mot · GM02K217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K217av ()Finansiering av politisk verksamhetInledningValdeltagandet i årets val var lågt. Detta har uppfattats somett "demokratiskt sjukdomstecken" och som apati hosväljarna.En ökande klyfta har vuxit fram mellan medborgare och politiker. Dennautveckling har många orsaker. Den mest grundläggande är att balansenmellan den offentliga, byråkratiskt styrda och den privata, marknadsstyrdasektorn har rubbats. Detta är en utveckling som pågått åtminstone ivårt land och som lett till en fortgående köpkraftskoncentration till denoffentliga sektorn. Denna har motiverats med att det finns stora vinster attgöra genom statliga monopol framförallt inom tjänstesektorn.Under de senaste 25 åren har det blivit alltmer uppenbart att några sådanaeffektivitetsfördelar inte finns och resultatet av decenniers feltänkande harskapat låg tillväxt, växande och hög arbetslöshet och bräckliga statsfinansersamt en offentlig sektor som har allt svårare att svara mot uppställda löften.Att de brister som avslöjats inom skola, sjukvård och omsorg under senare årvänts till misstro mot politik och politiker är följdriktigt, särskilt när dessabrister ställs i relation till ett tungt skattetryck.Att misstron ökat extremt snabbt har däremot ett någotannat ursprung. Ett stort antal kommunala skandaler som i , ochStockholm har avslöjats . Högt uppsatta kommunal-politiker och kommunala tjänstemän har använt skattepengar på ett lag- ellerregelstridigt sätt. Att de svenska skandalerna kan tyckas vara bagatellartade ijämförelse med vad som avslöjats på kontinenten påverkar inte den nästanexplosionsartade misstron mot det politiska etablissemanget.Under årets valrörelse fördes dessutom en mycket kritisk debatt om LO:sbidrag till att finansiera Socialdemokraternas valrörelse och den politiskaopinionsbildningen. Detta var ingen ny kritik. Den hade tidigare lett till attLO-förbundens kollektivanslutning till det socialdemokratiska partiet intelängre tillämpas. Ingen facklig medlem bör tvångsanslutas till ett politisktparti, vilket ju bl a innebär att en medlem kan tvingas att mot sin vilja bidramed pengar till en åsiktsriktning som han/hon inte stöder. Trots avskaffandetav kollektivanslutning försvann inte grunden för den principiella kritiken,eftersom medlemspengar fortfarande använts för att stödja Socialdemo-kraterna. I ett klimat där redan misstron mot den politiska sfären är stor,spädde de fackliga organisationernas bidragsgivning till det socialdemo-kratiska partiet på misstron.Av höstens regeringsförklaring framgår att statsministern är medveten omde växande legitimitetsproblemen inom svenskt politiskt liv. Följandeåtgärder bör därför vidtagas enligt regeringsförklaringen:Demokratiutredningen vidgas, så att den även studerar valdeltagandet ochföreslår åtgärder för ett ökat demokratiskt engagemang. Samtliga riks-dagspartier bjuds in till samtal om hur öppenheten kan öka kring finansiellabidrag till politiska partier och enskilda kandidaters valkampanjer.I budgetpropositionen föreslås att diskussionerna om finansieringen avpolitisk opinionsbildning vidgas till EU-politiken och EMU-frågan. I volym1 i prop. 1998/99:1 s. 23 sägs bl.a. "för att öka kunskapen och stimulera enbred debatt om ett eventuellt svenskt deltagande påbörjas ett vittomfattandeoch opartiskt informations- och folkbildningsarbete".I andra sammanhang har regeringen deklarerat att denna opinionsbildningdels skall finansieras med svenska statliga medel, dels med bidrag från EU.Sättet att lösa finansieringsproblem i samband med opinionsbildningen ombl.a. EMU kan - om denna sköts på ett okänsligt sätt - bidra till att vidgaklyftan ytterligare mellan den lilla gruppen av inflytelserika politiskaföreträdare, det politiska etablissemanget, och medborgarna. Det är möjligtatt en sådan insikt finns, men den går inte att utläsa av vare sigregeringsförklaringen eller budgetpropositionens alla dokument.De problem som är förknippade