ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K283 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K283av ()Allmänna val på vårenÅrets budgetarbete illustrerar på ett övertydligt sätt den nästintill omöjliga situationen med ett riksdagsval under andrahalvan av september och att regeringen skall presentera ettbudgetförslag . Skulle det dessutomha blivit ett regeringsskifte inser alla hur grotesk situationen- rent tidsmässigt - skulle ha varit.Nu satt regeringen, trots ett stort valnederlag, kvar med stöd av två partiersom inte vill pressa regeringen att avgå. Vilka bevekelsegrunder dessastödpartier haft för sitt handlande är svårt att utröna. Det faktum att de ivalrörelsen hårdast drivna frågorna, t.ex. om lagstadgad arbetstidsförkortningoch utträde ur Europaunionen, EU, komplicerade säkerligen arbetet.Regeringsförklaringen och budgetpropositionen fullföljde sin linje atttillväxt med ökade arbetsinsatser och en stor propagandadrive för värdet avEU-samarbetet lades fast i regeringens förslag till riksdagen.Det må vara hur som helst med frågan om bakomliggande intentioner, mendet illustrerar de komplikationer som höstval har då kommande årsbudgetförslag skall presenteras nästan . Detta leder till densjälvklara slutsatsen att allmänna val till borde hållas ,förslagsvis eller försommaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som möjliggör att allmännaval till under aktuellt valår förläggs till första halvåret.Stockholm den 27 oktober 1998Elver ()
mot · GM02K284 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K284av Skånberg och ()Fådagarstidningarnas situationPressutredningen underströk vikten av att värna ommångfalden. Det var därför anmärkningsvärt att regeringenuteslöt kristna fådagarstidningar som och ikulturpropositionen 1996/97, något som också blevriksdagsbeslutet. Skillnaden kom att stå mellan kristnatidningar som är politiskt obundna och de som var knutna tillett visst politiskt parti som Hemmets vän (kd) ellerBroderskap (s). Detta är en orimlig hållning, det är angelägetatt slå vakt om såväl den politiska som den religiösa ochideologiska mångfalden. Den kostnad som är förenad medatt låta tidningar som Sändaren och återfå presstödetär marginell, enbart drygt en procent av presstödet, och kandärför lämpligen ske genom en omfördelning inom anslaget.Ett uteblivit presstöd får också negativa effekter för möjligheten attproducera taltidningar för t.ex. synskadade.Taltidningsstödet ges till tidningar för att göra dem tillgängliga också påljudkassett (eller radio) för synskadade, afatiker och dyslektiker.Enligt gällande regler söker tidningsföretag stöd för nettokostnaden hostaltidningsnämnden. De som prenumererar på en taltidning betalar sammapris som för den tryckta utgåvan, utom i de fall hushållet håller sig med bådetaltidning och tryckt tidning. I de fallen subventioneras det ena abonne-manget kraftigt. Samtliga abonnenter måste visa läkarintyg (eller jämställtintyg) på att de har ett av de angivna funktionshindren. Taltidningsnämndenprövar sedan alla ansökningar.För närvarande är dock taltidningsstödet utformat så att taltidningsnämn-den endast ger stöd till tidningar som får presstöd, dvs tidningar avdagspresskaraktär och fådagarstidningar som Hemmets vän (kd) ochBroderskap (s). Alla fådagarstidningar som nekats presstöd, som t.ex.Sändaren, , , Katolskt magasin och Sändebudet blirockså utan taltidningsstöd.Tidningar som arbetar med speciell bevakning av livsåskådning, religion,kyrka, tro och sociala frågor i samhället bör få tillgång till taltidningsstödetför att även de funktionshindrade ska ha tillgång till tidningar med dessaämnesval. Dessa ämnesområden bevakas mycket sparsamt, om alls, av lokalaoch regionala tidningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge även politiskt obundna, kristna fådagarstidningar somPetrus och Sändaren presstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge taltidningsstöd även till kristna tidningar som inte fårpresstöd.Stockholm den 28 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02K286 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K286av ()PersonvalsinslagetI stort fungerade personvalsinslaget i årets val bra. Visstfinns det randanmärkningar att göra på enskilda inslag i vissakampanjer. Den omdiskuterade risken att politiken,värderingarna och åsikterna hamnar i bakgrunden ochpersonfixering i förgrunden blev på det stora hela taget inteverklighet.