mot · GM02Ub801 · 1998-10-28 00:00:00 — I kraft av sin kompetenskan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiganackdelar med en produkt och välja alternativ som är mer miljöanpassade.Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg såbör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också generera kon-kurrensfördelar för svensk industri.Verksamheten kan finansieras genom medel från tre partera) från staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet,b) från forskningsråd, stiftelser och fonder genom anslag efter ansökanfrån institutet ochc) från deltagande företag genom kostnadsersättning till institutet.Försvarets forskning i civilverksamhetSveriges försvar har av tradition en mycket omfattande egenforsknings- och utvecklingsverksamhet. Försvaret är denorganisation som vid sidan om universiteten har den störstavetenskapliga kompetensen. Forskningen täcker stora delarav det vetenskapliga fältet från rent humanistiska ochsamhällsvetenskapliga områden till tekniska och medicinska.Denna resurs har redan utsatts för nedskärningar i sambandmed att försvarsbudgeten successivt minskats. Man tapparkompetens inom viktiga områden och sannolikheten för attdenna utveckling fortskrider är stor. En viktig del ianpassning av svenskt försvar till de nya omständigheternaär att successivt ställa om försvarets verksamhet till civilverksamhet. Detta kan ske på olika sätt.När det gäller forskningsresurser så är det av vitalt intresse att enomställning görs inte bara för att det civila samhället därmed får värdefullaförstärkningar utan för att försvaret skall kunna upprätthålla en kompetenssom inte annars skulle vara möjlig under fredstid. Man kan inte läggaforskningskompetens i malpåse. Inte heller är det lätt att snabbt bygga uppsådan kompetens om detta skulle krävas . Det är alltså av fleraskäl intressant att behålla och utveckla FOA:s forskningsverksamhetsamtidigt som verksamheten inriktas så att den gagnar det civila samhället.FOA täcker många intressanta områden. Självfallet är man väl förolika direkt militära tillämpningsområden, t.ex. stridsledning, operations-analys, strategiskt försvar, psykologiskt försvar etc. Där finns också special-avdelningar och forskningsgrupper med inriktning på man-maskinsystem,perception och inlärning, kognition, riskanalys, etc men också teknisktavancerade projekt kring datorkommunikation, processtyrning och olikateknisk apparatur.Miljöpartiet föreslår att ger regeringen i uppdrag att tillsätta enutredning med direktiv att utarbeta förslag till en omställning och inriktningav försvarsforskningen mot civil verksamhet samt hur en sådan omställningbör organiseras och finansieras. Därvid skall särskilt klargöras vilka civilamyndigheter och organ som är lämpliga samarbetspartner och hur lednings-ansvar och samfinansiering skall utformas.Miljöpartiet föreslår också att verksamhet redan nu inleds i form av fyrapilotprojekt inom angelägna områden. Erfarenheterna från dessa kan dåockså utgöra en grund för planeringen av det fortsatta arbetet. Denövergripande samordningen och ledningen av de föreslagna projekten kanlämpligen förläggas till FRN.DyslexiprojektetI anslutning till en internationell fokusering på livslångtlärande har man i särskiltuppmärksammat problemet med specifika läs- ochskrivsvårigheter. En omfattande informationskampanj omdyslexi drevs och arbetet för en lösning avdyslexiproblemet fortsätter. Utöver de organisationer somunder drivit frågan om hjälp till elever med specifikaläs- och skrivsvårigheter är flera olika instanser med i dettaarbete. Det har bildats en särskilt kampanjförening och fondför ändamålet (Dyslexifonden). Problemet med läs- ochskrivsvårigheter i skolan och bland vuxna haruppmärksammats i inte minst avMiljöpartiet, som i motioner lämnat förslag till lämpligaåtgärder och finansiering. Några anslag har dock interiksdagen beviljat och inte heller har några förslag frånregeringen om mer genomgripande åtgärder för hjälp tillpersoner med specifika läs- och skrivsvårigheter lagts frånregeringen. Även i årets budget hemställer omsärskilda medel för stöd till elever med specifika läs- ochskrivsvårigheter. Den av regeringen tillsattaDyslexiutredningen har lämnat sitt betänkande, vilket i alltväsentligt stöder vad tidigare anfört.Mot bakgrund av den ökade betydelsen av läs- och skrivkunnande i dagenssamhälle bör alla möjligheter till en effektiv och omedelbar insatstillvaratagas. En minskning av dyslexiproblemet kräver utnyttjande av en radolika kunskapsområden, från kunskap om språkförståelse, språkinlärning ochperception