med finansieringen av de politiskapartiernas och de politiska företrädarnas verksamhet samt den politiskaopinionsbildningen är inget speciellt svenskt problem. Det har varit en svår -och i många lägen kontroversiell - fråga i de flesta västliga demokratier.Detta innebär att utländska erfarenheter bör tillmätas stor betydelse, näreventuella nya regler skall arbetas fram gällande de svenska problem somberörts ovan.Neill-rapportenI dagarna publicerades en tungt vägande rapport iStorbritannien, "Standards in Public Life. The Funding ofPolitical Parties in the ", oktober 1998.Rapporten utgör den femte i den av den brittiskepremiärministern tillsatta kommittén om "Standards inPublic Life". Ordförande har varit of Bladen, QC.Den namnkunniga kommittén har lagt ned ett omfattande arbete på att fåsvåra frågeställningar belysta av personer med vitt skilda erfarenheter.Kommittén har också skaffat sig ett rikhaltigt material från många olikaländer och som ett led i sitt arbete har den bl.a. besökt . (Svenskadeltagare vid besöket framgår av volym 2 i utredningen. I volym 1 återfinnsvissa referat. )De diskussioner och de rekommendationer som harkommit fram till är av stort intresse även när det gäller att lösa motsvarandeproblem i . I det följande återfinns punkter från Neill-kommitténsbetänkande som kan ha intresse för oss.Följande förslag bör observeras:- regler för hur och när uppgifter om gåvor tillpolitiska partier skall offentliggöras. Något olika reglerföreslås för gåvor från enskild person respektiveföretag/annan organisation. Gåvorna föreslås redovisasper räkenskapsår och offentliggörandet föreslås endastgälla gåvor över5 till nationella partier respektive 1 000 pundtill lokala organisationer.- Förbud för anonyma gåvor och förbud förfinansiellt stöd från i första hand utländska stater menockså utländska givare för övrigt. Avgränsningsproblemnär det gäller utländska givare, både privatpersoner ochföretag diskuteras.- En fast gräns för högsta belopp partierna får använda i envalrörelse.- regler för partiernas redovisning och revision av deårliga räkenskaperna och kostnader för nationellavalrörelser.- Inga nya statliga bidrag till partierna, men ett förslag omskatteavdrag för gåvor från privatpersoner på upp till 500pund för att uppmuntra många små gåvor till de politiskapartierna- Kontroll av andra organisationers (andra än politiskapartier) utgifter för politiska budskap etc. under enallmän valkampanj om dessa överstiger 25 000 pund.För att ovanstående regler skall tillämpas effektivt krävs ett kontrollorganmed befogenheter att beivra överträdelser av reglerna. att en oavhängig och neutral (ElectionCommission) tillsätts. Den ska ha rätt att inleda undersökningar och draeventuella brott mot de nu nämnda reglerna inför en "Election Court".Vidare påpekas att den politiska scenen och den teknologiska utvecklingeninom etermedieområdet snabbt ger upphov till ändrade förhållanden som kankräva förändrade spelregler. Election Commission skall därför ha till uppgiftatt ge råd och kommentarer om hur reglerna skall anpassas till aktuellaförhållanden.Principiella ståndpunkter gällandefinansiella bidragAnonymitet och beloppsgränserKommittén konstaterar att det kan vara väsentligt för enbidragsgivare till ett politiskt parti att slippa publicitet. Åandra sidan är det ur allmän synpunkt inte önskvärt att tillåtaanonymitet, när det gäller omfattande bidrag. I sådana fallkan partiets/regeringens ställningstaganden påverkas avgivarens önskemål, intressen och/eller ideologi. (Ett sådantfall uppmärksammades av kommittén. Labour hade fått ettbidrag på från , mannenbakom , före valet . Efter valet tog regeringenbort förbudet mot tobaksreklam i samband medmotortävlingar och avsåg att ungefär ta emotytterligare bidrag på 1miljon pund från Ecclestone. LordNeill tvingade att tacka nej och dessutom attbetala tillbaka tidigare erhållna gåvor. )Kommittén har försökt att undvika extrema ställningstaganden och avvisarden typ av regler som