Ännu känns det dock för tidigt att helt blåsa faran över. Det finns allanledning att under ett par val noggrant följa utvecklingen innan man görstörre ändringar. Därav följer också att de spärrar som sattes upp inför 1998års val tills vidare bör kvarstå oförändrade.Däremot finns anledning att göra en del ändringar vad gäller konkretaproblem som uppmärksammades under valrörelsens gång. Ett sådant ärrisken att den lista som av väljarna kan vara till freds med kankullkastas genom att (vad gäller riksdagsvalet) kan rösta fram enkandidat. Denna minoritetens seger över majoriteten är naturligtvis intevärdig ett nytt valsystem.I när många väljare har svårt att välja parti, uppemot var tredjeväljare bestämmer sig först före valet, är det troligtatt många avstår från att rösta på kandidater. Att därutöver välja mellan flerahundra kandidater gör ju knappast valet lättare. Man anser sig kanske heltenkelt inte ha nog kännedom om de enskilda kandidaterna. Därutöver finnsdet väljare som gör ett aktivt val i att inte kryssa för någon kandidat i avsiktatt markera att de har förtroende för partiernas nominering.I valrörelsens slutspurt uppmanades väljarna från flera håll att i de fall deuppskattade den lista som partierna satt samman att kryssa för första namnetpå listan. Detta innebär förstås en garanti/större möjlighet för att det överstanamnet väljs in samt en minskad möjlighet för kandidaterna längre ner(eftersom en andel av rösterna koncentreras på översta namnet) att passeragränsen.I partier med endast ett mandat i varje valkrets fungerar denna modell ut-märkt. Men i valkretsar där samma parti har mer än ett mandat hjälperknappast uppmaningen att kryssa för första namnet. Den som är placeradtvåa eller trea har knappast mer än marginellt nytta av uppmaningen attkryssa för första namnet.Principen borde vara att ge de väljare som vill, möjlighet att uttrycka sittstöd för den av partiet uppsatta listan. Lämpligtvis kan detta ske genom endärför avsedd ruta. Om mer än hälften av ett partis väljare inom en valkretsväljer att använda sig av denna möjlighet skulle därmed naturligen person-kryssen falla. Mer än hälften av partiets väljare har ju då sagt sig vilja hajustden ordningen som partiet självt satt upp. Om däremot färre än hälften skulleanvända sig av denna möjlighet bör kryssen räknas på samma sätt som i 1998års val.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändringar i personvalssystemet.Stockholm den 22 oktober 1998Martin ()
mot · GM02K287 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K287av ()Riksdagsledamöternas arbetsförhållandenRiksdagsledamöterna har sina arbetsuppgifter förlagda såvältill som till valkretsen. Kontakten med väljarna ären demokratisk nyckelfråga. Personvalet har gjort detta änmer påtagligt.Därför behöver ledamöterna också tillgång till expedition i valkretsen. Detformellt logiska är då att riksdagsledamöterna bereds arbetsrum och kontors-service på länsstyrelserna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ledamöter skall beredas arbetsrum pålänsstyrelsen i valkretsen i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02K288 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K288av ()Ombudsmän och riksdagenDe samhälleliga ombudsmannafunktionerna blir alltfler. Föratt trygga ombudsmannaväsendets integritet och oväld böralla offentliga ombudsmän väljas av , ochävenledes granskas av revisorer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ombudsmän till riksdagen.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02K292 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K292av Per m.fl. (mp)RösträttsålderMiljöpartiet de gröna föreslår att rösträttsåldern i val till kommunfullmäktige, landsting och riksdag. Vianser det inte motiverat att begränsa rösträtten till t.ex.endast fullmäktige och landsting. Anledningen härtill är delsatt ungdomar generellt är mer insatta i rikspolitiken, dels attvalen till de olika politiska församlingarna hör samman vadgäller bl.a. de partipolitiska ideologierna.Miljöpartiets förslag avser endast rösträtt och således inte valbarhet till deolika politiska församlingarna. Vi anser att 18-årsgränsen skall stå fast förvalbarhet eftersom man vid denna ålder i vart fall avslutat sina grundskole-studier samt även hunnit få viss erfarenhet och därigenom uppnått vissmognad.Vårt samhälle präglas av en ökad misstro mot folkvalda politiker ochdet parlamentariska systemet. Få människor engagerar sig politiskt jämförtmed tidigare och risken för att likgiltigheten breder ut sig är