ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K344 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K344av m.fl. (s)Statens och kommunernas insatser för de allmänna valenValdeltagandet i årets val liksom det låga deltagandet i 1995års val till inger kraftig oro för demokratinsutveckling i . Fortsatta analyser av skälen till det lågavaldeltagandet val kommer sannolikt att gefördjupade svar på bakgrunden till det minskadevaldeltagandet och viktiga signaler till de politiska partierna,men det finns anledning att redan nu uppmärksamma detextremt låga valdeltagandet i bl.a. de stora, allmännyttigas.k. miljonprogramsområdena.I kommun var t ex valdeltagandet i bostadsområdet sålågt som mot i kommunen som helhet. Under valarbetetmötte vi flera väljare, som inte kände sig hemma med det svenska val-systemet. De hade inte observerat sina röstkort, visste inte var den egnavallokalen låg eller hur valet praktiskt gick till. Många av dem hade utländskbakgrund.Vi är väl medvetna om att en stor del av ansvaret för det låga valdel-tagandet måste tas av oss som representerar de politiska partierna, men vårtgemensamma samhälleliga ansvar är inte oviktigt.Det finns t.ex. anledning att överväga om det är försvarbart att de svenskaröstkorten utformas och distribueras så att det ska bli så billigt som möjligt,att staten själv inte använder särskilt stora resurser för att informera om demedborgerliga rättigheterna i samband med de allmänna valen och att den,som får rösträtt till kommuner och landsting eller blir svensk medborgareinte får någon särskild information om sin rätt att rösta i liksom omsjälva valsystemet.Det finns vidare anledning att ifrågasätta om det är rimligt att dekommunala valnämnderna av ekonomiska skäl skär ner antalet vallokaler isamband med EU-valen med motiveringarna "att det finns ju ändå ingetstörre intresse för valen".Vi anser också att beslut att blanka valsedlar inte längreska särredovisas utan behandlas som ogiltiga sedlar är oacceptabelt. För denenskilde är en blank valsedel en viktig signal till det politiska systemet. Honeller han vill använda sin rätt att rösta, men anser att inget av partiernafyllerde krav hon/han ställer. Om rösten behandlas som ogiltig och inte ens räknasär risken stor att väljaren i stället väljer att avstå i valet. Vi tror att detär risk för demokratins ställning om valsystemet innehåller element,som gör att enskilda väljare väljer att helt avstå från att över huvud delta ivalen.Sammanfattningsvis menar vi att också själva valproceduren och statensoch kommunernas insatser bör beaktas i den breda demokratidebatt, som numåste dras igång mot bakgrund av det minskade valdeltagandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om analys av statens och kommunernas insatser i samband med deallmänna valen.Stockholm den 24 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02K345 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K345av m.fl. (s)VallagenDe regler för beräkning av vilka personer, som vid allmännaval ska utses som partiernas företrädare skiljer sig i vissaavseenden påtagligt från de proportionalitetsprinciper, som iövrigt tillämpas vid valen.Proportionalitetsprinciperna frångås i vissa fall när ett parti har flera val-sedlar i samma valkretsar. Detta gäller ersättare, men ibland också ledamötertill riksdag eller fullmäktigeförsamlingar.En lista, som bara får marginellt fler röster än en annan kan komma attbesätta alla eller merparten av de platser ett parti har i t.ex. en kommun-fullmäktigeförsamling. Det beror på att samma personer kan erhålla mandat iflera, i vissa fall samtliga, valkretsar. När dessa personer utses användsjämförelsetal, som ska säkra proportionaliteten mellan olika listor. Eftersomvar och en bara kan tillträda en plats utses ersättare (dubbelvalsavveckling)enligt vallagens bestämmelser 18:40 till 18:50 och 20:5. När dessa ersättareutses till ordinarie platser används inte jämförelsetal utan röstetal. Därmedsätts proportionaliteten ur spel.Reglerna har tillkommit för att säkra att ersättare till en ordinarie ledamotkommer från samma lista, men snedvrider valutslaget för ordinarie leda-möter. Ett exempel är kommunfullmäktigevalet i , där Social-demokraterna hade två vallistor i i fyra valkretsar. Trots att listorna gickrelativt jämnt, respektive , blev utslaget extremt ojämnt. 