mot · GM02A1 · 1998-10-12 00:00:00 — I skolor där konflikter redan uppstått och måste lösas harelevvårdande personal en stor uppgift, vilken bör kompletteras med t.ex.kamratstödjare.Skolan kan heller inte komma ifrån elevernas rätt till ansvar ochinflytande. De unga människor som kommit att tro att de saknar ett värdefrånkänner även sina medmänniskor ett värde.Näringspolitiska insatserUnder senare år har vissa invandrargrupper ökat sittföretagande kraftigt. Det nätverk, som många infödda har iform av social miljö och som har så stor betydelse för att fåjobb, har dessa invandrargrupper ersatt med sina egnanätverk. Där kan man få hjälp med allt från barnpassning tillkrediter från grossister. Nya strukturer uppstår, sompåminner om de som koreaner i eller pakistaner iStorbritannien har gjort så framgångsrika. Vi ser det här somen fullständigt naturlig utveckling när länder inte öppnar sinastrukturer för nya invandrargrupper.För att ytterligare öka det kooperativa företagandet vill seutbildning och information av blivande kooperatörer. Men även avkreditgivare och tjänstemän, som kommer i kontakt med kooperativ. Trots attkooperativ är en gammal företagsform i finns fortfarande en mängdfördomar och brister i kunskap. Det handlar också om att sprida kooperativaexempel och föredömen och möjliga lösningar.Förenkla företagandet. Skattelagstiftningen måste förenklas för de minstaföretagen. Kommunerna bör också utse särskilda personer för kontakter medsmåföretagen, och kanske särskilt invandrarföretagen, så att de slipper bollasrunt mellan olika myndigheter och olika tjänstemän för att få svar.Banker och finansinstitut bör arbeta för att förbättra servicen till företagsom drivs av invandrare. Riskkapitalförsörjningen för småföretag som drivsav invandrare fungerar inte. Här måste , och länsstyrelserförbättra sina kunskaper och sin förståelse för sådana småföretag.Företag med hushållsnära tjänster, t.ex. cateringfirmor, kräver förhållande-vis låga investeringar och bör därför vara en väg för att utöka företagandet.Vänsterpartiet överväger skattesänkningar för att öka denna verksamhet.Staten bör utreda möjligheten till att starta något liknande Norrlandsfondensärskilt inriktad på att främja utvecklingen av små och medelstora företag istorstädernas utsatta stadsdelar.Handelshögskolor och företagsseminarier bör påverkas för att ta upp ochdiskutera den nya forskning som visar att företag med kulturell-etniskmångfald är mer kreativa genom de olika anställdas olikhet.Flerspråkighet och kulturkompetens skall i kommuner och landsting utgöraen merit vid anställning.Kommunerna och skall aktivt rekrytera och anställa människormed utländsk bakgrund. Detta skall gälla även vid rekrytering tillhandläggar- och chefstjänster, särskilt i utsatta områden.HögskolanFörslaget om nya permanenta platser på högskolan istorstadsregionerna är utmärkt, likaså förslaget om ettakademiskt startår. utbildningspolitiskamotioner utvecklar motiveringen, men omhögskolesatsningen ska bli framgångsrik som ett led i attbryta segregrationen förutsätter detta att helautbildningskedjan blir tillgänglig och har tillräcklig kvalitetför de grupper som missgynnas. Det innebär att vibehöver en förskola för alla barn och en skola därmodersmålsträningen och svenskundervisningen håller högkvalitet och där målet måste vara en aktiv tvåspråkighet.Invandrare och företagandeDe beskrivningar som görs i stycket är bra och en utredareskall vara klar med sitt arbete. Vi vill dock härpåpeka hur lätt det är att sätta krokben för ambitiösa personeri och med att starta-eget-bidraget endast går till personer somär inne i systemen, utan a-kassa ingen möjlighet till starta-eget-bidrag.Lokala utvecklingsavtalHär påpekar regeringen att en allmän projekttrötthet finns ide utsatta bostadsområdena. Likaså att projekten ofta varitmycket kortsiktiga och att uppföljning och utvärdering varitbristfällig och ibland obefintlig. Det är bra. Vi hoppas att dethär betyder att regeringen nu snarare tar fasta på denbostadspolitiska