mot · GL02Jo80 · 1998-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken InledningMer än hälften av yta täcks av skog. Granendominerar längs sluttningar och i terrängens svackor.Tallskogar finns på bergens och kustens hällmarker samt pågamla isälvsdeltan i inlandet. Björken klänger på fjällenssluttningar men växer även mer stabilt vid stränder ochimpediment. Gråalen i norra och klibbalen i söder ärett karaktäristiskt inslag på fuktigare marker. Aspdungarna iden nordliga taigan är artrika och en motsvarighet till de ädlalövträden söderut. Ek, bok, lind och formar ljusa,vänliga naturtyper i landets södra delar, utposter av denmellaneuropeiska ädellövskogen.Miljöpartiet de gröna välkomnar utvärderingen av nya skogsvårdslagen.Som propositionen anför är skogen mycket viktig i , inte bara ekono-miskt utan även biologiskt och socialt. Den möjlighet som allemansrätten ger- att fritt kunna röra sig i skog och mark - ger svenska folket en unik känslaför naturen och en känsla av delaktighet i det vilda.Det är mot den bakgrunden inte så underligt att skogsfrågor berör alla ochenvar, skapar debatt och väcker känslor.I utvärderingen konstateras att den nya skogspolitiken inte nått ända fram.Varken miljömålet eller produktionsmålet är uppnått. Det måste dockkonstateras att synen på ekosystemet i skogen och viljan till miljöhänsyn harökat under det senaste decenniet.Regeringens proposition kommer så sent att den inte kan behandlas underdetta riksdagsår. de gröna kommer därför att i denna motion kortredovisa några synpunkter men avser att återkomma under den motionstidsom infaller i höst.Hoten mot den biologiskamångfalden Skogen är inte hem för växter och djur - skogen är växternaoch djuren.Kris!Den biologiska mångfalden i skogar befinner sig ikris. av våra skogar är ur- eller naturskogar.Många innehåller arter som är unika i världen. Av Sverigeshotade arter är 1 662 skogslevande, de flesta är mossor ochlavar. Men även svampar, örter, fåglar och insekter finnsmed på hotlistorna. De allra flesta av dessa är beroende avproduktiv skog, framför allt de återstående resterna av ur-och naturskog. Kungsörn häckar t.ex. i gamla tallar därmedelåldern är 335 år.Idag är endast eller av den produktiva skogsmarkenskyddad. Det mesta ligger ovanför den så kallade skogsodlingsgränsen ochendast eller 172 000 ha finns nedanför skogsodlingsgränsen. Trotskunskaper avverkas fortfarande ur- och naturskogar med akut hotade arter.Enligt ArtDatabanken finns av naturskogarna kvar , ochberäkningar av urskog klassar så lite som 120 000 ha som sådan, det vill säga4 promille av skogsmarken. Länsstyrelserna har inte ekonomiska resurser attlösa ut ens de skogarna, utan kan bara se på när skogsmaskinerna går fram.Utvärderingen visar dessutom att naturvårdshänsyn inte tas i tillräckligomfattning vid föryngringsavverkning. Utvärderingen visar att lokaler medrödlistade arter avverkas i betydande omfattning och att arealen naturskogkrymper (källa: Rapport 4844 från och ). om den biologiska mångfalden redovisades enliten undersökning där man tittat på naturvårdshänsynen vid slutavverkning.Vid förnyade besök visade det sig att det som sparats varborta på 8 av 12 områden. Kalhugget.Det finns alltså skäl för regeringen att se över bestämmelserna förnaturvårdshänsynen. Dagens regler ger inte det skydd som det var tänkt.Naturvårdshänsyn som inte når sina syften - att skydda biologisk mångfaldoch ge växter och djur möjligheter till överlevnad - är inget värda. Detta börges regeringen till känna.I den miljöbalk som just beslutat finns hänsynsregler, somgenom kopplingen till skogsvårdslagen blir tillämpliga på skogsbruket. iproposition 1997/98:90 Följdlagstiftning till uttrycks detta på sid244, där regeringen anför: "målparagraf, allmännahänsynsregler och miljökvalitetsnormer utfärdade med stöd av miljöbalkenär tillämpliga på skogsmark och skogsbruk, dvs. Därav följer att föreskrifter som meddelas med stöd avskogsvårdslagen