mot · GM02Bo523 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo523av m.fl. (v)Samhällsplanering för minskad transportintensitetInledningDagens trafiksystem, med stor dominans av vägtrafik ochflyg samt hög transportintensitet, är inte ekologiskt hållbart.Transportsektorn står för en femtedel av samladeenergianvändning, och av denna energi kommer frånfossila bränslen. Vägtrafiken är den största enskildautsläppskällan till försurande och gödande kväveoxider samtväxthusgasen koldioxid. Dagens trafiksystem kräver mycketresurser i form av mark, enligt en uppskattning åtgår cirka entredjedel av den bebyggda arealen i och EU.Förutom detta har dagens transportsystem stora socialakonsekvenser i form av stress, buller, olyckor och försämradhälsa. I beräkningar för ISEW (The Index for SustainableEconomic Welfare), ett slags grönt alternativ till BNP,räknas transportintensitet som en avgörandestörningsindikator.För att åstadkomma ett hållbart transportsystem behöver vi:? minska behovet av transporter,?? ställa om de transporter som sker till hållbara trafikslag. ?I de svenska miljöutrymmesberäkningarna uppskattas attprivatresandet med bil och flyg behöver minska med hälftentill . En fjärdedel av resandet har då gått över till tåg,etanolbussar och annan hållbar kollektivtrafik. Resten avminskningen () består i att transportbehoven harminskat genom transportsmartare planering avbostadsområden, lokalisering av arbetsplatser och service.Godstransporterna har minskat till halva dagenstonnage genom bland annat ökad samlastning och mer lokalproduktion av basvaror. Forskningsgruppen förmiljöstrategiska studier har i en rapport förKommunikationsforskningsberedningen gjort bedömningenatt ett hållbart transportsystem är möjligt att förverkliga iSverige (det innebär bland annat attenergianvändningen för transporter har minskat med entredjedel). Begränsningar av godstransporterna och främstarbets- och inköpsresor gör att fritidsresandet kan prioriterasoch till och med öka något jämfört med idag.Sedan 1950-talet har det svenska samhället planerats och byggts efter ettökande innehav av bilar. Med privat- och lastbilen som utgångspunkt harbostäder, affärer, service och arbetsplatser placerats allt längre ifrånvarandra. Detta har lett till en enorm transportökning. harmedelsvenskens ressträcka ökat från perdag. Transporterna i har fyrfaldigats , och enligtdagens prognoser kommer ökningen att fortsätta. Med ökad tillgänglighetsom officiellt mål har nationen täckts med ett finmaskigt vägnät. Samtidigthar målen för våra resor flyttat ut i samma takt som vägnätet har expanderat.Den eventuellt ökade tillgängligheten gäller med andra ord bara de hushållsom har tillgång till bil. Kvinnor är särskilt drabbade av denna utveckling,dels för att deras genomsnittliga bilinnehav är lägre än männens, dels för attde i regel har ett huvudansvar för transport av barn samt inköp.Planera för minskattransportberoende ochhållbara transporterFysisk planering är ett av kommunernas tydligaste redskapför att styra sin framtida utveckling. Därför är den också ettviktigt redskap för att ställa om till ett hållbart samhälle.Trafik- och bebyggelsestruktur tar tid att ändra. De består avfysiska element som omvandlas med bara någonprocentenhet . Därför är planeringsprocessenbetydelsefull för att förebygga miljömässiga systemfel.I har kommunerna huvudansvaret för fysisk planering. Planeringen innebär stora möjligheter attminska transportavstånden och förbättra förutsättningarna för hållbara trafik-slag. Planeringsinstrumenten ger goda möjligheter att minska transport-behoven genom att forma en bebyggelsestruktur med god tillgänglighet (detvill säga nära mellan bostäder, service och arbetsplatser), lokalaförsörjningssystem samt planlösningar som ger goda förutsättningar förkollektivtrafik och ett väl utbyggt gång- och cykelnät. Man bör sträva efteratt så många funktioner som möjligt ska kunna utövas i eller närabostadsområdet. Vad gäller service är den viktigaste åtgärden för attminimera resebehovet att planera för dagligvaruhandel i varjebostadsområde. Målet för en hållbar planering på godsområdet är att skapa sålokala marknader som möjligt genom att anpassa den lokala produktionen tillde lokala behoven. Planering av industriområden bör ha transportsnålhet somkriterium och ge goda förutsättningar för miljövänliga godstransporter. Iplanberedskapen bör ingå att man avsätter mark för stickspårsanslutningartill järnvägsnätet, så att godset till och från stora anläggningar kantransporteras från dörr till dörr. Man bör också planera för kombicentraler,det vill säga omlastningscentraler, mellan långväga järnvägstrafik och lokallastbilstrafik samt mellan järnväg och hamnanläggningar. Grannskapskontori bostadsområden innebär att anställda på vitt skilda och avlägsna arbets-platser kan arbeta på hemmaplan med hjälp avinformationsteknik.Stora möjligheterKunskapen om möjligheterna att använda planeringen förekologisk omställning och minskat transportbehov är idagdåligt spridd på kommunernas planeringsavdelningar. 