioriterar i verksamheten så att lagar och domar kan efterlevas.Påtryckningarna bör i första hand riktas mot kommuner och landsting i sinhelhet. På så vis skapas bättre förutsättningar för att verksamheten i kommu-ner och landsting bedrivs i enlighet med vad var och en har rätt att begära,det vill säga att kommuner och landsting följer lagar och praxis. Det börutredas om ett allmänt införande av sanktioner mot kommuner och landstingsom inte följer domstolsutslag. Sanktioner i form av ett högt vite medkommuner och landsting som adressater är förmodligen den enda sanktionsom kan få kommuner och landsting att göra nödvändiga prioriteringar föratt säkerställa människors rätt, när domstolen funnit att lagen ger dem dennarätt. Vitesbeloppet bör vida överstiga kostnaden för den inte verkställdaåtgärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lag- och domstolstrots.Stockholm den 27 oktober 1998Lena ()
mot · GM02K339 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K339av ()Digital valkrets har röstberättigade utlandssvenskar efterlysten egen valkrets, där de skulle kunna utöva sin rösträtt ochvälja mellan kandidater som företräder deras intressen. Medden utveckling vi kan se framför oss, med större inslag avpersonval och med ökad politisk aktivitet från olikakandidater, kommer de utlandssvenska väljarnas anknytningtill den svenska valkrets, där de enligt nuvarande regler kanutöva sin rösträtt att bli allt mindre.Vid det tyska förbundsdagsvalet inrättades en digital valkrets.17 000 tyskar deltog i valet över Internet, varav en tredjedel ute i världen.Det största tekniska problemet var valhemligheten. IP-adressen i det elektro-niska brevet som utgjorde valsedeln dokumenterades i protokollen. Ävendetta problem förväntas kunna lösas inom det närmaste året.Regeringen bör använda tiden fram till nästa val för att utreda de formellaoch tekniska möjligheterna att skapa en digital valkrets för utlandssvenskar,med egen mandattilldelning och egna kandidater.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en digital valkrets för utlandssvenskar.Stockholm den 28 oktober 1998Jan ()
mot · GM02K341 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K341av Per m.fl. (m)och partistödetUtgiftsområde 1. RiketsstyrelseMinskat stöd till politiska partierDe politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla ien demokrati.Avgörande för väljarnas förtroende för politiska partier är att partierna kanleva upp till väljarnas förväntningar och att de har hela sin lojalitet hos denvalmanskår som röstat fram partierna. Detta förutsätter att partierna förmårhålla sig oberoende gentemot alla särintressen. I annat fall finns risk för attsärintressen indirekt tar över och styr det politiska skeendet i vårt land istället för partierna själva. Detta kan ytterst drabba förtroendet fördemokratin som sådan. Inte heller bör partierna vara beroende av stöd frånden offentliga sektorn.Sveriges ansträngda ekonomi ställer dessutom krav på återhållsamhet medde offentliga utgifterna. Detta gäller i princip alla områden och således ävenstödet till de politiska partierna.I partistödet ligger även en inte oväsentlig konserverande effekt då detutgår endast till partier som har nått en viss andel av rösterna iriksdagsvalet.Det är visserligen en rimlig avvägning att ett parti skall ha stöd hos en vissandel av valmanskåren för att få del av det statliga stödet. Å andra sidanmedför det betydande olägenheter för de nya partier som försöker ta sig in iriksdagen att inte kunna delta i valen på samma villkor och med liknandeekonomiska resurser som de etablerade partierna.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en engångsvis sänkning avanslaget för partistöd med . Moderata samlingspartiet harunder en följd av år krävt att partistödet skall minskas och reformeras.Av den anledningen har vi tidigare krävt att partistödet minskas till entredjedel av det nuvarande, ett krav som vi nu håller fast vid.Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår Moderata samlingspartiet attpartistödet minskas till en tredjedel av det nuvarande ordinarie anslaget frånoch med 1999, vilket innebär en neddragning med 91.500.000 kronor för1999 och därefter en årlig besparing på 96.800.000 kronor för åren 2000 och2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att för beslutar anslå förutgiftsområde 1 anslag C 4 Stöd till politiska partier.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()()()()()()()()
mot · GM02K342 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K342av ()Återupprätta dureformenNiandet börjar bli på modet igen. För oss som har ålderninne att ha varit med när dureformen genomfördes känns detmycket avigt. Jag minns själv hur skönt det var att slippafundera på du, ni eller omskrivning. Måtte vi inte få dettillbaka!Niandet upplevs av många unga som artigt. I butiker, taxi och till och medi möts man av det. Det är förfärligt! Ni är pluralformen av du,inget annat för mig och jag blir stött av detta nya niande. Dessutom skapardet ett onödigt avstånd mellan människor. Jag vet inte hur dureformengenomfördes, i mitt minne dyker dock namnet upp. Men beslut?Ett är dock klart. Dureformen behöver återupprättas!Det är möjligt att detta inte är något kan fatta beslut om, men häri huset borde vi föregå med gott exempel och ta bort niandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att återupprätta dureformen, åtminstone iriksdagshuset.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02K343 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K343av m.fl. (s)Uppföljning av nya bestämmelser i vallagenNär möjligheten till personval infördes slopadesmöjligheterna till att stryka enskilda namn på valsedlarna.Ett positivt ställningstagande skulle ersätta tidigarestrykningar på valsedeln.Erfarenheterna från årets valrörelse visar att det finns många väljare, somfortfarande vill ha möjligheten att göra den markering, som strykningarnainnebar. Man har ofta varit väl medveten om att strykningen oftast är mer aven symbolisk handling, men har ändå velat stryka någon/några kandidater påen lista, som man i övrigt bejakar. Strykningarna har också varit en signal tilloss som enskilda kandidater oavsett vi själva uppfattat dem som rättvisa ellerorättvisa.När nu personvalet kommer att följas upp anser jag det angeläget attutredaren ges direktiv att också studera förutsättningarna för att återinföramöjligheterna att stryka enskilda namn på valsedlarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av möjligheterna att återinföra möjligheterna attstryka enskilda namn på valsedlar i allmänna val.Stockholm den 24 oktober 1998Inger ()()()()()