mot · GL02Fi19 · 1998-04-29 00:00:00 — En successivt ökande kvinnlig förvärvsfrekvens kommer att ställa krav på fler jobb. De riktlinjer som EU-länderna successivt enats om för att öka sysselsättning och minska arbetslöshet utgör en god grund för varje land att utforma sin politik. Sysselsättningspolitiken inom EU handlar inte om att bedriva något slags samordnad stimulanspolitik. Erfarenheterna visar att detta inte fungerar. Det handlar i stället om en ram inom vilken varje land kan utforma den politik som man finner mest effektiv. Man har dock enats om vilka huvuddragen i en sådan politik rimligen bör vara. De är att förbättra anställbarheten, att utveckla företagarandan, att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga och att stärka jämställdhetspolitiken. Den politik vi här redovisat ligger väl i linje med dessa riktlinjer. befinner sig i en konjunkturuppgång. sedan den tillträdde har regeringen spått en konjunkturuppgång. Som vi redan konstaterat blir detta sant förr eller . Det tycks gälla i viss utsträckning . Det kan därför tänkas att regeringens tillväxtprognos om kommer att visa sig vara i stort sett riktig. Den europeiska konjunkturuppgången bidrar självfallet. Exporttillväxten blir ändå lägre än 1997 därför att Asienkrisens effekter på världshandeln kommer att visa sig efterhand. Den räntenedgång vi haft i omvärlden, och även i , stimulerar hushållens konsumtionsbenägenhet. Det kan därför tänkas att den privata konsumtionen kommer att växa ungefär i den takt regeringen antagit, 2,. Däremot kan man sätta frågetecken för andra inslag i prognosen. Enligt regeringen skulle investeringarna öka efter en nedgång 1997. Omsvängningen gäller både näringslivet, bostadsbyggandet och myndigheternas investeringar. Näringslivets investeringar påverkas av osäkerheten om följderna av Asienkrisen, de allmänna vinstutsikterna och av osäkerhet om relationer till EMU-området. Bostadsbyggandet har förutspåtts öka medan verkligheten inneburit en mycket låg nivå. Det kan tänkas att de stigande priserna kommer att medföra ett ökat byggande, men när detta kommer är osäkert. Myndigheternas investeringar har visat sig notoriskt svårprognoserade. Inget talar för att regeringen nu har bättre prognosinstrument. En komplikation är att den svårighet att nyanställa som redan visar sig i högt antal obesatta lediga platser kan senarelägga investeringar. Regeringen antar nu att den offentliga verksamheten ska växa av minskningar. Det kan tänkas att de politiska ambitionerna i kommuner och landsting är så starka ett valår att detta blir fallet. Men tecknen på att den offentliga konsumtionen skulle öka är svaga. Det finns således ett antal osäkerheter om huruvida regeringens prognos kommer att stämma eller ej. Vi kan dock inte utesluta att det blir så och har därför valt att inte avvika i våra antaganden om de ekonomiska förutsättningarna. För är vi dock uttalat skeptiska mot regeringens prognos. Den innehåller en kombination av stark tillväxt, låga löneökningar, goda offentliga finanser, ett stort bytesbalansöverskott och oförändrad valutakurs som inte förefaller särskilt sannolik som helhet. Skulle de positiva finansiella delarna av prognosen slå in torde det dra upp valutakursen och därmed försämra konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Den arbetsmarknadsutveckling regeringen antar kan leda till högre löneökningar, inflationstendenser, höjda räntor och som följd sämre tillväxt och sysselsättning. Som vi redan konstaterat är det troligt att konjunkturen mattas av . Regeringen antar i stället en alldeles speciell extra konjunkturuppgång , just det år regeringens arbetslöshetsmål skall uppfyllas. Det finns ingen trovärdighet i en sådan prognos. Det är snarare troligt att konjunkturen dämpas som utgiftsramarna skall avse. Vår strategi är dels att både av långsiktiga skäl och kortsiktiga säkerhetsskäl sätta lägre utgiftsramar än regeringen, dels att föreslå en politik som gör det mera troligt att tillväxttal av den