ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So333 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So333av ()De dövas problemInternationellt sett ligger långt frammevad gäller stöd åt funktionshindrade. Därutöver läggs mycketmöda ner bland annat från i syfte attytterligare förbättra villkoren och underlätta så atthandikappade, så långt det bara är möjligt, skall hamöjligheter att leva under samma villkor som vi andra.I många sammanhang är det viktigt att hantera stöden gentemot handi-kappade på generell basis. Går man för mycket in och differentierar mellanolika grupper hamnar man lätt i diskussionen om "vem som har det värst".Det är dock ibland nödvändigt att "specialdesigna" stöd även på statlignivå och jag anser att så måste ske gentemot de döva och svårt hörseskadade.Sverige var det land som först erkände teckenspråket som dövasförstaspråk. Vi har också världens första professor i teckenspråk. Dessaresurser utgör naturligtvis en mycket bra grund att bygga vidare på.Ett nytt försörjningssystem för unga funktionshindrade är under utarbetan-de och diskriminering i arbetslivet gentemot funktionshindrade skall föbju-das i lag. För att ytterligare underlätta tillträde till arbetsmarknaden kommeranslagen till så kallad arbetsbiträde att höjas.Dessa åtgärder är mycket bra men möjligheter till utbildning för dövamåste förbättras parallellt för att de nya förslagen skall ha någon reellbetydelse. Än förekommer det att lärare som tjänstgör i dövskolor intekan teckenspråk. Döva har heller inte lärare på universitetsnivå.Det är mycket svårt för oss hörande att inse att svenska språket är ettandraspråk för döva, att teckenspråk är hemspråk. Även skriftspråketpåverkas, en döv "hör och känner" inte svenskan inom sig.I och med att även läsförståelsen ofta är låg har döva mycket svårt att till-godogöra sig samhällsinformation och debatt. De dövtolkar som ärsatta att informera är för få. Allt för många döva lever bland oss, men i enicke godtagbar isolation.Förutom utbildning är exemplen många där samhället borde ta ett störreansvar för att förbättra för de döva. Psykiatrisk hjälp är så gott som omöjligatt få för en döv. På sjukhem, , fängelser etc. finns döva somär utestängda från all kommunikation och information.I stort och smått behöver de dövas situation ses över. Att ta in på ett hotellför en döv medför problem, att ringa ett telefonsamtal är en annan svårighet,att tillgodogöra sig TV-program och kultur är ett tredje bekymmer. Listankan göras lång och endast de döva själva kan komplettera den.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de dövas problem och behov av särskilda resurser vad gällertillgång till utbildning, information, kommunikation, psykiatrisk och annanvård.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()
mot · GM02So334 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So334av ()Hembränning m.m.När innehav och eget bruk av narkotika kriminaliserades ivårt land ifrågasattes lagen av olika skäl. Kritiken har istort sett tystnat när tillämpningen visat att de positivaeffekterna visat sig vara större än de negativa. Inte minst harallmänpreventionen stärkts.Hembränning och svartsprit är ett ökande problem i vårt land. Tillverkningoch försäljning är förbjuden men inte köp och innehav. Hembränd alkoholtillverkas fabriksmässigt. Producenterna konkurrerar med spritsmugg-larligor och priserna dumpas. Volymerna är mycket stora och har polis och tull beslagtagit lika mycket smuggelsprit som sammanlagtde fyrtio åren dessförinnan.Mycket oroande är att en stor del av kunderna till den illegala alkoholenbestår av ungdomar.Sveriges restriktiva alkoholpolitik har utan tvivel varit framgångsrik urfolkhälsoperspektiv. Trots stora attitydförändringar har ändå den traditionellaalkoholpolitiken fortfarande ett starkt stöd hos den svenska allmänheten.Färre och färre anser det dock vara ett brott att köpa hembränd ellersmugglad sprit. Mycket få tycks tänka på förgiftningsrisker och det faktumatt grovt kriminella ligor blir än mer etablerade för varje flaska som säljs.Vill vi förhindra att internationell kriminalitet ytterligare befäster sinställning och att barn enkelt har tillgång till starksprit, måste vi agera. Ettlagligt förbud mot köp och innehav kan, tillsammans med andra attityd-påverkande åtgärder, bli den starka markering som måste till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lag med förbud mot inköp och innehav av illegalalkohol.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()
