mot · GM02N229 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N229av ()Den kooperativa företagsformenIntresset för den kooperativa idén är stort i ochEuropa. Denna tredje vägens möjlighet har vuxit sig stark ien tid då den offentliga sektorn har ekonomiska svårigheteroch då antalet arbetstillfällen inom det privata näringslivet äri sjunkande. Människor som vill bo kvar och utveckla sinbygd ser den kooperativa företagsformen, meddemokratitanken, en medlem en röst, som en form som hörframtiden till.Dalarnas län är av historia och tradition ett kooperativt län. Detta beror pålänets starka folkrörelsetradition. Här har samverkan och samarbete alltidvarit hedersord. Begrepp som byalag, fäbodlag, såglag, gruvlag, hyttlag,bergslag, kyrkbåtslag och andelsmejerier minner om detta. I länet har medstöd av Kooperativ utveckling under den senaste tioårsperiodenmånga nya kooperativa företag startats. I finns goda förutsättningarför att skapa nya arbetstillfällen via den tredje vägens möjligheter.Kooperativt företagande har en potential och en viktig funktion. Detkooperativa företagandet bör, enligt min mening, ges bättre förutsättningaratt utvecklas.Problem med a-kasseersättningDen beslöt anta regeringensproposition /97:107 om en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring. Inom den nykooperativa sektorninnebar den nya lagstiftningen att medlemmar i små arbets-eller personalkooperativ borde ha fått större möjligheter attfå ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. (I ett arbets-eller personalkooperativ är medlemmen både delägare ocharbetstagare.) I praktiken tolkar dock fortfarande a-kassornaatt medlemmar som sitter i arbets- ellerpersonalkooperativets styrelse eller tecknar föreningensfirma är företagare och därmed avstängda från a-kassan.Detta är naturligtvis ett stort hinder för arbetslösa att startakooperativ och därmed skapa nya arbetstillfällen.Detta bör ges regeringen till känna.RiskkapitalMänniskor i glesbygd ser ofta samarbetstanken som enmöjlighet att ordna sysselsättning och social service.Kooperativa lösningar har nått en stor framgång i Dalarnabåde avseende social service och nya arbetstillfällen. är ofta små (3-5 pers.) och finns inom enlokal eller regional marknad. För att starta dessa kooperativaföretag behövs riskkapital. Ofta rör det sig om mindresummor. Möjligheterna för små ekonomiska föreningar ärtyvärr begränsade. Därför bör ökade möjligheter till ettlokalt/regionalt riskkapital för kooperativa företag prövas.Detta bör ges regeringen till känna.Dalarna försökslän för skattelindringar för nystartade kooperativI , bl.a. i och , finns flera exempel påskattelindringar för att stimulera tillskapandet av kooperativaföretag och därmed nya arbetstillfällen på en lokal/regionalmarknad. För att stimulera nyskapandet av nya kooperativaföretag föreslår jag att får bli ett försökslän för att geskattelättnader, under t.ex. , för nystartade kooperativ ilänet.En utvärdering görs därefter. Det bör kunna inrymmas som en del i deregionala tillväxt/utvecklingsavtalen. Detta bör ges regeringen till känna.EntreprenörskapI skolan ägnas åt det privata och offentligasamhället. Samhällets struktur under 60-, 70- och 80-talenbyggde ofta på dessa två pelare. Den tredje vägensmöjlighet, den ekonomiska föreningen, berörs ofta mednågra ord. Ändå pekar allt fler på denna juridiska formsframtida stora möjlighet.I t.ex. får barn och ungdomar redan i motsvarigheten till vårgrundskola studera den kooperativa formen. Denna möjlighet att utvecklasamarbete och samverkan borde även få prövas i den svenska skolan. Ungamänniskor skulle få kunskap om framtidens möjligheter. Kooperativ skullekunna startas både i grund- och gymnasieskola.För att ytterligare utveckla den tredje vägens möjlighet borde ävenhögskolekurser i entreprenörskap kunna startas. Detta skulle kunna vara engod utvecklingspotential för glesbygdslän. En kooperativ "fakultet" på t.ex.högskolan skulle kunna bilda modell. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om a-kasseersättning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapital,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattelättnader för nystartade kooperativ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenörskap.2Stockholm den 22 oktober 1998Kenneth ()1Yrkande 1 hänvisat till AU.2Yrkande 4 hänvisat till UbU.