mot · GL02Sf36 · 1998-04-29 00:00:00 — Hennes genomsnittspoäng för studieåren är 0,27. Därefter får ett fast arbete. Hennes lön ger henne en pensionspoäng på 3,56. , , omfattas fullt ut av det nya systemet. Gått ut och gick ut gymnasiet, vilket ger henne utan pensionspoäng. Arbetade med genomsnittspoäng på 2,5. Gifte sig och följde med sin man på hans utlandstjänstgöring, vilket ger henne utan poäng och med 1,54. Arbetade deltid med en genomsnittspoäng på 1,84. Arbetade heltid med en genomsnittspoäng på 3,52. Födde barn och var hemma . Arbetade deltid (genomsnittspoäng 1,58). Födde barn och var hemma . Arbetar nu deltid. , , tillhör mellangenerationen. Gått ut folkskolan och därefter yrkesutbildning, vilket ger honom utan ATP-poäng. Arbetar på ströjobb där ger honom 0,07 poäng och ett annat 1,84. Får fast arbete och arbetar heltid. Hans ATP-poäng varierar mellan 3,07 och 5,62. Det är dock ingen jämn löneutveckling (3,73, 4,34, 5,32, 4,73, 3,99 osv). Inte någon individ i exemplen ovan har en jämn löneutveckling. Man arbetar deltid, går upp till heltid, föder barn och är hemma, studerar. De enda som har en jämn löneutveckling är de som får en lön över tak. 7 Utgångspunkter för ändringsförslag har som beskrivits ovan ett alternativt förslag till pensionssystem. Om vårt förslag inte vinner gillande föreslår vi förändringar i regeringens förslag. Grunden för de förslag till förändringar som vi redovisar nedan är vår ideologi, där klass och kön är de för oss viktigaste kriterierna. 8 Pensionsgrundande inkomst (8) 8.1 Avdrag för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av pensionsgrundande inkomst (8.2) Regeringen föreslår att den allmänna pensionsavgiften, dvs egenavgiften, skall dras av när pensionsgrundande inkomst fastställs. har ett alternativt förslag som vi redovisar under punkten 32 Förändrad struktur på socialavgifter och förändrade avgiftsnivåer m.m. 9 Ålderspensionsrätt för förtidspensionärer (9) Regeringen lägger i avsnittet fram olika förslag om förtidspensionens förhållande till ålderspensionssystemet. innan fattar beslut om det reformerade ålderspensionssystemet kommer att ha fattat beslut om den av regeringen tidigare framlagda propositionen om förtidspensioner. Den propositionen är liksom propositionen om det reformerade pensionssystemet var en principproposition som inte innehåller några konkreta förslag. står i huvudsak bakom principerna i förtidspensionspropositionen, men menar att det är svårt att ta ställning när vi inte sett några konkreta förslag om hur förtidspensionerna ska utformas. Med tanke på princippropositionen om det reformerade pensionssystemet och alla de förändringar som föreligger menar vi också att det kan vara vanskligt att ta ställning till något vi inte sett. Vi avvaktar därför resultatet av den utredning som förtidspensionspropositionen utlovar. Vi vill dock redan här markera att vi anser att pensionsrätt för barnår ska utgå till förtidspensionärer, både vad gäller beräkningsgrunden för nivån på förtidspensionen och vid tillgodoräknandet av pensionsrätten. 10 Pensionsrätt för plikttjänstgöring (10) Regeringen föreslår att pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring under vissa förutsättningar skall tillgodoräknas en försäkrad som genomgår grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Det pensionsgrundande beloppet motsvarar av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för samtliga försäkrade under . delar regeringens bedömning att pensionsrätt för plikttjänstgöring ska tillgodoräknas den försäkrade. Vi anser dock att det pensionsgrundande beloppet i förhållande till förslaget om pensionsrätt för studier är för högt och visar på en värdering som inte delar. Vi lägger dock inget alternativt förslag till pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring. Vi delar dock inte regeringens bedömning att pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring inte skall kunna tillgodoräknas för tid . anser att både studier och plikttjänstgöring i förfluten tid skall ligga till grund för pensionen. Detta bör ge regeringen till känna. 