mycket storeftersom man ändå inte anser sig kunna påverka några politiska beslut.Sveriges demokrati riskerar att urvattnas och ersättas av det alltmer utbreddabyråkratväldet. ser med stor oro på denna utveckling och anseratt det nu är dags att verka för ett ökat intresse för politiska frågor och påsåsätt locka kunniga och engagerade människor till politiska uppdrag m.m.För att demokratin skall kunna utvecklas och förbättras måste politikengöras mer tillgänglig och intressant. Om det politiska systemet skall fungerapå sikt är det viktigt att människor intresserar sig för politik och anserpolitikvara viktigt. Det politiska intresset bland ungdomar kan stimuleras genom ensänkt rösträttsålder, eftersom det känns mer meningsfullt att engagera sig ipolitik om rätten att rösta inte ligger alltför långt fram i tiden. Politiskabeslutpåverkar dessutom i många fall direkt unga människors situation, t.ex. beslutsom rör skolan.Tiden mellan ordinarie val har förlängts till . Detta innebär attgenomsnittsåldern för förstagångsväljare höjs till . Många kommer inteatt få möjlighet att rösta förrän efter fyllda 21 år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandelagstiftning att rösträttsåldern i val till kommunfullmäktige,landsting och riksdag.Stockholm den 25 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02K294 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K294av m.fl. (mp)Rikets styrelseOmfattningUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen,och dess myndigheter, regeringen, centralamyndigheter samt mediefrågor. Av propositionen framgår attför uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgetentill , varav tillregeringen m.m., till och dessmyndigheter samt till mediefrågor.Miljöpartiet de gröna föreslår att anslagen inte räknas upp så snabbt som iregeringens förslag för åren 2000 och 2001.Riksdagens ledamöter ochpartier m.m.Miljöpartiet är kritiska till den ökning som har skett ianslaget till förvaltningskostnader och riksdagensledamöter. Vi anser att det nya regelsystemet förledamöternas ersättningar, olika förmåner m.m., är starktkostnadsdrivande. Anslaget B 1 bör därför minskas med 30miljoner kronor 2000 och 2001.Regeringen m.m.Miljöpartiet anser att även regeringen måste åläggasbudgetrestriktioner. Anslaget C 1 m.m.bör därför minskas med 2000 och 2001. Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr1Rikets styrelseRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet4180426345540-130-130AnslagA1Kungliga hov- och slottsstaten777980B1Riksdagens ledamöter och partierm.m.489495502-30-30B2Riksdagens förvaltningskostnader420441448B3Riksdagens ombudsmän,m.m.217923222592-100-100C2Svensk författningssamling111C3Allmänna val100515C4Stöd till politiska partier140145145D1Justitiekanslern121212D2Datainspektionen303125D3Sametinget141414E1Presstödsnämnden ochTaltidningsnämnden556E2Presstöd532532532E3Stöd till radio och kassettidningar127127127E4Radio- och hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse för budgetåren 2000 och 2001 (se tabell).Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()Per ()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GM02K295 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K295av Per ()En ny rättskulturTvå rättssystemEU-medlemskapet har inneburit att det numera finns tvårättssystem i - EG-rätten och den svenska rätten.Systemen skiljer sig åt på en rad punkter. T.ex. har Sverigeföljt principen att lagarna skall innehålla en lågdetaljeringsgrad. Kortfattade lagar har "fyllts ut" iförarbetena. Inom EG-rätten finns det sällan någraförarbeten. EG-direktiven är därför vanligtvis detaljerade,vilket resulterar i att den nationella normgivning somföranleds av direktiven ofta är mer detaljerad än sedvanligsvensk normgivning.I spelar förarbetena en avgörande roll för rättstillämpningen. Ivissa fall har regleringar t.o.m. inte kunnat utläsas från lagtexten, utan först isamband med förarbetena. I förarbetena har syftet bakom lagtextenredovisats och lagtexten tolkats. Vid införlivandet av EG-rätten kan inteförarbetena utnyttjas på samma sätt som . Det nationella införlivandetkan endast ske i form av författningstext, och det saknas möjlighet attinförliva delar av direktiven genom uttalanden i de svenska förarbetena. Detär dessutom inte möjligt att i förarbetena "fylla ut" EG-rätten, dvs. densvenska lagstiftaren kan inte redogöra för hur EG-rätten skall tolkas. har exklusiv rätt att tolka direktiven.Förarbetenas framtida rollär