tillämpas i med total öppenhet, dvs.publicering av alla givare och gåvor utom för mycket små belopp. Förslag attalla givare och gåvor skall rapporteras till Election Commission avvisasockså. I stället föreslås att alla belopp på mer än skall redovisastill Election Commission vad gäller givare och belopp. (Motsvarandebeloppsgräns i är 20 000 .) Begreppet gåva ges en viddefinition. Kravet på publicitet för större gåvor - - kommersannolikt enligt att leda till färre och framförallt mindregåvor, åtminstone efter reglernas ikraftträdande.Skydd för diskriminering av donatorRapporteringsskyldigheten (publiciteten) kräver i sin tur enlagstiftning som skyddar givare från diskriminering på grundav att de lämnat bidrag till ett politiskt parti.Gåvor från utländska regeringar och andrautländska gåvorGåvor från utländska regeringar skall vara förbjudna ochäven andra utländska gåvor - annan utländsk finansiering -föreslås i princip inte få förekomma. Att här finnsgränsdragningsproblem redovisas klart och det nationellapartierna i och har uttalat sig positivt förutländsk finansiering. En brittisk medborgare somfortfarande har rätt att rösta vid allmänna val men är bosatt iutlandet uppfattas icke som utländsk givare.Ingen beloppsgräns för företag ochorganisationerKommittén har också tagit ställning till om det krävs enbegränsning av högsta gåvobelopp från företag eller annanorganisation. Beloppsbegränsning avvisas.Bidrag från fackföreningsrörelsenPrecis som i har finansiella bidrag frånfackföreningsrörelsen till politiskt parti (labour) inneburitvissa problem. gäller följande regler:Fackliga organisationer får avsätta medel till politiskafonder. Beslut om avsättning och storlek på avsättningenskall i enlighet med senaste lagstiftning (1984) fattas genompoströstning inom den fackliga organisationen. Sådanomröstning måste ske åtminstone . Denmedlem som inte vill stödja de politiska målen har rätt att"contract out", dvs. slippa bidra till det politiska ändamålet. (har det funnits motsatta regler - de som ville stödjaen viss politisk verksamhet fick anmäla sitt intresse och sittbidrag ). En lag ger klara riktlinjer förhur reglerna skall tillämpas och hur den individ som ickeönskar bidra till en viss verksamhet skall skyddas genom ettorgan, som svarar för en oberoende övervakning avtillämpningen av lag på detta område.Gåvor från företagGåvor från företag har varit oreglerade.Bolagsstyrelsen har självständigt kunnat fatta beslut om attstödja en viss politisk verksamhet/politiskt parti. Med tankepå ett allt mer spritt aktieägande, inte minst genompensionsfonder, krävs även här viss reglering enligt . För att aktieägarna skall bli informerade ochkunna påverka styrelsens beslut om att stödja viss politiskverksamhet, föreslår kommissionen att ett sådant förslagskall godkännas av bolagsstämman. Ett sådantbemyndigande får gälla för högst . Tidsgränsen förbemyndigandet föreslås vara kortare för företag än förfackföreningar. Detta motiveras med att poströstning blandalla fackliga medlemmar är omständligt.En rad bolag har redan nu tagit in bestämmelser om att stödja en visspolitisk riktning i bolagsordningen.Någon motsvarande rätt för "contract out" finns inte och föreslås inte föraktieägare. Två motiveringar anges. Det är praktiskt omöjligt eller mycketsvårt att gottgöra den minoritet av aktieägare, som inte önskar stödja ett visspolitiskt ändamål som aktieägarna alltid har möjlighet att sälja sinaaktier, om de är missnöjda med företagetStatlig bidragsgivning och skatteavdragKommittén önskar inte öka den statliga bidragsgivningen tillpartierna. Den starkaste motiveringen härför är attskattebetalarna inte skall tvingas att stödja en verksamhet,ett parti, vars politik de motsätter sig starkt. Ett annat motivmot statliga partibidrag är att automatiska statliga bidrag kanleda till en process som vidgar gapet mellan partier,medborgare och medlemmar, inte minst genom att partiernatill slut tenderar att bli en del av staten. I stället