21ledamöter från den första listan kom in i kommunfullmäktige mot bara 6ledamöter från den andra.Resultatet kan därmed knappast sägas prägla väljarnas prioritering elleråterspegla partiets rangordning av de olika kandidaterna. Också andra partierhar känt av reglerna på samma sätt, både i riks- och kommunval. Reglernaomöjliggör också i praktiken regionala listor i t.ex. EU-valet, där i så fallflera olika listor skulle konkurrera i samma valkrets och både väljare ochpartier ha svårt att överblicka hur reglerna i praktiken skulle slå.En väg att åtgärda problemet skulle kunna vara att genomföra en enkeländring i vallagen (20:5) och i stället för röstetal använda jämförelsetal närersättare utses.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av översyn av vallagens regler om dubbelavveckling isyfte att säkra proportionaliteten i valsystemet.Stockholm den 24 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02K346 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K346av ()Verkställighet av gynnande domarRiksdagen beslutade om en omfattande reformpå handikappområdet. Den centrala delen av reformenbestod i en ny rättighetslag för personer med omfattandefunktionshinder, lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS).LSS är en rättighetslag, som skall stärka de svårt funktionshindrades ställ-ning i samhället.En rättighetslag skall vara utkrävbar, med andra ord en lag är en rättighets-lag, när den enskilde har möjlighet att få sitt ärende överprövat.En rättighetslag syftar till att utjämna skillnaderna för enskilda som bor iolika kommuner inom de områden som lagen omfattar. Det finns därmed eninbyggd motsättning mellan rättighetslagstiftning och själv-styrelse.Problemet med domstolstrots - när kommuner inte verkställer domar somgått dem emot - har diskuterats . I den lagstiftning som finnsgår det inte att tvinga en kommun att verkställa en dom som gått dem emot.Redan 1993 redovisade i rapporten mot omsorgs-lagen att av domarna inte verkställts . varfortfarande inte verkställda.Man kan konstatera att det i förvånansvärt hög grad förekommer domstols-utslag till handikappades förmån som inte genomförs, eller som genomförsväldigt sent.De senaste årens besvärliga ekonomiska läge är säkert en bidragande orsaktill att det har varit svårt för kommuner och landsting att verkställa domar.Lyckligtvis har saneringen av statens finanser resulterat i att det nu finnsutrymme för mer pengar till bl.a omsorgen, och därför är också förutsätt-ningarna bättre för kommunerna att verkställa domar.När beslutar om en rättighetslag skall det också vara möjligt förden enskilde att kunna utkräva den rätt som personen har enligt lagen. Omdet inte sker på frivillig väg bör kanske frågan om sanktionsmöjlighetergentemot kommuner och landsting utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder så att rättighetslagstiftningen kan efterlevas.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()
mot · GM02K347 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K347av m.fl. (s)Den svenska förvaltningsmodellenDen svenska förvaltningsmodellen skiljer sig på ettavgörande sätt från vad som tillämpas i de flesta länder. Denmycket skarpa skiljelinjen och ansvarsfördelningen mellandepartementen och myndigheterna har förvisso mångafördelar, men också många nackdelar.För de allra flesta medborgare är det fullkomligt obegripligt att ettansvarigt statsråd inte har rätt att ingripa när ett verk eller en myndighetagerar på ett sätt som strider både mot den allmänna rättsuppfattningen ochmot fattade politiska beslut. Än mer obegripligt blir det när den ansvarigeministern inte ens har rätt att uttrycka en uppfattning i den aktuella frågan.Den svenska förvaltningsmodellen skapar därför genom sitt sätt att fungeraen misstro mot hela det politiska systemet, och är därför i förlängningen etthot mot demokratin.Det är också en svårighet att få en bra demokratisk förankring i EU-sam-arbetet när så mycket av förhandlingsarbetet sköts av tjänstemän i verken ochmyndigheterna utan direkt koppling till departementen.Mot den här bakgrunden är det nu motiverat att ifrågasätta om den svenskaförvaltningsmodellen verkligen är den mest ändamålsenliga modellen. Detbör därför utredas alternativa modeller för att styra våra verk ochmyndigheter. En sådan utredning bör beakta både förvaltningspraktiska ochdemokratiska aspekter av olika förvaltningsmodeller.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av den svenska förvaltningsmodellen.Stockholm den 27 oktober 1998Hans Stenberg ()()()()