11 Pensionsrätt för barnår (11) 11.1 År för vilka pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas (11.2) Regeringen föreslår att pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller . Om barnet är fött ska pensionsgrundande belopp tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet fyller t.o.m. det år barnet fyller . hade hellre sett en utökad, kvoterad föräldraförsäkring än det förslag som föreligger. Men vi accepterar förslaget med det tillägget att pensionsgrundande belopp för barnår ska tillgodoräknas adoptivföräldrar fr.o.m. den tidpunkt föräldrarna får barnet i sin vård, oavsett barnets ålder. Detta bör ge regeringen till känna. 11.2 Villkor för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår m.m. (11.3) Regeringen föreslår att föräldrar, särskilt förordnade vårdnadshavare och adoptivföräldrar ska få tillgodoräkna sig pensionsrätt för barnår under vissa villkor. ställer sig bakom förslaget utom på en punkt, nämligen förslaget att endast en av föräldrarna ska kunna tillgodoräkna sig poäng, även om man har flera barn gemensamt. Det förefaller orimligt att i de situationer där föräldrarna har gemensam vårdnad, barnen bor växelvis hos föräldrarna och båda föräldrarna uppfyller förvärvsvillkoret endast en förälder i taget kan uppbära pensionsrätt. har full förståelse för att en ordning som den som beskrivs ovan är kostsam, men vi anser trots det att någon lösning borde stå att finna. Alternativet vore att föräldrarna enas om att flytta pensionsrätten , ett annat vore att hitta ett system för delad pensionsrätt. Detta bör ge regeringen till känna. 11.3 Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår (11.5) Regeringen föreslår att det ska finnas tre alternativa beräkningssätt och det alternativ som ger bäst ekonomiskt utfall för individen ska alltid väljas. ställer sig bakom förslaget, men måste trots det framföra vissa synpunkter. Olika grupper kommer att kompenseras på olika sätt. Den högavlönade får tillgodoräkna sig pensionsrätt efter inkomsten året före barnets födelse. Den som av olika anledningar måste återgå till arbetet efter den betalda föräldraledigheten får tillgodoräkna sig pensionsrätt motsvarande ett basbelopp. Systemet är utformat så att den som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete under småbarnsåren kommer att få ett större faktiskt utbyte av pensionsrätten för barnår än den som av olika anledningar återgår till förvärvsarbete efter föräldraledigheten. Vad gäller övriga socialförsäkringssystem beslutade att pensionsrätt skulle beräknas på bakomliggande inkomst. Detta har regeringen nu frångått utom vad gäller alternativ 1 vid beräkningen av pensionsgrundande belopp för barnår. Det hade varit mer logiskt att behandla alla pensionsgrundande socialförsäkringsförmåner lika. 12 Pensionsrätt för studier (12) Regeringen föreslår att pensionsrätt för studier med studiemedel skall kunna tillgodoräknas . Hur pensionsrätten ska utformas behandlas i samband med beredningen av studiestödssystemet. vill redan här markera att vi anser att pensionsrätt för studier även ska utgå för förfluten tid. Detta bör ge regeringen till känna. Ett av argumenten från Pensionsarbetsgruppen till varför man föreslog så låg pensionsrätt för studier var att studier skall ses som en investering i högre lön. Detta påstående visar på okunnighet hos de politiker som utformat förslaget om pensionsrätt för studier. Högskolestudier för kvinnor leder i många fall inte till högre lön och som exempel vill vi nämna bibliotekarier, laboratorieassistenter, sjuksköterskor, förskolelärare m.fl. anser därför att pensionsrätten för studier ska utgå för studerande som fyllt med motsvarande belopp som den egna åldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete utgör. Detta bör ge regeringen till känna. 