mot · GM02So335 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So335av ()Jämställdhet och handikappSverige anses vara världens mest jämställda land. Påståendetuttrycker kanske mer hur verkligheten ter sig i andra länderän i vårt. har ju tydligt påvisat attäven vi har en lång väg att gå innan vi uppnått målet ommäns och kvinnors lika värde och möjligheter.En väg att påskynda utvecklingen är mainstreaming. I det socialdemo-kratiska valmanifestet fastlades ambitionen att alla socialdemokrater skallarbeta för jämställdhet på varje politisk nivå i samhället. Begreppet jämlikhetmåste dock tillföras. Orättvisorna fördelas så att säga inte jämnt överkvinnorna. Vissa grupper är mer utsatta än andra.En grupp som särskilt måste beaktas är de handikappade. Inom områdenaarbete, inkomst och sociala förmåner är kvinnor med funktionsnedsättningmissgynnade jämfört med män med funktionsnedsättning - och med kvinnori allmänhet. Forskning har påvisat att kvinnor diskrimineras när det gällerfördelning av de resurser som står till buds för personer med handikapp.Detta är naturligtvis oacceptabelt i världens mest jämställda land.En nationell handlingsplan för handikappområdet är under utarbetande avbl.a. Ett tydligt formulerat direktiv om mainstream-ing också i detta arbete bör tillföras. Jämställdhetsambitionerna måste gällaalla!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet och handikapp.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()
mot · GM02So336 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So336av och ()HälsoupplysningenArbetslivet utgör fortfarande en källa till ohälsa för mångamänniskor. Kvinnor är särskilt utsatta inom mångabranscher, inte minst inom tjänstesektorn.Arbetarskyddsstyrelsen rapporterar att var fjärde kvinna anser att arbetethar blivit tyngre . Värst drabbade är de anställda inomvårdyrkena. Arbetarskyddsstyrelsen konstaterar vidare att lyften minskar itypiska mansyrken, till exempel inom industrin. Bara var tionde man uppgeratt jobbet har blivit tyngre . Var femte anser glädjande nog attjobbet blivit lättare.Helt klart är det så att folkhälsoarbetet för litet fokuserats på köns- ochklasskillnader. Det är främst kvinnor med kort utbildning, låg lön och arbeteutan inflytande som drabbas av ohälsa. I bostadsområden som betraktas somfattiga har kvinnors hälsotillstånd försämrats under en tioårsperiod.Men inte bara deltagandet i arbetslivet kan försvaga hälsan. Motsatsen,dvs. arbetslöshet, kan vara minst lika skadligt. Sociala problem är utan tvivelytterligare en orsak till ohälsa.Sjukvården, folkhälsoarbetet och arbetarskyddet utgår än frånmannen som norm. Forskning som gjorts på män, tillämpas på kvinnor bådevad gäller diagnostisering och behandling.Hälsokunskap och upplysning kan ha avgörande betydelse för den enskildaindividens val av livsstil och handling. Men information och åtgärdsförslagmåste bygga på kunskaper ur helhetsperspektiv. Hänsyn måste tas till könoch klass.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att i hälsoupplysning tydliggöra skillnaderna mellanmän och kvinnor och mellan olika samhällsklasser i sjukvård, arbetarskyddoch folkhälsoarbete samt att redovisa åtgärder för att elimineradiskriminerande skillnader.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()()
mot · GM02So337 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So337av ()Legitimation för socionomerFrågan om statlig reglering av socionomers yrkesutövning(legitimation) har drivits av socionomernasfackförbund, SSR. Behovet av en reglering har successivtökat. är det vanligt att socionomer "öppnar eget" iungefär samma verksamhetsområden som psykologer.Socionomernas envishet i kravet på en statlig reglering visar på vilken viktfrågan har bland socialarbetarna. Ingen utredning har kunnat peka påandra vägar att fullt ut tillvarata klienternas säkerhet och trygghet. Det ärjustklientintresset som står i fokus för legitimationskravet.Socialarbetarnas enträgna begäran har ännu inte hörsammats. Dock anserbranschorganisationen kvalitetssäkringen av det sociala arbetet så viktig själv tar första steget och genomför en auktorisation efter bestämdakriterier. av förbundets socionomer uppgav vid en undersökning, att devar positiva till att söka auktorisation.Initiativet från fackförbundet är bra och auktorisationen kommer troligenatt få betydelse ur trygghets- och kvalitetssynpunkt. Dock är auktorisationbara "det näst bästa". En statlig legitimation med statens kvalitetskrav