storlek regeringen antagit kan bli verklighet. Vi skapar dels marginaler i de offentliga finanserna, dels lägger vi genom en helt annorlunda ekonomisk politik grunden för en god och uthållig tillväxt. Vi konstaterar att regeringen , ett valår, praktiskt taget ätit upp alla marginaler till utgiftsramen. Kvar finns bara beräknade , en marginal på 0,till statens utgiftstak. Hela den ursprungliga budgeteringsmarginalen på är därmed uppäten, utom de 900 miljonerna. Avsikten med det nya budgetsystemet var inte att budgeteringsmarginalen skulle användas i en konjunkturuppgång inte ens ett valår! Budgeteringsmarginalen har minskat från ursprungliga till 6, tre fjärdedelar har således försvunnit, . Detta har således skett trots att har industrivärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser och att konjunkturuppgången är en viktig förklaring till förbättringen. Trots detta har marginalerna förbrukats. Internationella organisationer som IMF och har påpekat att har osedvanligt stort beroende av konjunkturen när det gäller offentliga underskott. Denna konjunkturkänslighet tonas ner i vårpropositionen. Regeringen har låtit göra kalkyler som ska visa att denna konjunkturkänslighet inte är så stor. Men man bortser då från att det är en del av den reguljära svenska ekonomiska politiken att möta lågkonjunkturer med utbyggd arbetsmarknadspolitik. Regeringens kalkyler stämmer om man kan göra troligt att nästa lågkonjunktur inte kommer att leda till ökade arbetsmarknadspolitiska utgifter. Regeringen har vidare förutsatt att kommunerna anpassar sin verksamhet till de sämre förutsättningarna. Kommunerna skulle t.ex. inte dra på sig ökade utgifter för åtgärder och socialbidrag. Det är således rimligt att räkna med att kommer att möta en konjunkturavmattning påspädd med att regeringens politik eller brist på politik medför att står sämre rustat än vad det gjort om den borgerliga politiken fått fortsätta. En för hög skattenivå, en hårt reglerad offentlig sektor och en illa fungerande arbetsmarknad medför att fulla kapacitet inte utnyttjas på rätt sätt. Hela den ekonomiska politiken måste inriktas på att få bort dessa onödiga hinder som lagts i vår väg. Det är först med en väsentligt annorlunda politik som denna utveckling kan brytas. Grunden för EU-samarbetet är fredssträvan. Ett ytterligare steg på den vägen kommer att tas när länderna bakom den forna järnridån blir medlemmar i . Detta är den stora, långsiktiga framtidsfrågan. Den processen kommer att ske stegvis och kommer att ta tid men är oerhört viktig för alla folk. Det kommer inte att bli enkelt och kommer att medföra svårigheter både för folken i öst och i de forna västländerna. Men skälen för en utvidgning är överväldigande. Ett område som är i stort behov av reformering är den gemensamma jordbrukspolitiken CAP. Utvidgningen innebär ett utmärkt tillfälle att reformera jordbrukspolitiken och strukturfonderna. inser att en gemensam EU-politik på jordbruksområdet är nödvändig men har dels framhållit att visionen och slutmålet även på detta område bör vara en fri världsmarknad, dels att delar av jordbrukspolitiken borde kunna återföras till respektive medlemsland. Vi förespråkar alltså en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Som allt företagande kräver även jordbruket långsiktighet och tydliga regler. Kvoter, regleringar och omständlig administration underlättar inte företagandet. Vi beklagar att Amsterdamfördraget inte löste de frågor som måste lösas inför en utvidgning. Det gäller bl.a. beslutsformerna. Amsterdamfördragets riktlinjer för sysselsättningspolitiken utgör dock en god ram för den nationella politiken. problem är här inte att EU:s riktlinjer sätter några gränser utan att regeringen inte vill använda de effektiva medel som står till buds för att öka sysselsättningen sänkta skatter på arbete. säger ja till . Den fria rörligheten är både en liberal grundtanke och en viktig EU-princip. Den personliga integriteten måste väga tungt i det fortsatta