till kunnande om teknik för information och kommunikation,datorer, bildhantering, etc. FOA är unikt i det avseendet att organisationentäcker många av dessa specialiteter. En samverkan mellan ,, de universitetsforskare som arbetat med dyslexi (Göteborgsuniversitet och i ) samt de aktiva intresse-organisationerna skulle ge närmast perfekta förutsättningar för att nå storaframsteg i dyslexifrågan.Det borde vara en intressant utmaning för FOA att ta sig an denna civilainsats, som ligger relativt långt från organisationens vanliga tillämpnings-områden, och demonstrera sin förmåga att operera även inom det civilafältet.SensorprojektetDen sensortekniska avdelningen vid FOA har eninternationellt framskjuten position på sitt område. Blandannat har framtagandet av det som populärt kallas"elektronisk näsa" uppmärksammats. Denna teknik syftar tillatt detektera låga koncentrationer av olika gaser i luft.Självfallet vore det av stort intresse att utveckla och användatekniken inom civila områden, t.ex. för upptäckt ochkvantifiering av utsläpp av luftföroreningar eller för larm vidoväntade utsläpp från energiverk eller industri. Det är intesvårt att finna tillämpningsområden men självfallet bör ennärmare utredning av olika alternativ ske under FOA:sledning eller medverkan. Fördelen med tillämpningen inomjust miljöarbetet är emellertid så uppenbar att ett pilotprojektbör kunna startas i samverkan med t.ex. TFR,SNV och några universitetsinstitutioner, eventuellt medNUTEK inkopplat för senare samverkan med några svenskaföretag.Man-maskinprojektetDen ökade automatiseringen och utnyttjande av teknik i alltstörre sektorer av arbetslivet innebär ökade krav på kunskapom samspelet mellan människan och den maskin som honhanterar. Det kan gälla operatörer vid kärnkraftverk eller imaskinhallar vid ett pappersbruk med kompliceradearbetsuppgifter eller den enskilda människan framför endator i kontorsmiljö, kassorna i dagligvaruhandeln etc. Härhar FOA en kompetens som är unik och som skulle kunnakomma samhället till nytta även i avseenden som inte direktberör försvaret. Det är gott om naturliga samarbetspartnert.ex. Arbetslivsfonden och Folkhälsan. Regeringen börtillsätta en arbetsgrupp stationerad på FOA med uppdrag attsnabbt ta fram ett eller två lämpliga pilotprojekt inomområdet och då välja områden som är av stort samhälleligtintresse och där naturliga samarbetspartner finns inom dencivila sektorn.RiskanalysprojektetRiskanalys är ett av . Specielltgäller detta kvantitativa, datorbaserade system föroperationsanalys. Denna kompetens skulle med fördel kunnaanvändas för civila riskbedömningar t ex i olika delar avsamhällsplaneringen. Ett samarbetsprojekt inom dettaområde skulle sannolikt också gagna försvarets möjligheteratt utveckla adekvata modeller för riskbedömningar i linjemed den tyngdpunktsförskjutning som skett vad gällerhotbilden, från militära hot till miljöhot.Miljöpartiet föreslår ett pilotprojekt inom detta område i form av ettsamarbete mellan FOA och det budgetkontor som inrättats vid . Enkomplettering med experter på riskbedömningar i budgetarbete ärsynnerligen önskvärd. Det skulle främja ett mer långsiktigt perspektiv istatens budget och ge ökat utrymme för konsekvensanalyser av föreslagnaåtgärder. Beslut bör tas av och formerna och omfattningen avsamarbetet med FOA skall utvecklas av FOA och gemensamt.Stoppa onödiga djurförsökMiljöpartiet kräver att djurförsök som avser tester avgenerellt sett onödiga varor som t.ex. kosmetika ska stoppas.I övrigt skall djurförsök minimeras och ersättas med andrametoder, exempelvis försök med cellodlingar. Vi kräverockså att studerande i utbildningar där djurförsök ingår skallerbjudas möjligheter till djurförsöksfria alternativ till detaktuella momentet där så är möjligt.Oinskränkt myndighetsansvar och etiskabedömningar vid vetenskapliga djurförsökI vetenskapliga försök med djur utsätts djuren för olika gradav lidande. En särskild försöksdjursetisk nämnd bedömer förvarje sådant försök om graden av lidande kan accepterasmed hänsyn till försökets betydelse. Felbedömningar kan lättuppstå, dels genom att nämnden saknar kompetens för säkraförutsägelser om faktiskt lidande, dels genom att oförutseddakomplikationer kan tillträda. Då djuren i ett försök utsätts förstörre lidande än det som nämnden förutsett vid den etiskabedömningen är det enligt gällande lagstiftning svårt attställa krav, från t.ex. ansvarig veterinär, på att försöketändras eller avbryts. Vi föreslår att djurskyddslagen skärpsså att ansvarig veterinär eller myndighet får samma juridiskamöjligheter