tarkommittén upp frågan om avdragsrätt för gåvor till politiskapartier etc. Det kanske intressantaste uttalandet gjorde LordParkinson (con) enligt kommittén:I think that is a very attractive idea. I think anything that encourages peopleto participate in a political process, to get involved in political parties, tobroaden the base of their membership is to be welcomed because I thinkpolitics is a very honourable profession and supporting a political party is aworthwhile way of spending one's time and money.Kommittén rekommenderar skatteavdrag för gåvor upp till500 pund per år.Finansiering av folkomröstningarFolkomröstningar har egentligen inte ansetts passa detbrittiska statsskicket. I och med EU-anslutningen och isamband med de konstitutionella förändringar sompremiärminister regering genomfört eller avseratt genomföra har folkomröstningar blivit allt vanligare.Förhållandena på detta område har många likheter med våraförhållanden.I de muntliga vittnesmålen till kommittén anförde bl.a. , , , , , och , följande:The fact that referendums are now a frequent and regular feature of thepolitical landscape alters the rules and has massive implications. I think, foryour excercise, for the way in which the political process operates, forfairness in funding and indeed for fairness in operation. Some things havehappened which are already worrying.There should be clear rules over thefunding of referendum campaigns. The current procedures are chaotic andunfair, especially when the government is itself a participant.Peter , The TimesI hope also the Committee will make some suggestions about referendumsbecause one purpose of referendum ... is to secure legitimacy for decisionswhere Parliament alone can not secure that legitimacy. For that legitimacy tobe secured, the losers have to feel that the fight was fairly conducted.Vernon Bogdanor, UniversityYet referenda, which usually address issues of constitutional significance,should allow voters to reach well-informed decisions with balancedinformation on both sides.Magnus , The ScotsmanI think one of the things that stand out, looking at the various referendums, isthat the rules of the game have differed in each referendum.Dr , , Universityof StrathclydeAv diskussionerna i rapporten om folkomröstningar framgåratt regler och tillämpning både vad gäller information ochfinansiering har varierat och att reglerna i vissafolkomröstningar överträtt gränsen för acceptabel ojämlikhetoch således lett till att röstresultatet kommit att saknalegitimitet. Kommittén konstaterar att det är trehuvudproblem som måste beaktas:- De politiska partiernas roll i folkomröstningarna.Partiernas inställning och agerande är betydligt svårareatt förutse i folkomröstningar än i allmänna val. Partiernabör därför ha en mindre aktiv roll ifolkomröstningskampanjer.- Regeringens roll är också mycket olika i ett allmänt valoch i en folkomröstning. I det första fallet är regeringenhuvudperson. I det andra skall regeringen ochadministrationen vara betydligt mindre aktiv.Folkomröstningen äger ju rum, därför att regeringen avnågon anledning anser att folket måste komma till talsdirekt. Att här finns en målkonflikt i demokratier med entradition av indirekt demokrati är uppenbart.- Folkomröstningar skiljer sig också åt vad gälleretermediernas hantering. När det gäller allmänna val vetetermedierna att de skall vara strikt neutrala, men ifolkomröstningar är inte etermediernas roll helt klartdefinierad.Med hänsyn till dessa tre skillnader föreslår kommittén attdet skall finnas olika regler för finansiering och uppförandenär det gäller allmänna val respektive folkomröstningar.Kommittén föreslår att det skall skapas ett nytt regelverk gällandefolkomröstningar och att detta regelverk inte skall sätta de politiska partiernai fokus. Folkomröstningskampanjer skall inte avspegla de vanliga parti-linjerna, slår kommittén fast.Det är nödvändigt att bägge sidorna i en folkomröstning har sammamöjligheter, även praktiska möjligheter, att