mot · GM02K348 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K348av m.fl. (s)Kommunala trafikföretagDen första trädde en lagändring i kraft som innebäratt kommunala trafikföretag som själva är heltkonkurrensutsatta nu kan lägga anbud även på trafik utanförden egna kommunen. Lagen som gäller på försök ärbegränsad till att gälla enbart trafikföretag.Försökslagstiftningen har fungerat bra denfunnits och bör nu permanentas.Eftersom försökslagstiftningen är begränsad till att gälla enbarttrafikföretag förhindrar den nuvarande lagstiftningen alla övriga kommunal-och landstingsägda företag att lägga anbud på uppdrag utanför den egnakommunen även om de själva är fullt ut konkurrensutsatta.Kommunerna tvingas med nuvarande upphandlingsbestämmelser attutsätta sina egna företag för konkurrens i den egna kommunen somde kommunala företagen är förbjudna att vara med och konkurrera i andrakommuner. Detta innebär en allvarlig snedvridning av konkurrensen ochleder också till en minskad konkurrens. Många kommuner väljer därför atthelt avstå från att konkurrensutsätta vissa verksamheter.Ett exempel på de negativa effekterna av den nuvarande lagstiftningenfinns inom renhållningsverksamheten. Där kommunerna nu öppnar förkonkurrens beträffande exempelvis sophämtningen uppstår snabbt en orimligkonkurrenssituation. De kommunala renhållningsföretagen hamnar i en situa-tion där man konkurrerar med multinationella företag med en lagstiftningsom gör att man bara kan förlora marknadsandelar men saknar möjlighet attta nya.Alla kommunala företag som bedriver sin verksamhet på heltaffärsmässiga grunder bör därför ha möjlighet att lägga anbud påverksamheter även utanför den egna kommunen, under förutsättning att denaktuella verksamheten är konkurrensutsatt i den egna kommunen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en permanentning av försökslagstiftningen beträffandekommunala trafikföretag,2.att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring som innebäratt de kommunala företag som själva är konkurrensutsatta och drivs enligtaffärsmässiga principer tillåts konkurrera utanför den egna kommunen.Stockholm den 27 oktober 1998Hans Stenberg ()()()()
mot · GM02K351 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K351av ()Röstkort vid allmänna valVid valet missade många svenskarsom tillfälligt vistades utomlands att utöva sin medborgerligarättighet - att rösta.Till riksdags-, landstings- och kommunvalet den 20 september 1998skickades röstkorten ut , före den allmännavaldagen.För många svenskar som vistades utomlands vid tiden före och undervaldagen innebar det sena utsändandet att de aldrig hann få sina röstkortinnan tiden för röstning hade gått ut. På många konsulat i världen vardessutom sista datum för röstning , alltså knappt två veckorefter det att röstkorten sändes ut. Inte heller gick någon information ut frånRiksskatteverket om att röstning kunde ske vid ambassad eller konsulat utanröstkort mot uppvisande av giltig legitimation. På grund av det senautsändandet av röstkorten och den bristfälliga informationen från , omöjliggjordes för många svenskar att utöva sin medborgerligademokratiska rättighet - att rösta vid valet.Ett utsändande av röstkorten minst en månad före valdagen och en klarinformation från om möjligheten att rösta utan röstkort påsvensk ambassad eller konsulat vid uppvisande av giltig legitimation skullelösa problemet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra det praktiskt möjligt för svenskar utomlands att rösta vidallmänna val.Stockholm den 28 oktober 1998Erling Wälivaara (kd)
mot · GM02K353 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K353av och ()Tillsättande av ett statsråd för bostadsfrågorTillsättande av ett statsrådför bostadsfrågorUnder har bostadspolitiken genomgått ett flertalstora förändringar. Skattereformen höjde boendekostnadernaoch räntebidragssystemet är delvis under avveckling. Isamband med budgetbesparingarna har kraftiganedskärningar gjorts på bostadsbidragen. Som en följd avdetta har boendekostnaderna ökat dramatiskt, från strax över20 % av disponibel inkomst till . För stora grupperav boende, främst i hyresrätt, är kostnaderna väsentligt högreän så och boendekostnaderna är hushållens i särklass störstautgift, vilket bör uppmärksammas. Många människor,framför allt ungdomar men även en del barnfamiljer, harsvårt att få en egen bostad med förstahandskontrakt ochdärmed ett tryggt boende. Segregationen har ökat väsentligt ivåra storstadsområden, med betydande samhällsproblem somföljd.Nyproduktionen av bostäder är mycket låg och produktionen av hyresrätterär i det närmaste obefintlig. Fullskaliga ombyggnationer har mer än halveratssedan 1995, vilket leder till en värdeminskning av det befintliga bostads-beståndet.Regeringen verkar inte ha tagit till sig problemen inom bostadspolitikenfullt ut, t.ex. har man inte tillsatt