utredningens synsätt, vilket innebär ensatsning under till de utsatta bostadsområdena istorstadsregionerna med ett uthålligt arbete och stöd för attvända utvecklingen. Satsningen innebär 1 miljard per årvilket vida överstiger de summor som regeringen harföreslagit.Behoven måste mötas med adekvata åtgärder och finansieringsåtagande.Regeringen bör återkomma med kraftfullare förslag.Vad gäller det kommunala åtagandet är det bra att regeringen säger attförhandlingar skall till för att avgöra procentsatsen för hur stor egenfinansiering som kommuner skall bidra med. Vi finner det dock oroande attregeringen i sin bedömningsruta fastslår att kommunernas motprestationskall vara minst likvärdig med statens insats. Det tyder på att regeringensnarare tänker sig en högre motprestation än från kommunerna änen lägre, något som vi finner mycket tveksamt. Här bör en flexibilitet råda.Kraven på medfinansiering som allt oftare ställs på kommunerna i sambandmed att staten och EU anslår medel till olika verksamheter inom t.ex. miljö-,närings- och arbetsmarknadsområdet har blivit ett allt större problem förkommunernas ekonomiska planering. Det är viktigt att storstadsdelegationeneffektivt samordnar insatserna.Det statliga åtagandetRegeringen föreslår sammantaget 1,745 miljarder för åren1999-2001. Den sociala bomb som segregationsproblemetutgör kräver dock helt andra insatser. föreslogi vårens ekonomiska motion åtgärder riktade mot de utsattabostadsområdena för kraftfullare insatser inom områdenaarbetsmarknad, sociala villkor och boendemiljö utöver vadregeringen föreslog. Det finns all anledning att dennaprioritering fullföljs vid resurstilldelning under kommandeår. Regeringen bör återkomma med förslag.En sammanhållenverksamhet med åtgärderför arbetslösa inom utsattastadsdelarDet är utmärkt att regeringen lyfter frågan om ensammanhållen strategi för att komma åt den högaarbetslösheten i de utsatta stadsdelarna. Rundgången mellansocialtjänsten, , arbetsförmedlingen ochlandstingets primärvård måste få ett slut. Använd resursernapå ett effektivt sätt istället för att hävda revirens gränser. Irapporter där invandrare av olika kategorier får komma tilltals finns en stor "klientifieringströtthet". Som ensvenskeritrean uttryckte sig: "Det är ändå den sjuke, som vethur han känner sig sjuk, inte doktorn, som är där för atthjälpa." Samma syn kommer fram i promemorian "Somalieri " utgiven av i januari 1998:Somalierna känner sig diskriminerade som grupp och icke önskvärda i detsvenska samhället. De har svårt att välja bostäder, inga arbeten finnstillgängliga, informationsinsatserna är bristfälliga etc. Man kan tala om enförtroendekris mellan myndigheter och somalier ... Många upplever attmyndigheterna fattar beslut över deras huvuden (vår kursivering)Dessa exempel kunde mångfaldigas vad gäller många andraetniska grupper.Denna erfarenhet strider mot andemeningen i svensk lagstiftning ochregelverk för myndigheternas verksamhet. Socialtjänstlagen genomsyras t.ex.av att det är klienten som är den man först och främst skall lyssna till och haen nära och förtroendefull relation till, vilket alltför lätt glöms bort.Tvärtemot intentionerna passiviserar myndigheternas handläggning oftaklienten. anser att det är dags att tala med den som berörs aven åtgärd inte till denne.Arbetsmarknadsverket har visat på att kommunerna kan göra mycket redanidag. Positiva exempel där kommuner jobbat med grupper som ytligt sett kanverka nästan hopplösa att få i arbete är viktiga. Vi relaterar här några sådanaexempel:Inom mål 3 finns projekt med inriktning på starta eget/starta tillsammans förinvandrare.Projektet 2000 i är ett mål 3-projekt som startadesom ett Employmentprojekt.I en liten kommun som tagit emot många flyktingar lyckades man dra igång en kooperativ verksamhet i en svår bransch (textil) som gett ett 10-talpersoner jobb. Intressant är kopplingen mellan utbildningen ochföretagandet. Deltagarna börjar i utbildning (med bland annat svenska) ochfår sedan efter tester möjligheter