oklarEftersom det krävs att EG-rätten införlivas i den nationellalagstiftningen, och inte i förarbetena, kan de svenskaförarbetenas roll även komma att förändras vad gällersedvanligt nationellt lagstiftningsarbete. Förarbetenasframtida roll är härmed oklar. Även utskottsbetänkandenasbetydelse kan komma att förändras , särskilt isamband med införlivande av EG-rätt, eftersom stora delarav regeringens propositioner är föranledda av redan fastlagdaEG-direktiv.Redan i dag finns en tendens att lagtext "vinner" på förarbetenasbekostnad.Miljöpartiet anser att regeringen bör utreda EG-rättens och den nyarättskulturens effekter på den svenska nationella rätten. Förarbetenasframtida funktion och betydelse bör belysas, liksom utskottsbetänkandenasroll. Det finns ett flertal oklara frågor som gäller integreringen av de olikarättskulturerna, och utredningen bör analysera de framtida effekterna av denförändrade situationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om EG-rättens och den nya rättskulturens effekter påden svenska nationella rätten.Stockholm den 27 oktober 1998Per ()
mot · GM02K299 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K299av Per m.fl. (mp)OmbudsmannainstitutionenSamtliga ombudsmän börsortera under riksdagenMiljöpartiet de gröna föreslår att (), (JämO),(), ()och () skall sortera underriksdagen. Vi menar att många positiva resultat skulleuppnås om samtliga ombudsmannafunktioner ställs underriksdagens ansvar, bl.a. att ombudsmännens självständighetoch oberoende skulle garanteras och vidare att den enskildesoch olika gruppers rättigheter och rättssäkerheten för denenskilde skulle stärkas.Gemensam ombudsman förmänskliga rättigheterMiljöpartiet anser att frågan om en gemensam ombudsmanför mänskliga rättigheter bör utredas. En gemensamombudsman skulle ge en annan dignitet och slagkraft tillämbetet och vara ett sätt att återfå förtroendet frånallmänheten och drabbade grupper. Ombudsmannen skullekunna kopplas till FN:s övriga arbete för bevarande avmänskliga rättigheter. Den lämpligaste formen för denföreslagna ombudsmannen skulle vara att JO lades sammanmed övriga ombudsmän till en gemensam institution underriksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällandelagstiftning att samtliga ombudsmän sorterar under ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam ombudsman för mänskliga rättigheter och att detvore lämpligt att JO lades samman med övriga ombudsmän till en gemensaminstitution.Stockholm den 25 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02K302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K302av ()konkurrensKommunal konkurrensMånga kommuner bedriver verksamheter somkonkurrerar med den fria företagsamheten. Kommunalaverksamheter som drivs med stöd av skattepengar och somdärigenom tillgodogör sig fördelar framför företagaren påorten är illojal konkurrens och hämmande för utvecklingen ikommunerna. bedrivs de kommunalaverksamheterna ofta utan att varken kvalitet, ekonomi ellereffektivitet bedöms eller jämförs.Kommunallag, praxis och möjlighet till prövning och överklagande måsteförändras och förbättras till förmån för fri företagsamhet och konkurrens-neutralitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhet.Stockholm den 27 oktober 1998Cristina Husmark ()
mot · GM02K304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K304av m.fl. (kd)DröjsmålstalanI en rättsstat är det viktigt att medel står till buds somgaranterar den enskilde medborgarens rätt till en säker ochsnabb handläggning av ett ärende. Detta är särskilt angelägetvad gäller fall av myndighetsutövning mot den enskilde.En förstärkning av den enskildes ställning gentemot den offentliga förvalt-ningen föreslås därför genom införandet av en så kallad dröjsmålstalan. Ensådan talan ger den enskilde en möjlighet att i domstol få prövat om ettförvaltningsärende onödigt uppehålls hos den myndighet som har att fattabeslut i ärendet.Möjlighet till dröjsmålstalan bör finnas avseende förvaltningsärenden somomfattar myndighetsutövning mot den enskilde. De förvaltningsorgan motvilkas passivitet den enskilde ska kunna föra talan är främst förvaltnings-myndigheterna men även regeringen och domstolar såvitt avser derashandläggning av förvaltningsärenden.Fri- och rättighetskommittén presenterade 1994 i ett betänkande,Domstolsprövning av förvaltningsärenden (SOU 1994:117), ett förslag vadgäller dröjsmålstalan. menar att dröjsmålstalan bör in-föras enligt utredningens förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenangetts om införandet av en så kallad dröjsmålstalan.Stockholm den 22 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()