skullenaturligtvis ge en annan tyngd.Socialarbetaren möter människor i kris. Med lagstiftningens intentioner i"ryggmärgen" använder hon/han sig själv som arbetsredskap. Inte sällanhandlar arbetet om ren myndighetsutövning och den enskilde klientenbefinner sig i beroendeställning. Socionomens agerande - eller brist påagerande - har en avgörande inverkan på den enskildes liv, hälsa ochlivsinnehåll.Klientsäkerhet är det viktigaste argumentet för införande av legitimation.Men det finns fler skäl.Socionomyrket är ett av de traditionella kvinnoyrkena med allt vad detinnebär av dålig lön och låg status. Psykosocialt arbete behöver få en stärktställning i förhållande till andra verksamheter. Yrkesstolthet och därmedökad arbetsglädje gynnar den enskilde socialarbetaren och därmed ocksåklienten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvalitetssäkra det sociala arbetet genom införande av statliglegitimation.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()
mot · GM02So342 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So342av ()Subventionerade läkemedelVilka läkemedel ska ingå ihögkostnadsskyddet?Läkemedel kan bli subventionerade eller inte i det svenskaläkemedelssystemet och ingå i högkostnadsskyddet. På vissaläkemedel har högkostnadsskyddet försvunnit. Exempel ärhostdämpande läkemedel, där människor med fruktansvärtbesvärlig hosta inte kan få rabatt via högkostnadsskyddet.Spolvätskor, som används vid cystisk fibros och som kanbetyda en ren överlevnad för patienter med denna diagnos,subventioneras inte. Fler exempel finns. Frågan blir då hurdet prioriteras mellan olika läkemedel och mellan olikasjukdomstillstånd. En prioritering, som väcker undran är detnyligen introducerade medlet Viagra.Läkemedel för mänLäkemedlet Viagra har väckt en del uppståndelse. Viagra ärframställt för män och medverkar till att återupprätta ensviktande eller frånvarande potens hos mannen. Det betyderen hel del att må bra tillsammans med sin partner.Viagra är ett nytt, mycket dyrbart läkemedel, som blevinförlivat i högkostnadsskyddet. Att ett så dyrbart läkemedel ingår ihögkostnadsskyddet, kommer att betyda kostnader inom ramen för högkost-nadsskyddet, vilket inverkar på övriga läkemedels subvention.Det bör vara upp till läkaren att besluta om subvention eller ej. De fall somär klart indikerat medicinska kan lätt få en signatur i R-rutan på receptet ochdärmed komma med i högkostnadsskyddet, medan övriga som på grund avläkarens avgörande inte får någon signatur hamnar utanför systemet. Enutredning bör därför göras för att klargöra kostnader och behovet av attförskriva Viagra inom högkostnadsskyddets ram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning bör göras för att fastställa kostnader och behovetav att förskriva läkemedlet Viagra inom högkostnadsskyddets ram.Stockholm den 27 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02So343 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So343av ()Kvinnor och smärtaKvinnor och smärtaMånga kvinnor är långtidssjukskrivna p.g.a. smärtorfrån . Ett tillstånd som kostar samhället storasummor i form av vård, rehabilitering och sjukbidrag,som den drabbade upplever ett stort lidande ochhandikapp. På många håll inom vården bekräftas också attkvinnor med smärta är ett könsrelaterat folkhälsoproblem avstora mått.Kunskaper inom området, för att lindra och bota, finns men är splittrade påmånga olika kategorier av vårdpersonal och myndigheter. Den nödvändigasamordningen mellan dessa kompetenser försvåras av att det inte finns entvärvetenskaplig samordning inom detta område. Allt för att uppnå maximalutdelning för patientens bästa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av resurser för att öka kvaliteten för patienter medsmärta.Stockholm den 27 oktober 1998Cristina Husmark ()
mot · GM02So344 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So344av ()Sekretess och genetiska undersökningsresultatI dag förs uppgifter från genetiska undersökningar in ipatientjournaler. Dessa uppgifter kan till exempel vidtecknande av sjuk- eller pensionsförsäkringar användas avförsäkringsbolag när person vill teckna försäkring.För att skydda den personliga integriteten borde genetiska undersöknings-resultat sekretessbeläggas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetiska undersökningsresultat.Stockholm den 27 oktober 1998Ewa ()