13 Inkomstindex (16) 13.1 Inkomstindex för och därefter (16.3) Regeringen föreslår att inkomstmåttet skall beräknas efter särskilda regler. Med inkomster menar regeringen de inkomster som tjänats in av personer och som är pensionsgrundande efter avdrag för egenavgiften och inkomster för förtidspension. Inkomstbegreppet begränsas till att avse inkomster under taket på 7,5 bb. beslutade i proposition 1993/94:250 att inkomstdelar över tak skulle tas med i beräkningsunderlaget. delar den uppfattningen och anser att även de inkomster som ligger över tak bör tas med i beräkningen. Anledningen är att under tak finns många deltidsarbetande och unga människor med låga inkomster. För att bättre spegla den faktiska inkomstutvecklingen anser vi därför att även inkomster över tak bör räknas med. Detta bör ge regeringen till känna. 14 Omräkning av pensionsrätt för inkomstpension (17) 14.1 Tilldelning av arvsvinster (17.2) Regeringen föreslår att pensionsbehållningar efter personer som avlidit (arvsvinster) skall fördelas bland de kvarlevande i samma ålder som de avlidna. kvinnopolitiska utskott skrev i sitt remissvar att den fördelning av arvsvinster som föreslogs skulle missgynna kvinnor. Vi anser därför att det är bra att regeringen tagit till sig den kritiken och föreslår att arvsvinsterna skall tillfalla kvinnor och män lika. Det föreliggande förslaget till nytt pensionssystem innehåller få fördelningspolitiska inslag. Ett hade varit att arvsvinsterna tillfaller kollektivet inte de kvarlevande i samma årskull. är av den åsikten att arvsvinsterna ska tillfalla kollektivet. Detta bör ge regeringen till känna. 15 Finansiering av pensionssystemets förvaltningskostnader (17.4) Regeringen föreslår att förvaltningskostnaderna skall täckas inom ramen för de avgifter som ska finansiera systemet. Detta kan tyckas rimligt. Ingen uppskattning av vad kostnaderna blir och hur de kommer att påverka pensionsnivån har dock visats. Förvaltningskostnaderna i nuvarande ATP-system är låga därför att systemet är enkelt att administrera. Det föreslagna systemet är komplicerat och kräver långa och komplicerade beräkningar som dock ska skötas via datasystem. Systemet kräver t.ex. att de försäkrade meddelas om sin pensionsbehållning. går cirka 100 000 personer i pension och deras ansökningar ska behandlas osv. Initialkostnaderna för det reformerade pensionssystemet kommer att bli mycket höga. anser därför att den tid som initialkostnaderna ska fördelas över måste bli lång så att fördelningen av kostnaderna blir så rättvisa som möjligt. Detta bör ge regeringen till känna. 16 Uttag och beräkning av inkomstpension (18) 16.1 Villkor för uttag av inkomstpension (18.1) Regeringen föreslår att inkomstpension ska kunna tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån fr.o.m. , oberoende av pensionens storlek. ställer sig bakom förslaget om flexibel pensionsålder. Så som förslaget utformats, att det endast är den inkomstgrundande ålderspensionen och premiepensionen som får utnyttjas, innebär dock att den som haft låg inkomst under sitt förvärvsaktiva liv inte kommer att kunna utnyttja erbjudandet. Allra helst med tanke på att det förtida uttaget kommer att innebära en livslång låg ålderspension. Det finns också anledning att befara att förtida pension kommer att bli ett alternativ till förtidspension. De hårda och strikt medicinska kriterierna som gäller vid beviljande av förtidspension innebär att den vars kropp är sliten men inte tillräckligt för att beviljas förtidspension kommer att få betala sin dåliga arbetsmiljö med en livslång låg pension. AMS har visat att det oftast är kvinnor som, när kroppen är slut, lämnar arbetsmarknaden. Den s.k. äldreregeln innebar att andra faktorer, som t.ex. möjligheten att få ett arbete, vägdes in i bedömningen om förtidspension skulle beviljas. Äldreregeln är i princip avskaffad. I propositionen om förtidspensioner skriver regeringen att någon hänsyn till normalt åldrande inte skall göras vid bedömningen av om förtidspension skall beviljas eller inte. Det torde vara synnerligen svårt