1994hade av kommunerna integrerat arbetet medöversiktsplan och . är det säkert fler, menplaneringen kan och bör i ökad utsträckning användas förekologisk omställning, givetvis kompletterad av andrastyrmedel. Här finns en stor potential för verkningsfullaåtgärder. Bland de kommuner som börjat använda denfysiska planeringen för att minska bilberoendet kan nämnasÖrebro. Enligt översiktsplanen där skall ny bebyggelse helstligga på cykelavstånd, det vill säga inte ,från centrum. I en fördjupning av översiktsplanhar man tagit principbeslut om att utbyggnad av staden skallske efter befintliga kommunikationsstråk.Målet för den fysiska planeringen bör vara att skapa en samhällsstruktursom minskar transportbehovet samt transporternas miljöpåverkan ochutrymmesbehov. Inom den fysiska planeringen, liksom i trafiksektorn somhelhet, bör man givetvis utgå från att arbetet ska leda till att de nationellamiljömålen uppnås. har tillsammans med iprojektet påvisat behovet av attutveckla metoder för att tillämpa nationella miljömål i den fysiskaplaneringen.Information ochkunskapsuppbyggnad omtransportsnål planeringVi har så länge varit beroende av bilen att bilden av huralternativen kan te sig är otydlig. Planeringsprocesser kringstadsbyggnad och trafikinfrastruktur behöver berikas medmer kunskap och idéer om hållbara transportsnålaframtidslösningar. Internationella erfarenheter bör tas tillvara och spridas. Forskning- och utredningsverksamhet påområdet bör stimuleras genom statliga forskningsanslag.En utredning om hur man kan bidra till att nå de nationella miljömålen förtrafiksektorn genom samhällsplanering bör tillsättas. Utredningen bör läggakonkreta förslag till åtgärder på olika nivåer i samhället.I är sedan ett tag bostadsbyggandet relativt lågt. Möjligheterna attminska transporterna genom ändringar i befintlig bebyggelsestruktur bördärför också studeras. , som är verket för byggande, bostadsmiljöoch fysisk planering, bör aktivt stödja kommunernas planering för minskadeoch hållbara transporter genom utbildning, material, rådgivning ocherfarenhetsspridning. En inspirationskälla kan vara den statliga som gör stora satsningar på uppsökande verksamhet ochrådgivning för energiomställning bland företag, privatpersoner ochkommuner.På samma sätt behövs det en eller flera myndigheter som tar ett centraltansvar för omställningen av trafiksektorn. Målgruppen vad gäller transport-snål planering i kommunerna är i första hand samt lokalpolitiker och i viss mån allmänheten. En sådan åtgärdskulle vara ett (av flera) svar på den omfattande kritik från Agenda 21-aktivai kommunerna som riktats mot staten för brist på nationella åtgärder ochstyrmedel i Agenda 21-processen.I dag finns relativt lite resurser för denna typ av verksamhet på Boverket.Som ett led i att verkställa regeringens målsättning om en ekologisk omställ-ning av samhället bör detta prioriteras och tilldelas resurser förverksamheter kring transportsnål planering.Det behövs även pilotprojekt där kommunerna konkret ges möjlighet attpröva olika metoder för att minska transportintensiteten. Att vissa kommunergår före och testar metoder är viktigt för att bygga upp erfarenheter så attgoda exempel kan sprida sig till fler kommuner.LagstiftningVid varje beslut om byggande, företagsetableringar,infrastruktursatsningar etc i kommunerna bör man analyseravilka indirekta effekter detta har. Hur kommertransportarbetet att påverkas? Hur påverkas lokalisering avbostäder, serviceutbud etc.?Det är inte ovanligt att kommunerna har en fin miljöpolicy i översikts-planen. Men när det kommer till konkreta beslut analyseras sällan vilkaindirekta och långsiktiga miljöeffekter beslutet får. Speciellt vanligt är detta itrafikfrågan, där man gång på gång låter transportalstrande externa köpcentraoch nya trafikleder byggas.Ett exempel är Dennispaketet i där effekterna på bebyggelse-strukturen inte analyserades trots att paketet sannolikt skulle få storaeffekterpå lokalisering av verksamheter och bostäder.Vi förutsätter att sådana analyser görs före beslut i fortsättningen och attför stora indirekta miljöeffekter ger grund till avslag och begränsning avverksamheter. Om inte bör berörd lagstiftning ses över och kompletteras såatt det blir tydligt att även indirekta miljöeffekter, som ökat transport-beroende, beaktas.Miljöanpassade lokalatrafikplanerKommunerna har möjlighet att utveckla så kalladesektorsplaner som följer en verksamhet. Det finnsavfallsplaner, energiplaner, trafikplaner ochgrönstrukturplaner. De två första planerna är obligatoriskaenligt lagstiftning, de övriga frivilliga. I samband medAgenda 21-arbetet har en del kommuner utarbetatmiljöanpassade trafikplaner.Liksom avfalls- och energiplaner är obligatoriska bör ävenmiljöanpassade trafikplaner bli det. Kommunerna bör åläggas att upprättamiljöanpassade trafikplaner som visar hur de avser att klara sin del av denationella miljömålen.I dessa bör bland annat ingå en beredskap för från transportsynpunkt håll-bara företagsetableringar. Det innebär att kommunerna bör ha inventerat ochangett plats för stickspår till järnväg etc.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att aktivt stödja kommunernasplanering för minskade och hållbara transporter genom utbildning, material,rådgivning och erfarenhetsspridning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskningsverksamhet om samhällsplanering förtransportminimering bör främjas genom statliga forskningsanslag,3. att hos regeringen begär att den tillsätter en utredning om hurde nationella miljömålen för trafiksektorn skall uppnås genomsamhällsplanering,4. att hos regeringen begär att den återkommer med lagförslagsom ålägger kommunerna att upprätta miljöanpassade trafikplaner som visarhur kommunerna avser att klara sin del av de nationella miljömålen.Stockholm den 27 oktober 1998Maggi ()()()()()