att ingripa vid allt lidande som veterinär ellermyndighet har vid andra fall av djurplågeri. Vid sådantöverskridande av förutsatt lidande skall lidandet jämställasmed djurplågeri i lagens mening.De djurförsöksetiska nämnderna vid universiteten granskar alla an-sökningar om djurförsök för tillståndsgivning. Vi föreslår att anvisningarnaför dessa nämnders arbetsrutiner ändras och specificeras så att de somdeltagit vid godkännande av ett djurförsök också skall närvara vid minst ettav försökstillfällena. Det skall dessutom vara obligatoriskt för dessagruppledamöter att besöka djuren mellan försöken för att själva se hur djurenhar det i förvaringsburen e l. Vidare skall de ha varit närvarande vidavlivning av försöksdjuren. Om djuren ej avlivas efter försöketsavslutande skall de besöka djuren även efter försökets avslutande. Dennautökning av nämndens åligganden ger ledamöterna ökade kunskaper ocherfarenheter av den verklighet som deras bedömningar avser. Däremot skallinte besöken ha några tillsynsfunktioner. Tillsynsansvaret skall oförändratligga på ansvarig myndighet och verkställas av myndighetens tjänsteman(veterinär).Det är viktigt att alla ledamöter i en föröksdjursetisk nämnd har godakunskaper om berörda djurarters naturliga levnadssätt, speciella behov ochbeteende. Universitet med en försöksdjursetisk nämnd bör ansvara för attrelevant utbildning ges till ledamöterna. För finansiering av denna utbildningskall medel avsättas från de anslag som bekostar forskningsprojekten.Speciellt ansvar för information omutvecklingen inom vissavetenskapsgrenarForskning genererar kontinuerligt ny kunskap. I takt med attden nya kunskapen sprids påverkas människors attityder ochuppfattningar om olika förhållanden i samhället. Normalt tardet mycket från det att kunskapen genereras inom envetenskap tills den blivit allmänt känd och accepterad isamhället.Ibland går utvecklingen inom en vetenskap mycket snabbt och nyapraktiska tillämpningar kan snabbt genereras. I många fall kan dylika innova-tioner ha såväl tekniska som sociala, ekologiska och etiska konsekvenser ochvara av central betydelse för samhället. Forskare specialiserade inomenskilda kunskapsområden kan ofta ha svårt att bedöma vilka olikatillämpningar, och därmed sammanhängande konsekvenser, en ny kunskapkan eller bör få. Tillämpningarna har ofta effekter som ligger långt utanförupphovsmännens kompetens och kan dessutom innebära krav på etiskaställningstaganden. Det är därför viktigt att i vissa fall aktivt påskyndaspridningen av ny kunskap i samhället. En bred information och diskussionär viktig för att kunskapen och dess tillämpningar skall kunna rätt bedömasur olika perspektiv. Information till allmänheten är en förutsättning för attdemokratin skall fungera. Med eftersläpningar i informationen föreligger riskför att vetenskapliga landvinningar omsätts i för samhället genomgripandetillämpningar över huvudet på medborgarna.Miljöpartiet föreslår att forskningsråden får i uppdrag att inventera vilkaforskningsrön som kan förväntas ha stora samhällskonsekvenser samt attorganisera och genomföra uppdraget att med olika metoder informeraallmänheten och stimulera diskussioner enligt de riktlinjer som angivits imotionen. Det är därvid viktigt att informationen om ett visst kunskaps-område kompletteras med andra discipliners bedömningar av den aktuellautvecklingen.Ett aktuellt exempel på ett forskningsområde som bör få detta aktiva stödvid informationsspridningen till allmänheten är forskningen kring gener ochdess tillämpningar inom genteknik.Kunskapsutvecklingen inom genforskning och genteknik har varit starkoch berör själva grundvalen för samhällets existens; villkoren för utvecklingav liv på jorden. Forskningen inom detta område kan därför ha konsekvensersom är fundamentala och livsavgörande i vidaste bemärkelse. Dessanvändning måste ställas i relation till hur selektionen fungerat underevolutionen och vilka risker olika tillämpningar kan föra med sig i detta ochandra perspektiv.