att bevisa att de förslitningsskador man har inte beror på normalt åldrande. anser självklart att förtidspension inte skall vara en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, men måste det finnas en verklighetsanknytning i de regler som beslutar. Ett exempel är hur behandlar många kvinnor med förslitningsskador. I bedömningen vägs in det faktum att kvinnor burit barn och kassar med mat och ansökan om förtidspension avslås därför. vill med detta visa att vi är djupt oroliga för att möjligheten att gå i pension kommer att ersätta förtidspensionen. Vi ställer oss också tveksamma till möjligheten för låginkomsttagare att utnyttja erbjudandet. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om hur låginkomsttagare skall kunna utnyttja möjligheten att gå i pension . Detta bör ge regeringen till känna. 16.2 Följsamhetsindexering (18.3) Regeringen föreslår att utgående pensioner skall följsamhetsindexeras för att anpassas till samhällsekonomin. ställer sig bakom följsamhetsindexeringen av utgående pensioner, vilket vi gjorde redan i Pensionsarbetsgruppen. Följsamhetsindexeringen är den enda nödvändiga åtgärd som behövs göras för att vi ska få ett samhällsekonomiskt stabilt system. Regeringen föreslår att i följsamhetsindex skall var fast och ligga på 1,6. kan även acceptera den fasta på 1,6. Genom konstruktionen på följsamhetsindex behåller man kopplingen mellan utgående pensioner och de förvärvsarbetandes löneökningar. Enligt regeringens förslag skall alla pensioner följsamhetsindexeras, även för dem som vid det nya pensionssystemets införande är pensionärer. Det skulle självklart kunna gå att införa en särbestämmelse för dessa, men ser en fördel i att alla utgående pensioner behandlas lika. Vi vill därför i detta sammanhang påpeka låga löneökningars konsekvenser för pensionärerna. Förvärvsarbetandes löner sänks inte när det inte blir någon lönehöjning. Däremot sänks pensionerna om det inte blir några löneökningar för de förvärvsarbetande. Reglerna för bostadstillägg, högkostnadsskydd m.m. måste därför även de göras följsamma så att den enskilda pensionären inte drabbas för hårt. Genom att den inkomstgrundande ålderspensionen räknas upp eller ned med ett följsamhetsindex och garantipensionen räknas upp med basbeloppet kan detta vid med låg tillväxt innebära att allt fler kommer att bli beroende av garantipensionen. Genom att garantipensionen betalas av statskassan kan det faktum att de olika delarna beräknas med olika index innebära att kostnaden för garantipensionen blir högre än vad regeringen räknat med. Vad som ovan anförts om konsekvenserna av låga löneökningar för pensionärerna och vikten av att reglerna för t.ex. bostadstillägg och högkostnadsskydd görs flexibla bör ge regeringen till känna. 17 Försäkringsfunktion för premiepension (19) 17.1 Försäkringsförhållandets rättsliga karaktär (19.1) Regeringen föreslår att förhållandet mellan försäkringsgivaren och de försäkrade ska bygga på förvaltningsrättslig lagstiftning. Fastställd pensionsrätt för premiepension skall skyddas av egendomsskyddet i 2 kap 18 § regeringsformen. anser att det är bra att detta regleras i lag. Med tanke på beslutet att behovspröva folkpensionsdelen i änkepensionen anser , liksom och Pensionärers , att regeringsformen bör förtydligas så att det framgår att premiepensionen omfattas av egendomsskyddet där. Detta bör ge regeringen till känna. 18 Förvaltning av premiepensionskapital (20) 18.1 Fondförvaltare i premiepensionssystemet (20.2) Regeringen föreslår att premiereservmedlen ska få placeras i värdepappersfonder och utländska fondföretag, som förvaltas av fondförvaltare som har rätt att utöva fondverksamhet i . Den som inte gör något aktivt val av förvaltning får sina pengar placerade i en särskild fond inom AP-fonden. har ovan framfört sin kritik om premiereservsystemet. Överflyttningen av ekonomisk makt från folket till privata kapitalinstitut är en del av det ideologiska systemskiftet. 