mot · GM02So460 · 1998-10-28 00:00:00 — Ur ettfolkhälsoperspektiv är detta vad den ekologiska medicinensoch humanekologins strävan mot sjukdom och för den friskamänniskan konkret innebär.Synen på samspelet mellan å ena sidan ekologisk medicin och alternativabehandlingsformer och å andra sidan traditionell skolmedicin varierarkraftigt beroende på var man befinner sig i världen. Inom finns detgott om alternativ till traditionell sjukvård. är t ex ettföregångslandvad gäller alternativmedicinens position. Där är samarbetet mellantraditionell sjukvård och alternativmedicinska behandlingsmetoder mycketgod. T ex har man samma ersättningssystem mellan traditionell ochalternativ sjukvård. Även i har man en liberal syn på alternativabehandlingsmetoder. I har vi i stället en lång tradition av merstyvmoderlig inställning till alternativa behandlingsformer, något som hållerpå att luckras upp bland till exempel primärvårdsanställda (se rubrik 1.3"Ökad tillgång och forskning runt alternativ/komplementärmedicin").Utbildning av nyckelpersonerDistriktsköterskor och läkare tillhör några av de grupper avsjukvårdspersonal som i sin dagliga verksamhet ärnyckelpersoner vad gäller information till patienter. Enligthälso- och sjukvårdslagen, 2 a §, skall patienten gesupplysning om de olika behandlings-metoder som står tillbuds. är det inte självklart att dessa informatörerhar god kunskap om de möjligheter som alternativ-medicinens företrädare kan erbjuda. Det är naturligtvis urpatienternas synvinkel otillfredsställande. anserdärför att all utbildning av sjukvårdspersonal bör innehållaadekvat information om och beskrivning avalternativ/komplementärmedicinska behandlingsmetoder.I de fall anställda inom offentlig sjukvård använder sig av alternativ-medicinska behandlingsmetoder bör kunna bistå med ettregelsystem som redovisar de minimikrav på kompetens och kunskap somSocialstyrelsen anser lämpliga.Registrering - auktorisation - legitimation?Dagens regler innebär att en alternativmedicinsk utövare kanbehandla och diagnostisera alla typer av sjukdomar ochtillstånd. Detta gäller såväl fysiologiska som psykologiskatillstånd, undantaget är endast ärenden som faller underkvacksalverilagen. har ingen statlig instans någonsom helst kontroll över och insyn i de alternativmedicinskautövarnas verksamheter. Detta är en oacceptabel situationmed tanke på patienternas säkerhet och integritet. Enregistrering och uppföljande tillsyn av samtligaalternativmedicinska utövare skulle till stor del kunna lösadessa problem.Miljöpartiet föreslår att krav på registrering införs för samtliga personereller företag som i någon form använder alternativmedicinska behandlings-och diagnosmetoder.Registreringen skall skötas av som även skall ha hand omdet färdiga registret och informera om detta. I sammanhanget är det viktigtatt en registrering inte uppfattas som någon form av auktorisation ellerlegitimering. Registreringen hos skulle vara självfinansieran-de, och skulle även kunna ges vissa sanktionsmöjligheter motde alternativmedicinska utövare som ej uppfyller registreringskraven.En registrering skulle innebära att den som blir registrerad förbinder sig atthålla en kundförteckning, att föra journalanteckningar, att inneha ett fullgottförsäkringsskydd samt att rapportera skador eller biverkningar till Social-styrelsen. Utövarna skulle även förbinda sig att följa såväl sekretesslagensom kvacksalverilagen.Miljöpartiet anser även att bör ges i uppdrag att skapa ettsamordningsorgan för alternativmedicinska frågor. Detta organ skulle i förstahand stå för information till allmänhet, myndigheter och sjukvårdspersonal.Idag råder ett informations- och kunskapsunderskott vad gäller utvecklingeninom alternativmedicinen. Ett sådant forum skulle effektivt kunna förändrainformationsbilden genom sin lätttillgänglighet och genom att på siktutvecklas till en nationell "kunskapsbank" inom området.ForskningsinsatserMiljöpartiet anser att bör ges iuppdrag att initiera vederhäftig forskning rörandealternativmedicinska behandlingsåtgärder. Ny forskning,speciellt med inriktning på hur skolmedicinskaundersöknings- och behandlingsmetoder kan förbättrasgenom aktiv samverkan med alternativmedicinskabehandlingsmetoder, är den länk som saknas föratt de medicinska disciplinernas strävan efter en helhetssynskall kunna bli verklighet.Vård och omsorg om äldreoch funktionshindradeVår visionMiljöpartiets vision av hur vård och omsorg om äldre ochfunktionshindrade skall vara utformad bygger på insikten omatt ett gott samhälle måste ta hänsyn till människors skildabehov, önskemål och resurser i samtliga av livets