något statsråd för att sköta de bostads-politiska frågorna. Den går därigenom miste om helhetssynen inombostadspolitiken och bryter inte ner revirgränserna mellan departementensom är inblandade i de olika bostadspolitiska sakfrågorna. Splittringen harökat i samband med den nya regerings- och departementsombildningen somska gälla från 1 januari 1999.Finansdepartementet ska sköta bostadsfinansieringen, Miljödepartementetska sköta samhällsplanering, bostadsbyggande och byggforskningen, Social-departementet ska sköta bostadsbidragen och pensionärernas bostadstillägg,ska sköta vissa kommunfrågor och hyresrättsfrågor ochett särskilt statsråd sköter integrationsfrågorna. Var finns helhetssynen för ensocialt och ekologiskt hållbar bostadspolitik någonstans?Vi kräver att regeringen tillsätter ett statsråd med ett övergripande ansvarför de bostadspolitiska frågorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett särskilt statsråd för bostadspolitiska frågor.Stockholm den 15 oktober 1998Owe ()()
mot · GM02Kr2 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr2av ()med anledning av skr. 1997/98:171 FilmavtaletRegeringens utredning avseende hur ett framtida stöd tillsvensk filmproduktion skall se ut beräknas vara klar till 30november . Den kartläggning av filmens situation iSverige med analyser av effekter av insatt stöd som skullevarit klar har vi tyvärr inte sett till . Mot denbakgrunden kan det vara frestande att avstå från synpunkterpå aktuell skrivelse.Men vill ändå passa på tillfället att påminna om den friafilmfond på som vi budgeterat för under våren 1998.Vid ett flertal tillfällen har tagit upp och motionerat ombehovet av en filmfond för att stärka svensk kvalitetsproduktion av bl adokumentär, drama, novell, barn- och ungdomsfilm. Vid vårens tilläggs-budget hade att ta ställning till till kvalitets-filmproduktion för public service och i flerårsbudgeten 75 miljoner kronortill samma ändamål, d v s endast för och . Pengarna hämtades urrundradiokontot. vill passa på att argumentera också utifrån enannan synvinkel.TV 4 betalar ca 300 miljoner i koncession för att sända i det avsamhället ägda tv-nätet. , , gick koncessionen in tillrundradiokontot, numera går den rakt in i "svarta hålet". Vi anser att en delav de pengarna borde kunna gå tillbaka till att bygga upp en fri filmfond förkvalitetsproduktion. får vi finansiera rakt över statsbudgeten, vilketvi nu också gjort. Vitsen med denna fond är att produktionen kan säljas tillvem som helst.Utifrån att fler kanaler kommer att få sända digitalt i det av samhället ägdamarknätet, anser vi det extra viktigt att nu stödja just svensk filmskvalitetsproduktion.Miljöpartiet vill också passa på att beklaga att videobranschen inte längreingår i nuvarande förlängt filmavtal. Vi tror på samarbete och utgår ifrån attvideobranschen kommer ingå i det nya filmavtalet precis som övriga "nya"aktörer på filmmarknaden.I dag gör danskarna bästa filmer, varför hoppas vi kunna utläsa urkommande kartläggning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att vad imotionen anförts bör beaktas i det pågående utredningsarbetet.Stockholm den 12 oktober 1998Ewa ()
mot · GM02Kr201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr201av ()Falsterbonäset på VärldsarvslistanInte oväntat har inga objekt från de delar av somtillhört vårt land endast de tre senaste århundradena uppförtspå . Dessa landsdelars tidigarehistoria är ju inte lika sammanflätad med den svenskahistorien som övriga landsdelars, och dessa landsdelarsminnesmärken blir därför lätt förbisedda.Något som dock inte borde kunna missas är Falsterbonäset - världens nästBosporen mest frekventerade fågelsträcksområde. Dess betydelse för fågel-livet i är enorm, och det stora skyddsvärdet alldeles omöjligt attförneka. som vetenskap är Falsterbonäset omistligt.Att Falsterbonäset inte uppförts på är oförsvarbart och detär nu hög tid att rätta till misstaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Falsterbonäset på världsarvslista.Stockholm den 9 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Kr202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr202av ()och på VärldsarvslistanDet finns i vårt land två helt unika småstäder. Vad är isten och korsvirke är i trä. Båda måste skyddas förframtiden. Båda bör uppföras på världsarvslista.