19 Uttag och beräkning av premiepension (21) Regeringen föreslår att premiepension får tas ut när pensionsspararen fyller . Premiepension skall enbart kunna tas ut livsvarigt och då som tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensionen. Pensionsspararen skall ha rätt att få ut sin premiepension i form av en livränta med garanterade belopp. accepterar regeringens förslag att premiepension skall kunna tas ut , tas ut i olika delar och kunna återkallas och ändras en gång per sexmånadersperiod. Vi avslår resterande delar av förslaget. Princippropositionen föreslog att premiereserven skulle förvaltas av särskilda kapitalförvaltare, privata eller statliga, som den enskilda kunde välja mellan. Detta kunde leda till olika avkastning och princippropositionen föreslog därför, vilket senare slogs fast av , att det skulle ske en utjämning av skillnaderna i avkastning. Regeringen föreslår nu att denna utjämning ska tas bort. I stället ska den enskilda pensionären, som inte vill ha olika pension, månad från månad, erbjudas en livränta med garanterade belopp. Avsikten var att pensionsspararen skulle kunna påverka sin pension fram till pensionsåldern via premiepensionen, inte att spekulationen skulle fortsätta efter pensionsåldern. anser att bör avslå regeringens förslag och stå fast vid sitt tidigare beslut vad gäller uttag och beräkning av premiepension. Detta bör ge regeringen till känna. 20 Efterlevandeskydd (22) 20.1 Efterlevandeskydd före pensionstiden (22.2) Regeringen föreslår att en pensionssparare som har barn eller som är gift, registrerad partner eller sammanboende under sin förvärvsaktiva tid ska kunna teckna temporär premiepension till efterlevande enligt vissa regler. accepterar förslaget men vill påpeka att det inte får bli så att det nuvarande efterlevandeskyddet ersätts med hänvisning till det frivilliga i premiepensionen. Detta bör ge regeringen till känna. 20.2 Efterlevandeskydd (22.3) Regeringen föreslår att en pensionssparare som är gift, registrerad partner eller sammanboende i samband med att han eller hon börjar ta ut sin premiepension ska kunna teckna en livsvarig premiepension till efterlevande. accepterar den delen av förslaget men menar att det måste kunna kompletteras med att omfatta barn . Regeringens förslag innebär att barn till pensionärer inte skall omfattas av det efterlevandeskydd som erbjuds barn till förvärvsarbetande. anser att detta är fel och att efterlevandeskyddet också skall kunna omfatta barn . Detta bör ge regeringen till känna. 21 verksamhet (23) 21.1 Regler för försäkringsrörelsen (23.1) Regeringen föreslår att de viktigaste rörelsereglerna i försäkringsrörelselagen (FRL) skall gälla för () verksamhet. Vänsterparitet delar regeringens uppfattning att PPM:s verksamhet måste omges med lagstiftning. anser att det inte räcker med FRL utan menar att PPM:s verksamhet bör regleras av en särskild lagstiftning som bör vara uttömmande. anser att den som gäller för AP-fonden kan tjäna som förebild. delar uppfattning att PPM:s verksamhet bör regleras av en särskild lagstiftning, vilket bör ge regeringen till känna. 22 Utbetalning av pension (25) 22.1 Samordning med arbetsskadelivränta m.m. (25.3) Regeringen föreslår att den särskilda garantin i arbetsskadeförsäkringen och lagen om statligt personskadeskydd avskaffas. Detta innebär att rätt till denna typ av livränta upphör fr.o.m. det att livräntetagaren, dvs den arbetsskadade, fyller . delar inte regeringens uppfattning i denna fråga och anser att 65-procentsregeln bör finnas kvar. Detta bör ge regeringen till känna. 22.2 Samordning med yrkesskadelivräntor (25.4) Regeringen föreslår att ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och garantipension skall samordnas med yrkesskadelivränta i form av egenlivränta eller ersättningar enligt äldre lagstiftning. anser att eftersom det inte sker någon samordning av garantipensionen med privata pensionsförsäkringar eller tjänstepensioner bör det inte heller ske någon samordning i detta avseende. Detta bör ge regeringen till känna. 