mot · GM02So346 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So346av och ()FibromyalgiKvinnors smärta är ofta mer diffus och kroppsligt utbredd änmäns. Kvinnor har svårare att få en diagnos. De blir intetagna på allvar, de känner sig kränkta, de känner sigföraktade inte bara inom sjukvården utan också hosförsäkringskassan.Minst en kvarts miljon svenskar har fibromyalgi. Fler än av dem ärkvinnor. De har svårt att få förståelse för sin sjukdom, inte bara av anhöriga,utan också av läkare. Många får inte en diagnos på sin sjukdom eller fårvänta , ibland söka flera läkare innan de får en diagnos. Det innebärängslan, oro och onödigt lidande. Möjligheter till lindrande och rehabili-terande behandling fördröjs och försvåras. Kontakterna med försäkrings-kassan blir ansträngda.Det finns klara diagnostiska kriterier för fibromyalgi fastställda avAmerican 1990. Fibromyalgi är ett kronisktsmärtsyndrom. Orsaken är ännu inte känd. Karaktäristiskt för fibromyalgi ärgenerell smärta i muskler i alla fyra kroppskvadranterna, dvs. på höger ochväster sida samt övre och undre kroppshalvan. Till detta kommer före-komsten av ett antal "tender points" (ömma punkter). Det är beklagligt attmånga läkare inom primärvården nonchalerar kvinnor med olika smärt-syndrom, att de inte ger dem en diagnos eller sänder dem vidare till specialistför utredning. Fibromyalgi och kvinnors smärta måste tas på allvar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på mer forskning om fibromyalgi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kunskaperna om fibromyalgi bland sjukvårdspolitiker ochsocialförsäkringspolitiker, allmänhet och massmedierna förbättras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att läkare skall ha grundläggande utbildning i fibromyalgi, kunnadiagnostisera, behandla och medverka till rehabilitering.Stockholm den 23 oktober 1998Siw ()()
mot · GM02So347 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So347av och ()Åtgärder mot spelberoendeOmfattningen av spel i har ökatkraftigt. ligger i täten bland världens länder när detgäller omsättning per capita. Självklart leder detta till att alltfler personer hamnar i ett okontrollerat spelberoende.Konsekvenserna för den enskilde och hans anhöriga blir oftakatastrofala. är kunskapen om spelberoenderelativt begränsad.Det är med glädje jag konstaterar att förslag föreligger att avsätta 4miljoner kronor för åtgärder mot spelberoende och att medlen även skallanvändas för att utveckla former för förebyggande arbete i syfte att hindra attmänniskor fastnar i spelberoende.Med hänsyn till den snabba ökningen av spelverksamhet i landet och attfler och fler människor fastnar i ett okontrollerat spelberoende tror jag inteatt nivån på anslaget långsiktigt är tillräcklig.Samtidigt kan man konstatera att statens inkomster från spelverksamhetökar genom de statliga spelbolagen. Det vore därför rimligt att dessa bolagavsätter en del av sin vinst för att bekosta forskningsarbete inom området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om spelberoende.Stockholm den 27 oktober 1998Lars Wegendal (s)()
mot · GM02So350 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So350av m.fl. (s)Journalföring av arbetsterapeuterArbetsterapeuterna har sedan patientjournallagens(1985:562) tillkomst 1986 varit skyldiga att förapatientjournal inom hälso- och sjukvårdens område. Ett interinga antal arbetsterapeuter meddelar vård inomsocialtjänsten för människor med fysiska och psykiskasjukdomar och handikapp, för psykiskt utvecklingsstörda,inom skolväsendet och i arbetslivet. De två sistnämndaområdena är nya områden även inom privat verksamhet.Arbetsterapeutens insatser inom dessa områden är förebyggande vård,behandlingar av sjukdomar och handikapp och andra besvär, utprovning avhjälpmedel både indirekt och direkt patientrelaterat samt rådgivning ochundersökning för till exempel intygsskrivning. Det är därför angeläget attskyldighet för arbetsterapeuter att föra journal utanför hälso- och sjukvårdensansvarsområden lagstadgas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstadgad skyldighet för arbetsterapeuter att föra journal utanförhälso- och sjukvårdens ansvarsområde.Stockholm den 27 oktober 1998Agneta ()()()()