faser. Detinnebär att samhället skall sträva efter mångfald i vårdoch/eller omsorg. Vården skall vara anpassad efterförutsättningarna hos de enskilda individerna för att kunnaklara sin hälsa och sitt dagliga liv. En helhetssyn påindividen, dennes nätverk och boende underlättarrehabilitering och/eller anpassning. Individens egna resurser,integritet, utveckling och livskvalitet utgör grunden förarbetet. Efter alla effektiviseringar inom kommun ochlandsting inom såväl vård som omsorg finns anledning attsärskilt uppmärksamma icke lagreglerad verksamhet därolika huvudmän tidigare i viss mån tagit på sig ett ansvar.Vår vision är att samhället har ett ansvar även i det socialanätverksbyggandet vad gäller äldre och handikappade.Samarbetet mellan olika huvudmän måste fungera smidigt.Detta gäller också vårdkedjor, vilka måste bli tydligare i defall det finns skilda huvudmän.Kontinuitet vad det gäller såväl boende som personal skall eftersträvas.Det skall vara möjligt för individen att välja ett boende i vilken kommun somhelst. Tillgång till service och hjälp skall finnas i närområdet. Deanhöriga/närstående som önskar delta i vården skall ges såväl stöd somavlastning och vettig ekonomisk ersättning för sitt arbete. Målet för vårdenoch omsorgen är en strävan efter största möjliga självständighet för denenskilda individen även i de fall vård- eller omsorgsbehovet är mycket stort.Vård och omsorg om äldreÄldreomsorgen har under det sista decenniet genomgått storaförändringar. Ädelreformen har haft en avgörande betydelsei de förändringar som skett. Det finns flera positiva effekter,men även negativa. Vi menar att det är viktigt attkompletteringar och utveckling av äldreomsorgen måstegenomföras för att råda bot på deproblem som ädelreformen i sig själv skapat. För trotsädelreformen finns fortfarande gränsdragningsproblemmellan kommun och landsting. En viktig uppgift är framöveratt skapa hela vårdkedjor och samverkan runthälsoaspekterna för äldre. För att åstadkomma detta är detviktigt att staten initierar skilda försök runt delat/förändrathuvudmannaskap. pågår exempelvis försök medprimärvård i regi. Effektivisering, besparingaroch brist på vårdplatser har inom vården lett till kortarevårdtider. har besparingar på den kommunalasidan gjort att kommunerna letar efter nya former avgruppboende, kvarboende m.m. Möjligheten att omge sigmed sin invanda miljö påverkar individens hälsostatus ipositiv riktning. Det gör även dagvård, vilken gördemenssjuka tryggare och lugnare. Det är oroande att alltflersom önskar äldreomsorg i särskilt boende får avslag. Därförmåste vi framöver noggrant följa upp hur den enskildessociala nätverk påverkas när människor med allt sämrehälsostatus vårdas i hemmet. Insatser för att bryta ensamhetoch isolering bör inkluderas i kommunernasuppgifter.Miljöpartiet har lokalt uppmärksammat att insatserna för att handikapp-anpassa äldres boende noggrant måste planeras och inventeras för att kunnaligga i linje med en ev. acceleration av sjukdomsförloppet hos den enskilde.Att redan på ett tidigt stadium inventera de äldres bostäder och var bereddamed snabba insatser i form av handikappanpassning är samhällsekonomisktlönsamt för inblandade huvudmän, men även i högsta grad humant förindividen.Anhöriga och vänner måste ges goda förutsättningar för att kunna vårdasina närstående. Vi menar att anhörigstödet måste omfatta såväl handledningsom en god ersättning. Dessa människors insatser minskar behovet av andrasamhällsinsatser.RehabiliteringLandstingen har i uppdrag att ställa rehabiliteringsinsatsertill förfogande för äldre i hemmen. Att så sker är av störstavikt ur samhällsekonomisk synpunkt eftersom en godrehabilitering kan ge alla människor ett friskare liv och inteminst ett liv med bättre livskvalitet. Efter ädelreformen ochpsykiatrireformen har landstingen enligt vår uppfattning intetagit ett helhjärtat ansvar för detta. En översyn avlandstingens insatser på detta område vore urkvalitetssynpunkt värdefull.Mångfald och valmöjligheter för de äldre är viktiga honnörsord. På senareår har komplementära/alternativa vård- och behandlingsformer vunnit ökadacceptans hos anställda inom primärvården. Inom såväl geriatrik somäldreomsorg bör även sådan kunskap kunna utnyttjas för att komma de äldretill godo.Vård och omsorg omfunktionshindradeDet är för en gåta, att det inte var ihandikappfrågor som ett gränsöverskridande tänkande förstvann genomslag. Kanske är en av anledningarna till detta attmänniskor med funktionshinder sinsemellan är väldigt olika.De har inte alla samma behov, men de har alla behov av attkunna tillgodogöra sig samhällets