mot · GM02K217 · 1998-10-28 00:00:00 — Därför börfinansieringen av information och framförallt opinionsbildning i denna typav känsliga frågor ske med svenska pengar.Vernon Bogdanors betoning att legitimitet för folkomröstningar endast kanuppkomma om förlorarna efter omröstningen anser att omröstningen skettefter rättvisa regler bör beaktas. En betydande utländsk finansiering av EU-och , allra helst om pengarna kommer från , kan komma att skapa motsättningar mellan många enskildamedborgare och den politiska eliten i och . Detta skulle bådailla för den demokratiska utvecklingen i vårt land.Över huvud taget bör vi i anlägga en försiktigare attityd när detgäller att med opinionsbildning i form av kampanjer få svenska folket atttycka på ett visst sätt. Nyanserad och objektiv information är en sak. Att sättahela svenska folket i någon form av "storskola" för att omfatta en viss åsikteller ståndpunkt är motsatsen till den respekt för individens integritet somkrävs i en fungerande demokrati. Sannolikt är det så att alla de kampanjeroch samråd som medborgarna utsatts för under ,alltför ofta med tillrättalagda svar, bidragit till att öka avståndet mellanmedborgare och de tongivande politikerna. Det låga valdeltagandet i årets valskall kanske tolkas som ett sundhetstecken. Att inte rösta kan vara en mycketaktiv handling vars syfte är att få de tongivande politikerna att förstå att demåste respektera medborgarnas integritet och respektera deras egen förmågaatt ta ståndpunkt, inte enbart försöka tala om vad medborgarna skall tycka,ofta med hjälp av medborgarnas egna skattepengar.Bidrag till folkomröstningarNeill-rapporten påpekar att det finns stora principiellaskillnader när det gäller regeringens ställning vid allmännaval och vid folkomröstningar. Vid folkomröstningar harregeringen egentligen abdikerat från att fatta beslut. Enkonsultation av folket anses nödvändigt. Av denna anledningbör regeringen inte vara avsändare till olikarekommendationer gällande folkomröstning. Det måstefinnas andra organ som tar över både information ochopinionsbildning vid folkomröstningar såsom skett i Sverigemed ja- och nej-organisationer. (Avarter av folkomröstningarmed fler än två huvudalternativ bör icke få förekomma.) ISverige finns inga fasta regler för hur de rådgivandefolkomröstningarna skall ske, utan en speciell lag antas förvarje enskild folkomröstning. Det vore önskvärt med ett fastregelsystem. De politiska partierna skall inte utgörahuvudaktörerna. Väsentligt är att de bägge sidorna i enfolkomröstningskampanj inte har alltför skilda ekonomiskamöjligheter. Om det brister härvidlag kommer den sida somförlorat inte att acceptera nederlaget som rättvist, och denmotsättning som folkomröstningen skulle bilägga kommer istället att leva kvar . Svenskaerfarenheter ger belägg för detta.SammanfattningI regeringsförklaringen anges i allmänna ordalag önskemålom öppenhet, när det gäller finansiering av de politiskapartiernas verksamhet. Denna typ av icke preciseradeuttalanden väcker föga tilltro till skillnad från preciserade förslag. De politiska partiernasfinansiering och öppenheten kring denna bör analyseras medhjälp av de konkreta förslag som finns i Neill-rapporten.Finansiering av politisk opinionsbildning i vidaresammanhang kan skapa vissa avgränsnings- ochkontrollproblem vid kontrollen av den direkta finansieringenav politiska partier. är väl medveten omsvårigheterna. De förslag som kommittén redovisar kan docklätt bli "ett slag i luften", vilket påtalade i sinrapportering av . ( 15 oktober1998. )De fackliga organisationernas bidragsgivning till det socialdemokratiskapartiet har varit en segdragen tvistefråga i svenskt samhällsliv. De regler somtillämpas i på detta område bör kunna anpassas till svensktradition. En sådan lösning bör noggrant utredas.Rent sakligt och psykologiskt bör möjligheterna till bidrag frånarbetstagare- respektive arbetsgivarorganisationer och företag lyda under sålikartade regler som möjligt. I det brittiska förslaget finns regler för huroftaarbetstagare respektive aktieägare skall tillfrågas om de godkänner bidrag tillpolitiska partier eller ett visst politiskt parti. Som påpekats ovan föreslogsmildare regler för den fackliga sidan. Orsaken var att poströstning i fackligaorganisationer ansågs mycket tidskrävande. Den framsynta IT-politik somLO bedrivit bland sina medlemmar - och som bör ges en eloge - ger dockutrymme för tätare och billigare konsultationer av medlemmarnas åsikter ibidragsfrågan, vilket bör beaktas i ett framtida utredningsarbete.För det demokratiska systemets trovärdighet bör en ökad samhörighetutvecklas mellan medborgare och partier. Dagens negativa utveckling börsåledes brytas. En konkret väg att stärka medborgare och partier är attsuccessivt minska partistödet som ett skatteavdrag förmedlemmarnas bidragsgivning till politiska partier införs i ungefär denomfattning som föreslås i Neill-rapporten.Utländska bidrag till politiska partier är utomordentligt känsliga i vissasammanhang. Frågan bör utredas. Detta gäller bidrag från utländsk stat menockså bidrag från EU och särskilt i samband medopinionsbildning i frågor som EMU, minskad nationell vetorätt och åtgärdersom skall förstärka de federativa inslagen inom EU. Vad som skallklassificeras som utländska företag, intressen m.m. innehåller betydandeproblem. ger viss ledning.De rådgivande folkomröstningarna bör omges av ett fast regelverk.Folkomröstningar bör endast få avse två huvudalternativ och "kärn-finansieringen" för de två sidorna bör vara likvärdiga.Slutligen bör statsmakten visa stor återhållsamhet, när det gällerstatsfinansierade kampanjer för att ändra medborgarnas attityder i olikafrågor. I en demokrati skall utvecklingen av politiska idéer och ställnings-taganden ske i det civila samhället, inte genom statsfinansierade kampanjer.Styrande kampanjer finansierade av offentliga medel kan göra attmedborgarna förr eller senare revolterar, t.ex. genom att röstskolka och heltavstå från att engagera sig politiskt. Politikerföraktet får härigenom enbetydande och logisk grogrund.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelsystem som ger öppenhet ochtransparens vad gäller finansieringen av de politiskapartiernas verksamhet,2. att hos regeringen begär utredning om förbud motutländska bidrag till svenska politiska partier i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär utredning om ettregelsystem som skapar balans mellan fackföreningsrörelsenoch enskilda medlemmar vad gäller bidragsgivning till depolitiska partierna i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avdragsrätt för enskilda personersbidrag till politiska partier och politisk opinionsbildning,5. att i enlighet med vad som anförts i motionen hosregeringen begär förslag till ett fastare regelverk när detgäller folkomröstningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsfinansierade opinionskampanjer ikänsliga frågor.Stockholm den 22 oktober 1998Margit ()