samarbetet, t ex vad gäller det informationsutbyte som kommer att ske mellan medlemstaterna genom datasystemet Schegens informationssystem (SIS). Vidare vill att EU utvecklar en gemensam asylpolitik. Kriget i det har visat på behovet av en gemensam europeisk flyktingpolitik. En mycket näraliggande samarbetsfråga i är införandet av den gemensamma valutan, euron. fattar ledare det historiska beslutet att elva av våra europeiska grannländer inför en gemensam valuta. Då öppnas ett nytt skede i politiska och ekonomiska historia. Vi europavänner glädjer oss åt att ännu en mur mellan länder rivs, att länder och folk tvinnas samman i ett ömsesidigt beroende och samarbete, och att gemensamma pengar snart kan användas över större delen av . Vi europavänner i är självklart besvikna över att regeringspartiets inre splittring har medfört att regeringen ställt utanför euron och i detta viktiga avseende förvisat till platsen som ett europeiskt åskådarland. Socialdemokraterna driver dessvärre europapolitik med grundinställningen att plocka russinen ur kakan och att ligga lågt för att undvika fördjupade sprickor inom det egna partiet. När dagens socialdemokrater sjunger Internationalen på första maj syftar texten enbart på området mellan Treriksröset och Smygehuk. Att välja utanförskapet har av den finska regeringen i en skrivelse till den finska betecknats som att göra sig till ett undantagsland: "Ett utanförskap, med ställningen av undantagsland, skulle oundvikligen öka osäkerheten ". Ett sådant utanförskap ville den finska regeringen inte välja, men det är just detta som den gjort. Istället för att söka kompensera för vårt geografiska läge genom medlemskap i euron väljer Socialdemokraterna att ställa utanför. Istället för att ta ett steg mot centrum av och öka vårt inflytande mäler Socialdemokraterna ut ur den europeiska familjens gemenskap. Vi riskerar därmed att förlora i inflytande även på andra områden, i frågor som kanske känns mycket viktiga för oss. Vi riskerar att bli ett undantagsland inte bara ekonomiskt utan även politiskt. fanns två grundläggande debatter beträffande euron. För det första: är EMU bra eller dåligt för ? Den debatten kan nu anses över i och med det stundande beslutet om elva länders deltagande från start . EMU kommer att genomföras. För det andra har frågan gällt om euron är bra eller dålig för , givet att de andra elva länderna nu börjar med den gemensamma valutan . För skull bör man koncentrera sig på vad bör göra när euron införs 1999. Det är tre risker inom det ekonomiska området som bör lyftas fram: risken för ökad instabilitet på de svenska valuta- och räntemarknaderna, risken för ökad investeringsflykt och kostnaderna i form av en högre ränta. Vi kan komma att se snabba svängningar vad gäller valutakursen. Det finns en viss efterfrågan på riskfyllda spekulativa placeringar på valutamarknaderna. De är utspridda över ett antal valutor i . 1999 tar man bort tio valutor. Då kommer denna efterfrågan på spekulativa placeringar att koncentreras på ett färre antal valutor. En av dessa kvarstående valutor är den marginella svenska kronan. Det finns en risk för att vi får en orolig situation med en fladdrig växelkurs när euron införts. Detta må vara bra för spekulanterna, men det är inte bra för oss som bor och verkar i . Slutsatsen för jobben är att vid ett utanförskap kan komma att få en mer svårhanterad lönebildning, en ökad risk för utslagning av produktion, och därmed en ökad risk för färre riktiga jobb. För företagen är slutsatsen att det kommer att bli svårare att bedriva utrikeshandel, svårare att sätta rätta löner och priser, och svårare att undvika valutaförluster. Slutsatsen för investerarna är att blir ett mindre attraktivt land att lokalisera verksamhet till. Nackdelarna gäller särskilt småföretagen. För dessa innebär valutasäkring och valutakunskap en hög fast kostnad med tanke på företagens storlek. Därför är svenskt eurodeltagande särskilt viktigt för småföretag. Vi i som verkligen menar allvar