service på skilda områden.Kollektivtrafik är ett sådant mycket angeläget område.Kultur är ett annat. skulle därför vilja att enframtida statsbudget vore utformad så, att det i samtligaskilda utgiftsområden framgick vad regeringen vill göra föratt stärka funktionshindrades möjligheter till ett aktivtdeltagande i samhällslivet. Dessutom vill vi att allbyggnation skall handikappanpassas. Det bör skrivas i plan-och bygglag-stiftning. Vi anser att handikappanpassning skavara norm.PsykofarmakaEn stor läkemedelsgrupp är psykofarmaka. I destrukturbeslut som tas inom landstingen kan vi se att en ökadanvändning av läkemedel inom psykiatrin är på gång. Dettadels som ett motiv för att minska organisationen och sägaupp personal. Dels också på grund av att forskningenkommit så långt att utbudet av läkemedel är mycket stort ochatt därmed marknadsföring och modenycker spelar en storroll. Denna läkemedels-användning är naturligtvis både pågott och på ont. I handlingsprogram står detklart och tydligt att vi förordar en mänsklig vård medbetydande kontakt-möjligheter i stället för eller somkomplement till psykofarmaka. Vi förordar dessutomalternativmedicin, homeopatiska preparat och psykoterapisom behandlingsmetoder. En mängd andra terapeutiskametoder står också till buds exempelvis vid lättaredepressioner och livskriser.Vi menar att det inte finns något självändamål med en mycket stor tillgångtill psykofarmaka. Med tanke på den stora risken för läkemedelsberoendefinns också risk för att staten drabbas av framtida ökande kostnader försubventionerna till läkemedel. Dessutom vill vi att all sjukvård och allläkemedelsanvändning skall vara kostnadsfri för människor somtvångsvårdas och tvångsmedicineras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att generell arbetstidsförkortning är en folkhälsofråga,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hälsokonsekvensanalyser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av statsbidrag till arbetslöshetsersättning ocharbetsmarknadsåtgärder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principen "förorenaren betalar",5. att hos regeringen begär en utredning om hur barn ochungdomar över hela landet med neuropsykiatriska störningar skall kunnatillförsäkras vård och behandling i fungerande vårdkedjor,6. att hos regeringen begär en utredning för att se över hur helavårdkedjor skall kunna fungera och utvecklas,7. att hos regeringen begär en utredning av vad enschemaläggning av läkarnas arbetstider skulle kunna få för konsekvenser förpatienters säkerhet och vårdens kvalitet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla avgifter för läkemedel, läkarvård, tandvård ochhandikapphjälpmedel bör samordnas i ett högkostnadsskydd,9. att hos regeringen begär en utredning om vad de samhälls-ekonomiska kostnaderna för att samordna alla avgifter för läkemedel,läkarvård, tandvård och handikapphjälpmedel kan beräknas till,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att det i alla landsting skall finnas tillgång tillkvalificerad utredning och behandling av patienter med diffusa besvär frånt.ex. amalgam,11. att hos regeringen begär en utredning om hur enförsöksverksamhet med att samordna det lokala folkhälsoarbetet skall kunnadelfinansieras med statliga projektmedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ny forskning runt sambanden kemikalier-miljö-hälsa,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försiktighetsprincipen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av vårdpersonal i frågor rörandealternativ/komplementärmedicin,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om registrering av alternativmedicinska utövare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att skapa ett samordningsorgan ialternativ/komplementärmedicinska frågor,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör initiera forskning rörandekomplementära behandlingsmetoder,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dagboende för demenssjuka,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigstöd,20. att hos regeringen begär en översyn av landstingens insatservad gäller rehabilitering av kvarboende äldre,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att handikappanpassning skall var norm i samtliga delarav statsbudgeten,22. att hos regeringen begär en översyn av hur en finansiellsamordning av huvudmän rörande insatser för funktionshindrade skall kunnagenomföras,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personer som tvångsvårdas skall ha fri vård och frialäkemedel.Stockholm den 27 oktober 1998Thomas ()()()()()1Yrkande 3 hänvisat till till AU.