Ökade kunskaper om ärftliga egenskaper för också med sig socialakonsekvenser med etiska ställningstaganden för både den enskilde ochsamhället.Miljöpartiet föreslår att forskningsråden får ett utvidgat informations-uppdrag enligt de riktlinjer som angivits ovan. Vi föreslår också att Statensnaturvetenskapliga forskningsråd som pilotprojekt inom detta uppdrag får iuppgift att genomföra en sådan information till svenska folket vad gäller dengentekniska forskningen och att det för detta ändamål tillskjuts extra medelom 20 miljoner kronor.Fördelning påanslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag och beräknade anslag för budgetåren 2000och 2001 inom utgiftsområde 15 (Tabell 1) ochutgiftsområde 16 (Tabell 2).Tabell 1 Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. krUO 15 StudiestödRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet22 44723 74225 354000AnslagA 1Studiehjälp m.m.2 104,72 4272 734A 2Studiemedel m.m.9 956,810 33411 339A 3Vuxenstudiestöd m.m.9 690,910 40810 882A 4Bidrag till kostnader vid vissgymnasieutbildning och vid vissföräldrautbildning i teckenspråk666768A 5Bidrag till vissa studiesocialaändamål242424A 6Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissalärarutbildningar666869A 7Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissanaturvetenskapliga och tekniskautbildningar539413237Tabell 2 Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. krUO 16 Utbildning och universitets forskningRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet29 03130 40531 8690500AnslagA 1Statens skolverk270288292A 2Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg298291297202020A 3Forskning inom skolväsendet888A 4Program för IT i skolan340516688A 5Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna110227233A 6Statens institut förhandikappfrågor i skolan119120122A 7Skolutveckling och produktion avläromedel för elever medhandikapp212222101010A 8Specialskolor och resurscenter433440447A 9Särskilda insatser på skolområdet271282290A 10Sameskolstyrelsen343536A 11Bidrag till viss verksamhetmotsvarande grundskola ochgymnasieskola123126130A 12Bidrag till svensk undervisning iutlandet727475A 13Statens skolor för vuxna394041A 14Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildning142142144A 15Särskilda utbildningsinsatser förvuxna4 5094 7775 093-60-60-60A 16Svenska EU-programkontoret förutbildning ochkompetensutveckling1299B 1Uppsala universitet:Grundutbildning768814852B 2Uppsala universitet: Forskning ochforskarutbildning9719891 004B 3Lunds universitet:Grundutbildning1 0221 0691 102B 4Lunds universitet: Forskning ochforskarutbildning9789961 011B 5Göteborgs universitet:Grundutbildning9359931 043B 6Göteborgs universitet: Forskningoch forskarutbildning796810823B 7Stockholms universitet:Grundutbildning664699725B 8Stockholms universitet: Forskningoch forskarutbildning787802814B 9Umeå universitet: Grundutbildning696742770B 10Umeå universitet: Forskning ochforskarutbildning551561570B 11Linköpings universitet:Grundutbildning673738771B 12Linköpings universitet: Forskningoch forskarutbildning359365372B 13Karolinska institutet:Grundutbildning284287293B 14Karolinska Institutet: Forskningoch forskarutbildning612623633B 15Kungl.Tekniska högskolan:Grundutbildning693746787B 16Kungl. Tekniska högs: Forskningoch forskarutbildning525534543B 17Luleå tekniska universitet:Grundutbildning365394412B 18Luleå tekniska universitet:Forskning och forskarutbildning183186189B 19Karlstads universitet:Grundutbildning288320337B 20Karlstads universitet: Forskningoch forskarutbildning535455B 21Växjö universitet: Grundutbildning240273290B 22Växjö universitet: Forskning ochforskarutbildning535455B 23Örebro universitet:Grundutbildning292331349B 24Örebro universitet: Forskning ochforskarutbildning535455B 25Mitthögskolan: Grundutbildning408481501B 26Mitthögskolan: Forskning535454B 27Högskolan i /Ronneby:Grundutbildning136166181B 28Högskolan i /Ronneby:Forskning och forskarutbildning212222B 29Malmö högskola: Grundutbildning374437466B 30Malmö högskola: Forskning515253B 31Danshögskolan: Grundutbildning232324B 32Dramatiska institutet:Grundutbildning555759B 33Högskolan i Borås:Grundutbildning168194215B 34Högskolan Dalarna:Grundutbildning202231248B 35Högskolan på Gotland587786B 36Högskolan i Gävle:Grundutbildning198222238B 37Högskolan i Halmstad:Grundutbildning137160175B 38Högskolan i Kalmar:Grundutbildning219251268B 39Högskolan i Kristianstad:Grundutbildning155178196B 40Högskolan i Skövde:Grundutbildning138163178B 41Högskolan iTrollhättan/Uddevalla:Grundutbildning116143158B 42Idrottshögskolan i Stockholm:Grundutbildning353636B 43Konstfack: Grundutbildning99100102B 44Kungl. :Grundutbildning4647 48B 45Kungl. iStockholm: Grundutbildning888990B 46Lärarhögskolan i Stockholm:Grundutbildning285310335B 47Mälardalens högskola:Grundutbildning296318338B 48Operahögskolan i Stockholm:Grundutbildning141414B 49Södertörns högskola:Grundutbildning149174199B 50Teaterhögskolan i Stockholm:Grundutbildning222323B 51Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m.1 4891 5711 640B 52Särskilda utgifter vid universitetoch högskolor m.m.337300380B 53Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissahögskolor199202206B 54Sunet3576130B 55Ersättningar för klinisk utbildningoch forskning1 056543557Nytt anslag: Utvecklingsfond försmå och medelstora högskolorC 1Högskoleverket129131134C 2Verket för högskoleservice101011C 3Centrala studiestödsnämnden31431932450D 1Forskningsrådsnämnden:Forskning ochforskningsinformation9184 85888D 2Forskningsrådsnämnden:Förvaltning222323222D 3Humanistisk-samhällsveten-skapliga forskningsrådet:Forskning207210214D 4Humanistisk-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet: Förvaltning111111D 5Medicinska forskningsrådet:Forskning337343348D 6Medicinska forskningsrådet:Förvaltning101111D 7Naturvetenskapligaforskningsrådet: : : : Förvaltning899D 11Rymdforskning121124126D 12Kungl. biblioteket196200203D 13Statens psykologisk-pedagogiskabibliotek899D 15Polarforskningssekretariatet232323D 16Rådet för forskning ochutvecklingssamarbete mellanSverige och EU121212D 17Särskilda utgifter förfoskningsändamål87178117D 18Medel för dyrbar vetenskapligutrustning646588E 1Kostnader för Sverigesmedlemskap i m.m.373838E 2Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets områdem.m.202324HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans allmänna målsättning och prioritering av resurser förelever med behov av särskilt stöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring i gällande skattelagstiftning i syfte att stimulera föräldra-aktivitet vid kommunala förskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av mål och planer för den pedagogiska verksamheten ibarnomsorg, förskola och grundskola,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en komplettering av läroplanen för förskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tydligt tillsynsansvar för och kommunernavad avser verksamheter inom förskolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i utbildning av förskollärare för ökade kunskaper imetodik och organisation vid föräldraaktiva förskolor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i frågor rörande specifika läs- och skrivsvårigheter iförskollärarutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minimikrav på tillgång till speciallärare för elever med behov avsärskilt stöd i , t.ex. speciallärare med särskild kompetens inomområdet dyslexi,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kvalificerad undervisning om dyslexi och dessbehandling ges till alla lärare i så att nödvändig kompetens föromhändertagande av elever med specifika läs- och skrivsvårigheter kangaranteras ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samverkansprojektet skall genomföras enligt deriktlinjer som angivits i motionen och med de uppdrag till FRN och FOAsom anges i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stärka modersmålsundervisningen igrundskolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot mobbning vid svenska skolor i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamhetens integrering i skola och ungdomsverksamhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att komma till rätta med allvarliga bristeri tillsynen av skolan enligt gällande lagstiftning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en breddning av tillsynen av skolan till att omfatta större delar avvad skollagen stipulerar, t.ex. vad gäller mobbning, resurser för barn medspecifika läs- och skrivsvårigheter, elevdemokrati, otillbörlig påverkan(indoktrinering) och skolhälsovård,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående skolors rätt till egen plats i kommunala skolplaner,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med allvarliga problem med dennya gymnasieskolan,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att underlätta fortbildning av lärare och skolledare igymnasieskolan,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och förslag till förbättringar vad gäller möjligheterför elevens val av skola och program i gymnasieskolan,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en utredning med uppdrag att föreslå lämpligaalternativ till nuvarande kunskapskrav och betygssystem för gymnasieskolan,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att fortsätta nedtoningen av timplanens betydelse ochstärka utvecklingen av målinriktade studier efter individuellt anpassadestudieplaner och stort elevinflytande i gymnasieskolan,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) igymnasieskolan,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att speciellt uppmärksamma behov av stöd till gymnasieelevermed annat modersmål än svenska,24.