mot · GM02K305 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K305av m.fl. (s)MedborgarkontorRiksdag och regering har ofta pekat på demöjligheter till en samordnad offentlig service sominrättande av ett medborgarkontor innebär.Trots detta har kommuner och statliga myndigheter haft svårt att realiseraintentionerna.Oftast är det inga formella hinder som bromsat processen utan troligen enosäkerhet ifrån de inblandade parterna.Ur medborgarnas synvinkel måste det på alla sätt vara en fördel att mötaen samlad offentlig service i ett medborgarkontor.Med teknikens hjälp borde man även kunna utveckla tanken så att ävenmedborgarna i mindre kommuner, och framför allt i dessa kommuners gles-bygd, kan få del av den offentliga servicen.I glesbygdsskolorna skulle biblioteken kunna få en central roll som lokalamedborgarkontor.För att ovanstående tankar skall kunna realiseras och för att processen skallpåskyndas krävs offensiva initiativ från regeringen. Regeringen bör upptakonkreta överläggningar med de statliga verken och företrädare för kommu-nerna med mål att ett medborgarkontor inrättas i varje kommun.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt påskynda processen att inrätta medborgarkontor i varjekommun.Stockholm den 27 oktober 1998Lars Wegendal (s)()()
mot · GM02K306 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K306av ()ValdagenValdeltagandet blev i årets val lågt. Många valde att inte gåoch rösta.Det är angeläget att på olika sätt stimulera medborgarna att aktivt delta iallmänna val. Jag vill i denna motion lyfta fram några förslag.Statsministern har i årets regeringsförklaring påtalat det låga valdeltagan-det samt givit ett uppdrag att se över detta. Jag vill betona den rättighet viharsom medborgare i ett demokratiskt land att avge vår viljeförklaring vid all-männa val. En rättighet som vi måste vara aktsamma om. Demokratin är inteen gång för alltid given. Den måste ständigt värnas.Jag har tidigare till motionerat om att flytta valdagen frånsöndag till lördag. Svaret då, blev att det svenska samhället inte var mogetför en sådan reform. Det har gått och vi har fått debatten om detlåga valdeltagandet. Jag återupprepar därför mitt krav som ett led i den över-syn som kommer att göras för att stimulera medborgarna att använda sinrösträtt.Det bör även ges möjligheter för väljarna att avge sin röst i en vallokalvarhelst man befinner sig i på valdagen. Sambandet mellan boende-plats och vallokal bör undanröjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att flytta valdagen till lördag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sambandet mellan boende och vallokal undanröjs.Stockholm den 26 oktober 1998Rigmor ()
mot · GM02K308 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K308av m.fl. (kd)anslag m.m.Anslagen förRegeringskansliet m.m. ochpresstödI regeringens budgetproposition heter det: "det är av centralbetydelse att kontinuerligt utvecklar sinverksamhet och anpassar organisationen till de mål somanges av regeringen samt de krav som i övrigt följer avregeringens ansvar för en väl fungerande samhälleligverksamhet". Utifrån denna beskrivning vill sedanregeringen höja utgiftsramen med 1999.Utvecklingen och anpassningen av kan mycket väl skegenom organisationsförändringar och rationaliseringar utan att ytterligareresurser tillförs. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivi-tet som mål. T ex borde den utvecklade informationstekniken leda till tids-besparingar i de administrativa rutinerna.Ramhöjningen för anslag C1 bör därför ej ske.Under anslaget E 2 Presstöd säger regeringen att har tilluppgift att bedöma vilka effekter presstödet har, framför allt på den regionalamarknaden. Regeringen menar att en sådan analys kan leda fram till framtidaförändringar av presstödets utformning. Enligt bör ensådan översyn ha kostnadseffektivitet som målsättning. Besparingar inomområdet genom regelförändringar bör kunna genomföras undermandatperioden. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regelförändringar inom presstödsområdet för attgenomföra besparingar,2. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligtuppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringC 1 m.m.2 179 419-250 000Summa för utgiftsområdet4 179 704-250 000Stockholm den 27 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()