med att vilja skapa ett bättre företagsklimat i , inte minst för småföretagen, finner det därför naturligt att förorda ett medlemskap i euron. Det som den finska regeringen sett som det viktigaste ekonomiska argumentet för inträde i euron har just varit att man vill undvika att hamna i en instabil ekonomisk situation. I den ovannämnda skrivelsen från den finska regeringen till sägs också: Säkerställandet av pris- och valutakursstabilitet och den nytta som detta leder till för tillväxten, sysselsättningen och strukturen i form av lägre räntor, är enligt regeringen den största konkreta nytta som skulle kunna utvinna ur den ekonomiska och monetära unionen. Det som är sanning för , för den finska regeringen, för finska företag och finska löntagare gäller rimligen också i verklighetens , men tydligen inte i Socialdemokraternas. Den andra frågan är den ökade risken för investeringsflykt. Sannolikt klarar de stora företagen av att står utanför, de kan flytta. Men de anställda kan inte flytta, och vi i klarar inte heller våra offentliga budgetar och beslutade välfärdsåtaganden om företagen börjar flytta ut. Man kan lägga märke till att frågan om investeringsflykt inte blev särskilt analyserad i Calmforsrapporten. Man tog i den utredningen inte annat än i förbigående upp den ökade risken för investeringsflykt. kan naturligtvis motverka risken för ökad investeringsflykt genom att på olika sätt kompensera företagen. Då får vi förmodligen gå in för lägre löner, lägre kapitalskatt och t.ex. lägre krav på miljön. Vi liberaler vill inte arbeta med sådana kompensationer. Slutsatsen är att om man vill ha en politik som är inriktad på goda löner, att vi själva skall bestämma vår skattepolitik, och att vi skall behålla höga miljökrav, då är det lättare att uppfylla de målen som medlem av euroområdet. Den tredje ekonomiska aspekten är räntekostnaden, räntemarginalen. ligger den strax under en halv procent. Till detta kommer att nu på sin tröskel får en obligationsmarknad som sannolikt är världens största, euromarknaden. Den kommer att få ett djup, en effektivitet, och en likviditet som är bättre än den amerikanska. Det gör att räntorna på denna marknad kan bli särskilt låga. EMU löser inte arbetslöshetens problem. Men som sagts ovan så innebär utanförskapet en ökad risk för instabilitet, för felbedömningar när löner och priser skall sättas och därmed en större risk för utslagning av jobb. Om skall kunna lösa arbetslöshetens problem är det viktigt med en stabil ekonomisk-politisk miljö i . Det gör det lättare för beslutsfattarna att koncentrera sig på frågan om jobben och inte upptas av akuta krisproblem. Genom att stå utanför euron nekar vi oss själva den stabiliteten till förmån för möjligheten att depreciera valutan, än en gång. Det är det budskapet som regeringen sänder till vår omvärld. bör gå med i eurosamarbetet . bör gå med i , det valutasamarbete som föregår ett euromedlemskap. Detta kan vara ett första steg på vägen till euron men innebär framför allt att vi återfår den förlorade handlingsfriheten i frågan om svenskt euromedlemskap. Vi kommer för vår del som liberaler att söka informera i om euron och om vår slutsats att bör gå med så fort som möjligt. I det uppkomna politiska läget inser vi att inte blir medlem i första omgången. Tiden framöver bör därför ägnas åt intensiv opinionsbildning, inte minst som en del i valrörelsen . Vi kommer att upplysa svenska folket om innebörden av eurons tillkomst, om våra europeiska grannländers beslut att samarbeta mer, och om Socialdemokraternas beslut att samarbeta mindre. Vi är övertygade om att nackdelarna med utanförskapet kommer att märkas redan före valet och att den nödvändiga folkliga förankringen av en ansökan om medlemskap får åstadkommas genom en folkomröstning. 