att bli delägare i kooperativet.Projektet visar prov på stark lokal förankring och stort engagemang ochuthållighet från kommunledningen. Projektet knöt till sig kompetens frånkooperativ rådgivare och marknadsförare. Intressant är kopplingen mellanutbildningen och företagandet.Bazaren i är ett försök att hitta försörjningsmöjligheter förinvandrare som varit arbetslösa mycket länge, i vissa fall uppåt . IBazaren får de möjlighet att starta eget företag. De som inte kunnat få starta-eget-bidrag genom Arbetsförmedlingen har kunnat få motsvarande bidragfrån kommunen (socialbidrag plus ett stimulansbidrag på ).En ekonomisk förening, där alla deltagare ingår, hyr lokalen som är inrymd ien gammal brandstation.Projektet pågår . Det är ett intressant exempel på ett försök attordna jobb och egen försörjning åt arbetslösa som har det extra svårt påarbetsmarknaden.Översyn av socialbidragenKostnaden för socialbidragen bör delas mellan statenoch kommunerna. Förändringen ska vara kostnadsneutral.Det kan lösas genom att generella statsbidrag tillkommunerna minskas i motsvarande mån. Vänsterpartieträknar med att ett sådant alternativ finns med i den utredningsom skall vara klar . Oavsett grad av statligtövertagande av kostnadsansvaret är det angeläget attfinansieringsprincipen upprätthålls. Varje ändring som kanmedföra merkostnad för kommunerna måste åtföljas av enreglering så att kommunerna kompenseras.Ekonomisk trygghet förvissa äldre invandrareMånga äldre invandrare får inte folkpension beroende på attde beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessapensionärer måste gå till ochansöka om socialbidrag för sitt uppehälle. Det har inträffatatt en äldre, pensionerad invandrare tvingats sökasocialbidrag för kostnaderna för ett svenskt medborgarskap.Kommunerna ersätts av staten för kostnaderna försocialbidragen, men det tar inte bort det faktum att detta ärmycket förnedrande för äldre människor.Socialbidragsnormen varierar och ligger cirka 500 kronorunder folkpensionens nivå. Vi förutsätter att det ligger iutredarens uppgift om socialbidragen att komma med enlösning som ligger i riktning mot att införa folkpension förde pensionerade invandrare som lever på socialbidrag.Deltidsförskola i socialtutsatta stadsdelarRegeringens förslag om en förskola till barni storstädernas utsatta områden är en bra start. Förslaget ärnu , och vi anser att det är en bra början,som får utvärderas. Dessutom måste barn som får syskonkunna delta i förskolan. anser dock att fråganom barn till arbetslösa och deras möjligheter till förskolamåste lösas. Den isolering och därmed brist på kontaktermed det svenska språket, som många arbetslösas barn idaglever i, måste brytas om inte skall få en permanentunderklass där generation efter generation fortlever - enutveckling som vi kan se i många andra länder med högarbetslöshet under betydligt än . Densociala snedrekryteringen till de högre utbildningarna ärredan idag mycket oroande och verkar märkvärdigt stabil.Kultur-, idrotts- ochfritidsverksamheter i deutsatta stadsdelarnaRegeringen aviserar i iregeringsförklaringen. Det skall etableras undermandatperioden. menar att det är av stor viktatt motsvarande lokala mångkulturella mötesplatser etablerasi övriga storstadsregioner och andra städer med mångaetniska grupper.Kommunalademokratireformer ochförsöksverksamheterVänsterpartiet vill se väsentliga förändringar isjälvförvaltningsriktning. Precis som har sagtatt glesbygdsborna bör få initiativrätt inom sin egen bygd,måste samma sak ske för invånarna i de utsatta stadsdelarna.Ett samlat grepp måste tas där olika dörrar öppnas för attdriva och delta i den demokratiska processen. Till exempel:? En ökad möjlighet till självförvaltning i boendet.?? En förändring i lagen om självförvaltningsorgan i syfte att ge brukare avkommunal verksamhet rätt att kräva självförvaltning. Helt enkelt ett ökatbrukarinflytande i den kommunala skolan eller förskolan.?? Om minst hälften av brukarna vid en viss anläggning eller institution