mot · GM02So351 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So351av ()Hotellens minibarerMed en ökande satsning på besöksnäringen, affärsturism,kongresser m.m. följer också krav på att våra hotell ska hållasamma standard som gäller i resten av världen nämligen attdet på varje bättre hotell finns en minibar.Det förekommer minibarer också på hotellen i vårt land men dessa får inteinnehålla starkare drycker än lättöl. Det har föranlett många affärsgäster somvelat ta ett glas vin att be receptionen fylla det lilla barskåpetsnarast, i tron att detta bara var tomt!Så kan vi inte ha det. Lagstiftaren bör ge varje kommun möjlighet attpröva om tillstånd kan ges för sökande hotell att ha alkoholhaltiga drycker isina minibarer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hotellens minibarer.Stockholm den 26 oktober 1998Roland ()
mot · GM02So352 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So352av och ()BarnhälsovårdenSamhällets viktigaste resurs är våra barn. I har viinternationellt sett ett mycket väl utbyggt trygghetssystem,som syftar till att ge barnen goda och likvärdigauppväxtförhållanden. Det förebyggande arbetet spelar här och betydelsefull roll.Redan på mödravårdscentralen ges information och utbildning som skastärka föräldrarna i föräldrarollen.Barnhälsovården tar sedan vid och barnomsorgen och skolan fortsätterarbetet med att tydliggöra de behov som barnen har och vilka möjlighetersom föräldrarna har i sin roll som fostrare.Det kan vara föräldrautbildning och annat föräldrastöd som föräldraträffar,temakvällar osv på dagis eller i skolan. Det finns dock ett mönster för vilkaföräldrar som möter upp . Det är oftast de mestintresserade och etablerade föräldrarna som deltar och som gör sina rösterhörda, både i barnomsorgen och i skolan.Satsningarna på föräldrastöd är ett viktigt led i att stärka föräldrarollen ochge barnen en stor trygghet. Det är framförallt väsentligt att nå de föräldrar,som på olika sätt har svårigheter i sin föräldraroll.En internationell forskning visar på att av sjukdomar och ohälsabland barn och ungdomar kan förklaras med dålig social bakgrund ochhemmiljö.Vi har ett antal olika myndigheter som har till uppgift att stödja barnoch föräldrar när det uppstår problem. Det kostar då samhället stora resurser.Att inrikta resurserna på åtgärder, som ska hindra att problemen uppkommer,skulle spara pengar till samhället, men framförallt ger det mänskliga vinster.Barnhälsovården har här unika möjligheter, eftersom man under det förstalevnadsåret träffar alla barn och föräldrar. Denna kontakt bör fortsättaregelbundet tills barnet börjar skolan eftersom många på grund avarbetslöshet inte har sina barn i barnomsorgen.För att inte tappa bort det stöd i det förebyggande arbetet som samhälletger i ett barns liv bör barnhälsovårdens möjligheter till attstärka föräldrarollen tas tillvara.Hur detta arbete ska göras är en grannlaga fråga.. Det krävs metodutveck-ling och utbildning av personal för att nå föräldrar och barn på ett sådant sättatt det upplevs som stödjande och utvecklande för den enskilde. Det krävs ettsamarbete mellan hemmet, skolan, föreningar, socialtjänst, fritidsledare,polis m. fl.Det sker projekt runt omkring i landsting och kommuner med dennainriktning, men vi tycker att det bör ingå i den ordinarie verksamheten inombarnhälsovården i hela landet för att på bästa sätt förebygga ohälsa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnhälsovården.Stockholm den 23 oktober 1998Anita ()()
mot · GM02So354 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So354av ()AlternativmedicinenAlternativa behandlingsmetoder utanför den traditionellaskolmedicinen har en mycket svag ställning i Sverigetrots att många människor väljer den och blir hjälpta av den.I undantagsfall går staten och in och betalar för behandlingar.Det kan t.ex. handla om akupunktur i smärtstillande syfte.Under senare år har nya erfarenheter tillkommit inom det alternativamedicinska området. Inom EU för man en diskussion om att införa eneuropeisk standard för en gemensam lagstiftning som skulle innebär enöppning för alternativen även i Sverige.Det finns fler skäl som talar för att en uppdatering bör ske av de kunskapersom finns inom forskningen på detta område. Man bör även se överutbildningen i syfte att ge utövarna högre status. Möjligheterna för enlegitimation bör övervägas för dessa. Man bör även studera och kartläggaomfattningen av och patienternas erfarenheter av den alternativa medicin-behandlingen.Alternativa behandlingsmetoder bör även införlivas i det allmänna obliga-toriska försäkringssystemet och därmed jämställas i ekonomiskt hänseendemed traditionell medicinsk behandling.Jag föreslår att en översyn görs av alternativmedicinens status. Regeringenbör skyndsamt utreda detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av alternativmedicinen.Stockholm den 26 oktober 1998Rigmor ()