skall vara förenliga med de allmänna hänsynsreglerna i 2kap. MB..." Detta uttrycks också i bet. 1997/98:JoU20 Miljöbalk, sid 44-45.I regeringens proposition 1997/98:158 uttrycks detta på sid 30 på ett otydligtsätt som skulle kunna leda till tolkningsproblem.Miljöpartiet de gröna anser att de allmänna hänsynsreglerna kommer attstärka miljömålet. Vi anser dock att detta inte räcker, framför allt vad gällerde hotade arterna. Förslaget med skogs- och miljöredovisningar hälsar vimed glädje. Vi förutsätter att vissa uppgifter av känslig karaktär, t.ex. omhäckande kungsörn, kommer att skyddas.Det som saknas är bindande hänsynskrav på avverkningen om det iområdet finns hotade arter. Regeringen bör ges i uppdrag att ta framsådana. Detta bör ges regeringen till känna.Spara skogarna nu!För att spara de hotade skogsarterna till kommandegenerationer måste produktiv skog sättas av. För att snabbtkunna skydda åtminstone av den produktiva skogennedanför skogsodlingsgränsen har de grönavarje år föreslagit att anslagen för inköp av skog skaförstärkas. I budget föreslog vi en ökning avanslaget med . Samhället ligger hela tidenefter skogsmaskinerna och kraven på att regeringen ska takrafttag för att hejda avverkningarna av i alla fall de sistaurskogarna blir allt starkare. Det minsta man kan begära äratt de 120 000 ha urskog som fortfarande finns kvar skyddas.Miljöpartiet har krävt avverkningsstopp i dessa skogar ochvill återupprepa det i detta sammanhang.Miljöpartiet de gröna föreslår att uppdrar åt regeringen att tainitiativ till att de återstående ur- och naturskogarna får ett interimistisktskydd i avvaktan på permanent lösning.Spara 10 %Det är en skam för landet att inte anser ossha råd att spara ens det värdefullaste vi har. ärmedlem i den internationella naturvårdsunionen IUCN, somföreslagit att av alla representativa naturtyper skallbevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål äraccepterat bl.a. av och håller där på attgenomföras. Vi anser att det måste gälla även för densvenska produktiva skogen med dess speciella biologiskavärden. Vi anser att av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen måste skyddas och att det ärbråttom att skydda de första . Samma begäran harframförts från ochMiljövårdsberedningen.I Miljövårdsberedningens betänkande SOU 1997:97 Skydd av skogsmarkanges att det kortsiktiga behovet är skydd av ytterligare 700 000 ha mot-svarande av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen.Dessutom behövs utökade naturhänsyn i ytterligare 200 000 ha. Man anföratt 250 000 ha bör skyddas som reservat och hyser en förhoppning att restenkan skyddas genom näringens frivilliga åtagande.Som medlem i är det viktigt att Sverigeföljer rekommendationerna. Även måste se till att av allarepresentativa naturtyper får skydd. Eftersom så många arter är beroende avjust skogen är detta skydd extra viktigt för landet. Att inte vilja angeprocenttal - som anförs i propositionen - anser vi helt fel och riskerar attsänka trovärdighet i naturvårdsfrågor internationellt.Miljöpartiet de gröna föreslår att beslutar att av denproduktiva skogsmarken nedanför den fjällnära skogen skall ges varaktigtskydd och att av den produktiva skogsmarken nedanför denfjällnära skogen skall ha varaktigt skydd till år 2010.Nyckelbiotoper måste få bättre skyddInte ens till de viktigaste nyckelbiotoperna i skogen finns detmedel till skydd. har endast några hundra fått skydd avde ca 10 000, som avsetts skyddas till sekelskiftet.Ett problem som de gröna har påtalat är det glappi skydd av skogsmark som blivit mellan nyckelbiotoper och naturreservat.Nyckelbiotoper har ansetts vara mindre än 5 ha och naturreservat större än20 ha. Många urskogar i har hamnat i intervallet och ocksåmånga större skyddsvärda nyckelbiotoper. Det är därför glädjande attregeringen anför att storleken på nyckelbiotoper och naturreservat skalltillämpas flexibelt. Det är viktigt att inte stel byråkrati sätter