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och på Världsarvslistan.Stockholm den 9 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Kr203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr203av de ()Syntolkad teater och RiksteaternI de nationella mål för kulturpolitiken som antoghösten 1996 ingår bland annat målet att "verka för att alla fårmöjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kultu-rupplevelser samt till eget skapande".I om delaktighet och jämlikhet för människor medfunktionsnedsättning står i regel 10 (kultur) att "staterna ska se till attmänniskor med funktionsnedsättning kan delta i kulturlivet på lika villkor".Under punkt 2 står att "teatrar, museer, biografer, bibliotek och andra lokalerför kulturutbud ska vara tillgängliga" och i punkt 3 att "utveckling ochanvändning av särskild teknik ska främjas så att litteratur, film och teatergörs tillgängliga".Det är mot denna bakgrund förvånande att , som under flerasäsonger visade några av sina föreställningar med såkallad syntolkning för synskadade, upphörde med dennaverksamhet.Riksteatern får stora anslag från staten och har till uppdrag att göra teatertillgänglig för många människor i vårt land. Självfallet kan därmedockså ha synpunkter på tillgängligheten. Verksamhet med syntolkadeföreställningar måste återupptas inom , så att även synskadadekan bli delaktiga i teaterutbudet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att verka för ett återupptagande av föreställningar meds.k. syntolkning för synskadade inom verksamhet.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Kr204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr204av de ()för punktskriftsläsareDet är viktigt att blinda personer ges möjlighet att användaoch utveckla sin förmåga att läsa punktskrift. ärgravt synskadades enda läs- och skriftspråk. För att göradetta möjligt behövs en regelbunden utgivning av text påpunktskrift - inte minst böcker i punktskrift.Antalet blinda personer i som kan läsa punktskrift är cirka 1 200.Av dessa har ungefär hälften tillräckliga kunskaper för att klara av att läsahela böcker. Ett av skälen till att de är så få kan vara att tillgången påböckeri blindskrift är begränsad.Synskadades Riksförbund har en bokklubb för punktskriftsläsare - ClubBraille. har omkring 150 medlemmar och är den enda i Sverigesom erbjuder punktskriftsböcker. Verksamheten är mycket begränsad ochomfattar endast sex erbjudanden om vardera två titlar att väljamellan.Att trycka böcker i punktskrift är betydligt dyrare än att trycka andraböcker. De blinda bokklubbsmedlemmarna betalar dock en normalbokklubbsavgift för sina böcker. Detta innebär att Synskadades Riksförbundstår för merkostnaderna på per sålt bokexemplar, cirka1,per år.Mot denna bakgrund är det kulturpolitiskt viktigt att regeringen finnerformer för hur landets enda bokklubb för punktskriftsläsare skall kunnafinansieras. har exempelvis en av världens högsta momssatser påböcker, vilket innebär att staten får in stora momsintäkter. Det vore rimligtom någon del av detta kunde gå till bokklubben för punktskriftsläsare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att finansiellt stödja verksamheten i bokklubben förpunktskriftsläsare.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Kr205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr205av de ()Särskild ljudkanal i TVI Standardregler för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, antagna avFN på initiativ av bland annat , framgår av regel 5 B,Tillgång till information och möjlighet till kommunikationatt medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellttelevision, radio och tidningar, att göra sina tjänstertillgängliga.Kulturutredningen föreslog för sin del att krav på handikappanpassningskall gälla för samtliga marksändande TV-företag.Synskadade kan inte läsa textremsan till Utländska TV-program eller deutländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inteutformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses uppi en särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas.Redan idag finns teknik för att göra TV tillgänglig för synskadade.Sveriges Television säger sig dock inte vilja satsa på en teknik som är på vägut från marknaden. I stället avser man att invänta den nya digitalasändningstekniken. Man menar att införandet av digital TV innebär nyamöjligheter att ytterligare öka tillgängligheten för funktionshindrade.Sveriges Television har fått sändningstillstånd för digital TV /99. Det är viktigt att tillgängliga TV-program för synskadadekan börja sändas så snart digitala TV-sändningar kommer igång. SVT harsedan länge detta uppdrag. Det bör nu verkställas omgående.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att sändningar möjligtgörs tillgängliga för synskadade.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()