1111 Inkomstskatt fysiska personer fullföljer skattereformen och hävdar principen om hälften kvar. Vi avvisar följaktligen införandet av den nya värnskatten. Med tanke på behovet av normalt, icke subventionerat, riskkapital till produktion av varor och tjänster vill avskaffa dubbelbeskattningen av aktier och andelar i aktiefonder. Beskattningen av riskkapital skall inte längre vara hårdare än beskattningen av vanligt passivt banksparande. Att den som sparar med ett visst risktagande, som i aktier och andelar i aktiefonder, skall straffas skattemässigt för detta är galet. Vi vill även höja avdragsrätten i skattesystemet för pensionssparande. 1121 Inkomstskatt juridiska personer. vill införa en reformerad, enklare och lägre skatt på fåmansbolag. För att skapa förutsättningar för fler riktiga jobb sänks arbetsgivaravgifterna i privat tjänsteproduktion med 12 mdr kr , 14 mdr kr och 16 mdr kr . Vi anser till skillnad från regeringen att det finns ett samband mellan pris/lön på arbete och efterfrågan på arbete. Ju lägre kostnad för att anställa och behålla arbetskraft, desto fler anställda i riktiga jobb. Regeringen har i andra sammanhang också accepterat att det finns ett samband mellan pris och efterfrågad volym. Det aktuella exemplet är naturligtvis cigarettskatten där själva motivet är att göra svarta smuggelcigaretter vita, och att ett lägre pris på legalt såld tobak skall leda till ökad konsumtion av legalt inköpt tobak. Regeringen har även i andra sammanhang accepterat relationen pris/volym: att högre bensinskatt leder till mindre bensinförsäljning, att högre alkoholskatt leder till mindre (legal) alkoholförsäljning, att lägre skatt på utländska experter leder till fler sådana experter på svensk botten, att lägre ölskatt leder till större ölförsäljning (i ), osv. Sänkningen av arbetsgivaravgiften görs på ett mellan privat, primärkommunal och sekundärkommunal sektor konkurrensneutralt sätt genom att en lägre kostnad för kommuner kvittas gentemot staten genom att i motsvarande mån och enligt finansieringsprincipen statsbidragen justeras. vill för jobbens och hårt belastade hushålls skull och inte minst mot bakgrund av debatten om svart och vitt arbete dessutom sänka beskattningen av hushållstjänster att göra svarta tjänster vita! till en uppskattad kostnad av ca 1,6 mdr kr i fortvarighetstillståndet och ca 1 mdr kr under första årets infasning av det nya systemet. Fastighetsskatten har stigit mycket snabbt och många människor har fått stora problem att klara den höga skattenivån. vill sänka denna skatt för både småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus. Denna skattesänkning bör därför slå igenom i lägre hyror. För särskilt utsatta områden med t ex snabb stegring av taxeringsvärden på grund av köpstarka sommargäster, bör skatten mildras särskilt. Även den sänkta och 2001 helt avskaffade förmögenhetsskatten mildrar skattebelastningen på fastighetsägare (se nedan). För att stödja de sk krisårgångarna föreslår vi återigen att man skjuter på införandet av fastighetsskatt för dessa årgångar i enlighet med vår motion med anledning av regeringens tidigare lagda bostadspolitiska proposition. Fribeloppet för förmögenhetsskatt höjs . Det gör t ex att de allra flesta med ett normalt småhus bör undgå förmögenhetsskatt. Sambeskattningen av förmögenhet bör dessutom helt slopas, inte minst av jämställdhetsskäl. Vi vill även återföra värderingen av aktier till av marknadsvärdet vid förmögenhetstaxeringen. F o m bör förmögenhetsskatten vara helt avskaffad. Det djupt skadliga beslutet att tvinga företagare att betala in moms innan inkomsten från en försäljning ens uppstått återtas. 