käppar ihjulenför bevarandet när nu alla tycks vara medvetna om problemet och vilja åtsamma håll.Miljöpartiet är dock bekymrat över att detta skall överlämnas åt myndig-heter. Vi föreslår att uttalar att anser det angeläget attskyddet av områden större än vad som har ansetts som nyckelbiotop menmindre än naturreservat löses på ett konstruktivt sätt.ImpedimentI i (nr4707) konstateras att av de rödlistade skogsarternahuvudsakligen förekommer i impediment och attimpedimenten kan ha betydelse för av derödlistade skogsarterna. Man skriver: "av de totalt1 662 rödlistade skogslevande arterna är beroende av merproduktiva skogar. "Det är därför förvånande att regeringen skriver:"De skogliga impedi-menten har ett särskilt värde när det gäller att bevara biologisk mångfald. "(sid 29 i propositionen.) Det låter mer som att sprida en myt än att redovisafakta. de gröna har tagit upp impedimenten och deras biologiskabetydelse i motion 1997/98:Jo708 Impedimenten och skyddet av produktivskogsmark.Till impediment räknas såväl fjällbarr- och fjällbjörkskogar som mossar,kärr, hällmarker och rena berg. Enligt Riksskogstaxeringen finns ca6 impediment. Den största delen av dessa klassas som myr,4,. De flesta av dessa myrmarker är öppna och har en krontäckning större än . Av de resterande 1,284 miljonerhektaren impediment är det mesta hällmarkstallskog (ca 1 miljon ha). Detfinns även mycket udda biotoper som glesbevuxna tallhedar på sandig mark,torra kalkhällmarker med tall och småvuxen ekkratt.Det är alldeles uppenbart att dessa marker inte innehåller samma arter somden produktiva skogen. Många är för blöta, andra för torra. Vissa har en delvärden i sig, myrar och våtmarker till exempel. de gröna hardärför krävt att de myrar som finns upptagna i Myrskydds-plan skall ges skydd.Det som kan vara av biologiskt värde för en del hotade arter är störregamla döende och döda träd, framför allt på de torra impedimenten, men justde träden tas ofta bort. Detta är olyckligt och måste förändras. Just död vedär en bristvara i de svenska skogarna och många vedlevande insekter ärdärför hotade. De torra impedimenten skulle kunna tjäna som refugier fördessa arter.I den komplettering av föreskrifter som föreslås är det angeläget att justdetta beaktas. Detta bör ges regeringen till känna.En ny typ av skogsägareSverige har fått en ny typ av skogsägare, som ofta levergeografiskt långt ifrån sin skog. Det är inte ovanligt att dessaskogsägares markinnehav är stort, ligger spritt i landet ochdär skötseln vållat lokal debatt. Det är bra att propositionentar upp denna problematik på flera ställen, men Miljöpartietde gröna anser inte att förslagen är tillräckliga för att kommatill rätta med problemen.RansoneringsbestämmelsernaI regeringens proposition föreslås att lägsta areal på 50 ha förtillämpning av ransoneringsreglerna skall ligga fast.Miljöpartiet de gröna är av en annan uppfattning. Denförändring av undantag för begränsning från 100 ha till 50 hahar varit åt rätt håll, men eftersom problemet kvarstår anservi att den lägsta arealen måste sänkas ytterligare. IMiljöpartiet de grönas motioner under denna mandatperiodhar vi föreslagit en återgång till de 20 ha, som fanns tidigareför , med justeringar norrut i landet.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkomma till medförslag på ytterligare sänkning av den areal som är undantagen förbegränsningar vid avverkningar. Utgångspunkten skall vara de arealer somgällde före 1993.SlutavverkningsålderDe nya skogsägarna tycks utnyttja lagens möjligheter tillavverkning på ett mer systematiskt sätt än som förr varitvanligt. Man tar vad som tillåts av den skog som har denålder där den är tillåten för slutavverkning, oavsett om den ärmogen eller inte. Detta är mycket olyckligt och leder till attden biologiska mångfalden blir än mer tillbakatryckt.Regeringen redovisar i propositionen attföryngringsavverkning av skog har minskat. Det uppges attdet inte är något problem för virkesproduktionen. Hur detslår mot många av de arter som behöver äldre uppvuxenskog redovisas inte. Det är förvånande attnäringsdepartementet inte har redovisat detta i propositionen.Många hotade arter av svampar, lavar, ugglor och rovfåglarär beroende av gammal skog, och såväl den tidigareavverkningen som hotet mot de sista ur- och naturskogarnaökar hotet mot dessa arter.Miljöpartiet de gröna har i motioner föreslagit enåtergång till den avverkningsålder som fanns tidigare, det vill säga 80 år.