framföra sitt budskap.Kommittén är särskilt orolig för att det kan finnas folkomröstningar, där allade "stora bataljonerna" - regeringen, möjligen också det största oppositions-partiet, stora delar av industrin och fackföreningsrörelsen finns på den enasidan, medan t.o.m. en större grupp av "vanliga" oorganiserade medborgarefinns på den andra. Det måste finnas viss organisatorisk och finansiell balansmellan denna grupp och de traditionellt organiserade grupperna. Staten måstedärför stå för den hårda kärnan när det gäller finansieringen.Neill-kommitténs förslag och svenskaförhållandenPrecis som i har massmediernauppmärksammat en rad politiska skandaler. I Storbritannienvar det i första hand medlemmar i det tidigare konservativaregeringspartiet som gjort sig skyldiga till bl.a. finansiellatransaktioner som icke överensstämde med regler för gottuppträdande eller som t.o.m. innebar lagbrott. Kommunalaskandaler, inte minst i kommuner där Labour haft maktenunder mycket , har inte heller varit en sällsynthet.En allmän observation, som gäller både för och , äratt ett långt maktinnehav för ett parti har en tendens att skapa ett politisktbeteende hos det makthavande partiet som skapar grogrund för misstro motdet politiska systemet.Lagreglering eller inteAtt skriva regler för hur de politiska partierna skall agera ärsvårt, och oftast har man låtit en rad förhållanden som kanpåverka de politiska valens utgång vara oreglerade.Inte minst i finns det en tradition att ideella organisationer somfackföreningar, politiska partier etc. skall regleras i så liten utsträckningsommöjligt. Denna tradition innehåller mycket av värde. Kan lagregleringarundvikas, dvs. om andra parter i samhället inte skadas eller påverkas negativtav bristen på regleringar, bör sådana undvikas.Frågan om LO:s stöd av det socialdemokratiska partiet har debatteratsunder decennier. Avskaffandet av kollektivanslutningen till SAP skedde tillslut genom självsanering. Den hade dock aldrig kommit till stånd utanpåtryckningar. Själva den direkta bidragsgivningen tog dessutom nya formerför att delvis ersätta kollektivanslutningen. Den debatt om bidragsgivningensom skedde under årets valrörelse är inte nyttig för tilltron till det demo-kratiska politiska systemet.Stöd från företag eller företagarorganisationer har kritiserats betydligttidigare i vårt land än t.ex. i . I det - för efterkrigstidenspolitiska utveckling - mycket avgörande andrakammarvalet tog fråganom bidragsgivning från företag till en stor plats. Folkpartietbeskylldes helt felaktigt för att ha tagit emot pengar från storföretag, menpartiet rentvåddes så sent att den s.k. påverkade detborgerliga blockets valresultat negativt och möjligheterna till ett maktskiftegick om intet.När den första trepartiregeringen bildades deklarerade Moderata samlings-partiet i likhet med vad övriga borgerliga partier gjort tidigare att man intelängre skulle ta emot gåvor från företag.Bestämmelser om öppenhet vid gåvor tillpolitiska partier etc.De lösningar som föreslår utgör en medelvägmellan förbud och inga regler alls vad gäller donationer tillpolitiska partier m.m. Partierna får ta emot gåvor både frånprivatpersoner, företag och andra organisationer. Däremot ärkontrollen av gåvans storlek och givaren betydande genomen obligatorisk öppenhet och publicitet, när det gäller gåvoröver en viss storlek.Öppenhet och offentlighetsprincip är drag som kännetecknar svenskförvaltning och offentlig verksamhet. Stommen i det förslag som lägger fram om transparens och öppenhet och ett oberoendekontrollorgan (election commission) bör kunna överföras till svenskaförhållanden. Att öppenhet vad gäller donationer till politiska partier etc.kräver skydd mot diskriminering bör vara en självklarhet.Statligt partistöd och rätt till skatteavdragNeill-rapporten gör en noggrann analys av statligt partistöd.Här konstateras att det statliga partistödet principiellt måsteuppfattas som negativt för den politiska demokratin. Riskenär att