1424 Tobaksskatt, m m Trots de problem med nuvarande nivå på tobaksskatten som anförs i propositionen bör nivån behållas av folkhälsoskäl. vill att tobaksskatten skall ses som ett instrument i arbetet för en bättre folkhälsa, och vi vill framför allt peka på ungdomars belagt höga känslighet för priset på tobak. Vi vill skydda folkhälsan snarare än skattebasen, som dessvärre förefaller vara regeringens primära drivkraft. Vi välkomnar förslaget om ökade insatser från tullens sida. Det är rimligt att förändra skattens konstruktion så att handeln får starkare incitament att pressa sina kostnader i olika led detaljist, grossist och import utan att den samlade nivån för skattesatsen för den skull sänks. Det ankommer på regeringen att återkomma med den tekniska utformningen av ett sådant förslag. Vi uppskattar att med vårt förslag skatteintäkterna blir ca högre än i regeringens förslag. Vi avvisar regeringens förslag att ta bort prisindexeringen av tobaksskatten och skatten på alkohol. Vi tillgodoräknar oss dock inget materiellt för detta i vårt budgetalternativ. I utgiftsområdet finns anslag bland annat till presstöd och partistöd, som föreslår minskas med 300 resp. . Enligt vår uppfattning bör också huvudregeln vara den att tillgängliga radiofrekvenser skall bjudas ut på marknaden och säljas genom någon form av auktions- eller anbudsförfarande. Denna försäljningsintäkt för staten uppskattad till påverkar dock inte utgiftsområdet. Vi yrkar på att en svensk sk inrättas, med syfte att genomföra en samlad och rättssäker genomlysning av den svenska säkerhetstjänstens arbete . För det ändamålet anslår vi . UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vi föreslår att förs från UO2 till UO4 Rättskydd för att stärka kampen mot den MC-relaterade brottsligheten. Vidare motsätter vi oss genomförandet av Folk- och bostadsräkningen , varför utgiftsramen kan minskas med motsvarande belopp. anser att om ingen annan lösning aktualiseras när utskottbehandlingen går mot sitt slut, bör få i uppdrag att kontrollera att den extra höjning av statsbidragen till kommuner och landsting, som föreslås i denna proposition, används till vården och skolan. Utgiftsområdet bör i så fall för detta ändamål tillföras . Vi anser att insatserna mot såväl den ekonomiska brottsligheten som missbruk av bidragssystemen måste skärpas. har uppskattat skatteundandragandet till mellan av de sammanlagda skatteinkomsterna, eller . Bara momsfusket uppskattas till . Missbruket av olika bidrags- och försäkringssystem bedöms av uppgå till . anser att detta är oacceptabelt. De som arbetar eller driver företag och betalar skatt måste känna sig förvissade om dels att de konkurrerar på lika villkor med andra, dels att skattepengarna hamnar rätt. Om viljan att handla rätt och riktigt ska kunna återupprättas måste skatte- och bidragsregler ändras så att de uppfattas som rimliga och i högre grad belönar hederligt beteende. har t ex föreslagit skattesänkningar för hushållstjänster för att komma tillrätta med det omfattande svartjobbet, slopad förtida moms och omfattande reformer av a-kassan som stärker kassornas motiv att motverka missbruk. Men vi menar också att krav på mindre fusk och missbruk måste åtföljas av ökade resurser till berörda myndigheters kontrollfunktioner. Vi föreslår därför att skatte- och kronofogdemyndigheten tillförs . Enligt kronofogdemyndigheten innebär ett resurstillskott, utifrån dagens anslagsnivå, att skatteintäkterna kan öka 4 till 6 gånger det tillförda beloppet. Vi ställer oss också i huvudsak bakom regeringens förslag om ökade resurser till och utökade möjligheter att kontrollera transporter och postförsändelser för att stävja illegal införsel av bland annat alkohol och tobak. Vi föreslår dock, i en särskild motion, förbättringar av regeringens förslag, bland annat stärkt skydd för den enskildes integritet. av socialdemokratiskt regeringsinnehav befinner sig rättsstaten i kris. Bilden är dyster: Tusentals ärenden ligger på hög hos polisen även sådana med känd gärningsman. Antalet brottmål och tvistemål som inte har avgjorts i hovrätterna har ökat med . I kammarrätterna finns närmare 6500 skattemål som är . har antalet socialförsäkringsmål som är fördubblats. Regeringen berömmer sig nu för att tillföra polisen för . Men utgångspunkten för beräkningen att det pågående arbetet med effektivisering och modernisering av rättsväsendet intensifieras. I praktiken innebär det att utgiftsområdets ram trots tillskottet på är mindre i förslaget till vårproposition än vad Socialdemokraterna och beslutade .