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett sådantförslag.Säkerhet för återplanteringMiljöpartiet anser att förslaget om krav på ekonomisksäkerhet innan avverkning påbörjas är ett steg i rätt riktning.I de grönas motion 1997/98:Jo309 Baggböleritas detta problem upp. Vi föreslår i den motionen attsäkerheten skall knytas till fastigheten eftersom detförekommer att fastigheter överlåts innan återplanteringskett. Säkerheten återgår då till förre ägaren. Regeringen förockså ett resonemang om detta i propositionen.Miljöpartiet de gröna föreslår att regeringen ges i uppdrag att snaraståterkomma till med förslag där säkerheten för återplantering knytstill fastigheten.Röjning och gallringI propositionen tas problemet med röjning och gallring upp.Som påpekas är problemet dubbelt - dels för lite, dels förmycket. I förslaget sägs bara att "En ökning avskogsvårdande röjning och en förbättrad gallring bör uppnåsgenom information och rådgivning. "Detta löser knappast det problem som uppstår vid för stora röjningsuttag.Enligt uppgift utnyttjas möjlighet till gallring på ett märkligt sätt av"skogsklippare". Efter att ha tagit ut vad som tillåts med de ransonerings-regler som finns "gallras" resten av beståndet. Den "gallringen" innebär attupp emot hälften av den kvarvarande skogen tas ut. Det är helt uppenbart attdetta inte är vad som brukar kallas gallring, utan ett sätt att kortsiktigt tautmer ur skogen än vad ransoneringsreglerna tillåter. De skatteregler som finnsför skogsbruk gör att ett stort uttag snabbt ger skattemässiga fördelar. "Klipparsättet" att gallra måste stoppas. Det är en skövling av skog, ett sättsom varken tar långsiktigt ansvar för skogen och heller inte till växter ochdjur.Miljöpartiet de gröna föreslår att regeringen ges i uppdrag att återkommatill med förslag som stoppar ovan nämnda sätt att "gallra". HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av översyn av reglerna för naturvårdshänsyn i skogsbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bindande hänsynskrav på avverkningen om det i området finnshotade arter,3. att begär att regeringen tar initiativ till att de återstående ur-och naturskogarna får ett interimistiskt skydd i avvaktan på permanentlösning,4. att beslutar att av den produktiva skogsmarken nedanförden fjällnära skogen skall ges ett varaktigt skydd och att avden produktiva skogsmarken nedanför den fjällnära skogen skall ha varaktigtskydd ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det är angeläget att skyddet av områden större än vad som haransetts som nyckelbiotop men mindre än naturreservat löses på ettkonstruktivt sätt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att spara stora äldre träd, framför allt på de torraimpedimenten, eftersom dessa är av betydelse för den biologiska mångfaldsom kan finnas i dessa biotoper,7. att begär att regeringen återkommer till med förslagpå ytterligare sänkning av den areal som är undantagen för begränsningar vidavverkningar i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att begär att regeringen återkommer till med förslagtill krav på högre avverkningsålder än för slutavverkning i enlighet medvad som anförts i motionen,9. att begär att regeringen återkommer till medförslag där säkerheten för återplantering knyts till fastigheten,10. att begär att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag som stoppar det överuttag vid gallring som beskrivs i motionen.