22.3 Annan samordning med ålderspension (25.5) Regeringen diskuterar här behovet av att samordna andra socialförsäkringsförmåner med rätten att kvarstå i arbete till . Eftersom en sådan eventuell samordning kommer att bli aktuell först då de förmåner som samordnas med ålderspension kan ha upphävts eller förändrats lämnar regeringen här inget förslag om hur en sådan samordning ska ske. anser att om det ska finnas en rätt att kvarstå i arbete till och längre, om den inkomst som den försäkrade får också ska vara pensionsgrundande samt om det skall betalas arbetsgivaravgifter och för den försäkrade egenavgifter måste reglerna ses över och samordnas. Det vore orimligt annars. har på annan plats i motionen även föreslagit att en sådan översyn bör inkludera kvalificeringskraven till pensionsgrundande socialförsäkringssystem. 23 Åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt m.m. (26) Regeringen lägger förslag om hur felaktigt utbetalad pension i inkomstpensionen och premiepensionen skall återbetalas. delar regeringens synpunkter med det tillägget att återbetalningskravet aldrig får leda till att pensionen kommer under garantipensionsnivån. Detta bör ge regeringen till känna. 24 Processuella frågor (27) 24.1 Utmätning m.m. (27.8) Regeringen föreslår att pensionsbelopp som ännu inte har betalats ut får utmätas utom i de fall då utmätningen sker i enlighet med reglerna i 7 kap. utsökningsbalken angående utmätning av lön. Reglerna i det nya underhållsstödet innebär att de underhållsskyldiga, om de har några underhållsskulder, betalar av på sin skuld till statskassan hela livet. vill i detta sammanhang påpeka att utmätning aldrig får leda till att pensionären hamnar under garantipensionsnivå. Detta bör ge regeringen till känna. 25 Mellangenerationen (28) 25.1 Beräkning av årlig pension (28.2) Regeringen föreslår att pensionsuttaget för personer som tillhör mellangenerationen skall beräknas dels enligt reglerna i ATP-systemet och dels enligt de reformerade reglerna. Vid beräkningen i ATP-systemet skall den försäkrade kompenseras för det basbelopp som folkpensionen utgör. Kompensationen skall dock, enligt regeringens förslag, endast tillgodoräknas den försäkrade har ATP-poäng. Detta anser vara fullständigt orimligt. Mellangenerationen består av försäkrade födda , dvs kvinnor och män i åldrarna . Enkel matematik för en person som är ger vid handen att denna person bör ha börjat förvärvsarbeta för att kunna uppnå det antal intjänandeår som krävs i ATP-systemet. Många försäkrade studerade i vid och återigen andra har studerat och haft inkomster av sommararbete eller tillfälliga jobb för att kunna försörja sig under studierna. Lönen har inte räckt till för att komma över ett basbelopp. Regeringen föreslår också att pensionsrätt för studier inte skall få tillgodoräknas för tid . För denna grupp försäkrade är regeringens förslag att inte få tillgodoräkna sig det basbelopp som folkpensionen utgör ett slag i ansiktet. Kompensation för folkpensionen är väsentlig för nivån på pensionen i både ATP-systemet och det reformerade systemet. anser därför att de kvinnor och män som har 0-år, dvs inte kommit över ett basbelopp i inkomst, ska kompenseras med det basbelopp som folkpensionen utgör. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. 26 Förändringar inom ramen för nuvarande pensionssystem (29) 26.1 Beräkning av tilläggspension i form av ålderspension (29.3) Regeringen föreslår att tilläggspension i form av ålderspension skall beräknas uteslutande på fastställda pensionspoäng. accepterar regeringens förslag med det tillägg som följer av vad vi sagt under 28.2 Beräkning av ålderspension. anser att då den försäkrade inte har några ATP-poäng skall ersättning för det basbelopp som folkpensionen utgör tillgodoräknas. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. 27 Principer för ålderspensionssystemets finansiering, m.m. (30) 27.1 Ålderspensionsavgifter för pensionsgrundande sociala förmåner (30.2)