bidragen skapar en intressegemenskap mellan stat ochpartier som samhörigheten och förtroendetförsvagas mellan partier och medlemmar. Partistödet iSverige är betydande och är en nödvändighet för depolitiska partiernas verksamhet. är det uppenbartatt det börjar utvecklas ett allt större gap, enförtroendeklyfta, mellan partier och medborgare.Medlemsantalet i partierna minskar, inte minst bland deyngre.I regeringsförklaringen anger statsministern att Demokratiutredningenskall få i uppgift att studera det låga valdeltagandet i årets val och såledesmedborgarnas minskande intresse för politisk verksamhet. Ett sätt att ökamedborgarnas intresse och engagemang för de politiska partiernas idéer ochförslag vore att införa avdragsrätt för privatpersoners gåvor till politiskapartier i ungefär den omfattning som föreslår. Sådanaregler skulle kunna växlas mot mindre statliga partibidrag eller regler om attpartibidragen inte får höjas under ett visst antal år. ovanciterade synpunkter borde diskuteras även här i Sverige.Fackföreningar och företagTill skillnad från har de fackliga donationerna till iprincip varit reglerade i lagar och1992. Lagstiftningen har haft ett syfte. Medlemspengar skallinte överföras till ett politiskt parti utan medlemmarnashörande. Här föreskrivs poströstning. Vidare kan medlemsom inte vill stödja ett visst parti slippa detta (contract out).Regler och övervakning att enskild medlem intediskrimineras på grund av sina åsikter finns och ärnödvändiga.Motsvarande regler för fackliga bidrag borde övervägas också för svensktvidkommande. De återkommande diskussionerna i valrörelserna om LO:soch fackförbundens mycket stora bidrag till SAP föder misstro blandmedborgarna. Dessvärre har dessutom i vissa sammanhang hävdats att destora bidragen skall honoreras med en LO-vänlig politik. Bara misstankar omsådana krav bakom stora penningbidrag kräver formella regler om öppenhetoch eventuella begränsningar i bidragsgivningen. Jämför fallet medmotorsporten, , ovan.Stora bidrag från företag till politiska partier är av större betydelse iStorbritannien än i . De regler som Neill-kommitén lägger fram ledertill viss regelbalans mellan fackförenings- och företagssfären med ettundantag. Facket behöver endast konsultera sina medlemmar ,företagen sina aktieägare vart fjärde år.Utländska bidragUtländska bidrag till politiska partier, politiskopinionsbildning och liknande förbjuds. Frågan är om vargränsen för politisk opinionsbildning skall dras och vad förorganisationer eller företag som klassificeras som utländska.Ett förbud för utlänning och framförallt för utländsk stat bör övervägasockså i . Naturligtvis är svensk medborgare som är upptagen påröstlängd men bosatt i utlandet att betrakta som svensk och har rätt att gebidrag till svenskt politiskt parti etc. När det gäller fackliga organisationer,arbetsgivarorganisationer och företag kan gränsdragningen vara svårare.Neill-kommitténs diskussioner ger viss ledning.Att utländska stater och åtminstone i vissa sammanhang också inte bör kunna överföra pengar för politisk opinionsbildning iSverige eller stöd till svenska partier bör vara en självklarhet eller böråtminstone omges med ytterligt stor restriktivitet. föreslårförbud för utländsk stat att stödja politiska partier etc. i . Förmin del anser jag att ett sådant förbud är önskvärt.Det går inte att utgå ifrån att utländsk bidragsgivare i första hand företrädersvenska intressen. Sannolikt är det tvärtom, och om det vill sig illa kansvenska långsiktiga intressen lida svår skada.När det gäller bidrag från , t.ex. för EU- och EMU-information, måste beaktas att en anslutning till EMU inte i först hand är enekonomisk fråga utan ett betydelsefullt steg på väg mot en politiskfederation. Om detta råder inte längre tvivel. Bl.a. den nyvalde tyskeförbundskanslern har klart uttalat att EMU utgör ett stortsteg mot en europeisk federation. Opinionsbildning för EMU gäller såledesmycket vitala, djupgående och långsiktiga nationella intressen.