mot · GM02U210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U210av m.fl. (mp)Internationellt biståndInledningPå en enda jord med begränsade resurser är vi alla beroendeav varandra. Ansvaret för tillståndet i världen är gemensamt.Miljöpartiet de gröna verkar för en utjämning och en merrättvis fördelning av jordens resurser.Världen står inför gigantiska utmaningar i form av en kraftig befolknings-ökning, storskalig miljöförstöring, minskande bördighet och brist på vattenoch livsmedel. Konkurrensen om jordens resurser skapar starka spänningaroch konflikter. Både politiska ledare, internationella organ och enskildamedborgare måste ta sitt ansvar. En solidarisk livsstil ställer stora krav påförändringar i vårt samhälle.I ett globalt miljö- och rättviseperspektiv är det nödvändigt att den rikavärlden skyndar på mot kretsloppssamhället.Verksamheten underutgiftsområdetInledningsvis erinras i propositionen om det överordnademålet för internationella utvecklingssamarbete atthöja de fattiga folkens levnadsnivå. De sex av riksdagenfastlagda biståndspolitiska målen - att bidra tillresurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet,ekonomisk och social utjämning, demokratisksamhällsutveckling, en framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mel-lan kvinnor och män - samverkar för att bidra till detövergripande målet.Miljöpartiet anser att tiden är inne för att en förnyad prövning görs i enutredning av de biståndspolitiska målen. Målen har blivit ett alltmer trubbigtinstrument allteftersom deras antal ökat. Att ange att fattigdomsbekämp-ningen är ett överordnat mål framstår som missvisande då t.ex. miljöåtgärderoch konflikthantering fått ökad betydelse.Vi vill även att självtillit lyfts in som en viktig bit i biståndsmålen. Medsjälvtillit menar vi att biståndet måste utformas så att länderna får störremöjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningar och traditioner och ien takt som gör att människorna inte känner sig utanför och främmande införde förändringar som sker. Det är också en förutsättning för att demokratinskall kunna utvecklas i u-länderna.Biståndsramen m.m.Solidariteten med fattiga länder kräver ett utökat ochsamtidigt effektivare svenskt bistånd. Ibudgetöverenskommelsen med regeringen och Vänsterpartietbeslöts att tillskjuta ytterligare 100 miljoner kronortill bistånd utöver vad som tidigare planerats. Miljöpartietföreslår kraftigare höjningar så attbiståndet uppgår till avBNI.Bistånd och miljöMiljökonsekvensbeskrivningarMiljöproblemen varierar i olika delar av världen, beroendepå ekonomiska och ekologiska förutsättningar. De måsteingå i en helhetssyn på utvecklingen eftersom de berör allmänsklig verksamhet.År 1988 beslutade att det svenska biståndet ska bidra till enlångsiktig hushållning med naturresurser och en omsorg om miljön. Detbetyder att man ska ta hänsyn till miljöaspekter i bedömningen av allabiståndsprojekt. anser att miljökonsekvensbeskrivningar skallingå i all biståndsverksamhet.Samarbete för en bättre miljöEn rad viktiga miljöpolitiska frågor är internationella ellerglobala problem, t.ex. försurningen, övergödningen avhaven, uttunningen av ozonskiktet och ökningen av växthus-gaser i atmosfären. För att lösa dessa miljöproblem behövsett omfattande internationellt samarbete. Internationella avtaloch konventioner är viktiga och bör utvecklas genom att mankopplar kontrollmekanismer och bindande beslut tillundertecknandet.Internationellt samarbete med miljöförtecken är i många sammanhang enförutsättning för en långsiktig hållbar utveckling. Samarbetet måste varaflexibelt och öppet för nya tankar för att kunna lösa problemen i enföränderlig värld.VattenUpp till 15 000 människor dör på grund avvattenbrist eller förorenat vatten. Tillgång till vatten är engrundläggande förutsättning för utveckling och god hälsa.Enkel teknik och lokalt engagemang ger stora förbättringartill små kostnader. Men vattenfrågor handlar även om attsprida kunskap och att förändra beteenden, både blandmänniskor och mellan stater.Jordens vatten är . Beräkningar visar att tre miljarder människor ivärlden kommer att bo i områden med vattenbrist och något måstegöras för att jordens färskvatten skall räcka till alla.En ny syn på vattnet formulerades i under miljökonferensen iRio 1992. Tillgång till