såkräver, måste nämnden överlämna driften till ett självförvaltningsorganunder nämnden.?? Medborgarberedningar, där medborgarna själva får vara med och beredaärenden och ta fram beslutsunderlag till stadsdelsnämnder och full-mäktigeförsamlingar.?? Lokala folkomröstningar ska enligt lagen behandlas av fullmäktige av de röstberättigade begär det. Det är en stark medborgerligyttring om önskar en folkomröstning och vi anser därför attfullmäktige måste ange mycket starka skäl för att avslå en sådan ansökan.Vi anser att om av befolkningen begär folkomröstning skafullmäktige vara skyldig att genomföra den under förutsättning att lagenför övrigt medger detta. Undantagen är grundläggande sociala rättighetereller frågor om beskattning, taxor och avgifter. Vi anser att frågan omflyktingmottagning också ska undantas.?? Det lokala miljöarbetet har ett underifrånperspektiv som främjardemokratisk utveckling. Det finns många lyckade exempel på hur lokaldemokrati kan förenas med ett långsiktigt miljöarbete. På vissa orter harman lyckats förena olika medborgargrupper i ett gemensamt miljöarbete.Det har minskat segregationen, förbättrat miljön och stärkt samman-hållningen. I agendan sägs att lokalt miljöarbete förutsätter jämställdhetoch där betonas särskilt vikten av att barn, kvinnor och ungdomar deltar. ?Vi vill utforma det lokala Agenda 21-arbetet så att detstärker det lokala inflytandet.Vänsterpartiet menar att dessa förslag mycket väl skulle kunna övervägas ijust de utsatta stadsdelarna, eftersom deltagandet i den demokratiskaprocessen är som svagast här.För en integration krävs en mångfald och att både invandrarna ochmajoritetsbefolkningen går varandra till mötes. Inte bara invandrarenförändras av att komma till utan förändras av invandraren.Trots allt är det majoritetsbefolkningens grad av acceptans för olika sätt attleva - både från myndigheterna och samhället i stort - som kommer attavgöra om vi skall lyckas. På samma sätt som vi tror att en stor del av deförslag som regeringen presenterar kombinerat med de förslag somVänsterpartiet lagt fram i den här motionen skulle stärka invånarna i deutsatta stadsdelarna (vilket är en förutsättning för integration), på samma sättmåste det integrationspolitiska arbetet ha en flexibilitet och mångfacettering,som tar tillvara mångfalden, kreativiteten och den möjlighet som finns nu.Det är aldrig för sent.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Allmänt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanfört i avsnittet Integration och kvinnokamp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Målen för storstadspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Storstadsdelegation,5. att hos regeringen begär en utredning om översyn av PBLenligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet En aktiv bostadspolitik,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Integrationspolitik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Näringspolitiska insatser,9. att hos regeringen begär en utredning om en storstadsfondenligt vad som anförts i motionens näringspolitiska avsnitt,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Högskolan11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanfört i avsnittet Invandrare och företagande,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Lokala utvecklingsavtal,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Det statliga åtagandet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet En sammanhållen verksamhet med åtgärder för arbetslös,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Översyn av socialbidragen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Ekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Deltidsförskola i socialt utsatta stadsdelar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mångkulturella mötesplatser,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnittet Kommunala demokratireformer och försöksverksamheter.Stockholm den 12 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()