vatten av god kvalitet är en grundläggande förutsätt-ning för utveckling och god hälsa. Vatten behövs i hushållen, i jordbruket,för industriutveckling, för ekosystemens överlevnad och inom många andraområden.Miljöpartiet anser att regeringen bör verka för ett integrerat synsätt, bådetill vatten och mark, och inte behandla markfrågor för sig och vattenfrågorför sig. Vatten eller snarare bristen på vatten utgör också en risk förkonflikter mellan länder som delar på vattenmagasin. Därför måste vatten-frågorna även tas i FN:s säkerhets- och konfliktarbete.Forskning kring marin miljöDen miljön är hotad av okontrollerat fiske, avföroreningar och av direkt fysisk förstörelse. Mellan en ochtvå miljarder människor får sitt primära proteinintag från dekustnära ekosystemen. räknar man med att3,7 miljarder människor kommer att leva i u-ländernaskustområden. Den växande befolkningen utgör ett starktmiljöhot om inte livsstilen anpassas till vad den känsligakustmiljön kan tåla.Mangroveskogar, korallrev och sjögräsängar i lagunerna hör till de kust-miljöer som är hotade. spelar de en nyckelroll i de näringskedjorsom förser befolkningen med fisk och skaldjur. Hav och kustområden ärdessutom ofta den slutliga mottagaren av föroreningar.Miljöproblem som påverkar hav och floder kräver ofta åtgärder i sam-verkan mellan länder och regioner och mellan olika aktörer inom ett land.Miljöpartiet anser mot bakgrund av den senaste tidens rapporter om hotetmot den miljön att det måste till extraordinära åtgärder. Vi förutsätteratt regeringen följer upp dessa problem inom olika internationella fora.Ökad kunskap om miljökravGenom att stödja handeln med miljövänligt framställdaprodukter kan man främja en hållbar utveckling.Det ökande miljömedvetandet i EU-länderna har medfört strängaremiljökrav på produkter både från konsumenter och myndigheter. De nyakraven kan upplevas som handelshinder av producenter och exportörer i . En viktig uppgift är därför att öka kunskapen i om vilkamiljökrav som gäller i EU-länderna. förutsätter att regeringenverkar för att så sker.Miljöorganisationer i syd stärkermiljöarbetetI en del hör miljörörelserna till de få fria, oberoenderöster som finns. Internationella nätverk och nationellaenskilda organisationer spelar en viktig roll när det gäller attsprida information och kunskap och underlätta dialogenmellan lokalbefolkning och myndigheter.Miljöpartiet anser att regeringen bör verka för att dessa organisationer fårdel av det svenska biståndet.Befolkning och utvecklingEn ny syn på befolkning och utveckling är på väg. Längetrodde man att det skulle födas färre barn om man spredkunskap om preventivmetoder. Erfarenheten har visat att detinte räcker. Det är i första hand social och ekonomiskutveckling och människors möjlighet att förbättra sina livsom påverkar hur många barn man skaffar.FN:s tredje befolkningskonferens i ledde fram till en ny syn påbefolkningsfrågorna. Man slog fast att preventivmedelsprogram inte räckerför att minska folkökningen. Statlig kontroll av barnafödandet, som i , äromöjlig i de flesta länder och heller inte etiskt försvarbar. anser manallmänt att det är fattigdom som gör att folk har många barn. Det är socialoch ekonomisk utveckling som främst kan påverka befolkningsutvecklingen,inte kontroll.FattigdomsbekämpningInledningFolkökningen och en ökande materiell standard leder i allaländer till ett högre tryck på miljö och naturresurser. Enhållbar utveckling handlar inte bara om hur stor befolkning-en är utan också om att de rika länderna måste ändraohållbara produktionsformer och konsumtionsmönster.Utvecklingen blir ohållbar om vårt sätt att leva kopieras avden växande medelklassen i de fattiga länderna.Ju fattigare en familj är, desto viktigare blir barnen eftersom de kan bidramed inkomster och till föräldrarnas trygghet på ålderdomen. Även om defattigas andel av världens befolkning nu minskar så ökar antalet fattigafortfarande räknat i absoluta tal. lever långt över en miljard människor ifattigdom. Därför är den viktigaste insatsen för att påverka folkökningen justatt bekämpa fattigdomen, till exempel genom bättre fördelningspolitik ochbättre försörjningsmöjligheter. Man måste också stärka de sociala sektorernaså att barn får gå i skolan och hälsovården räcker för alla.Varför händer ingetkonstaterade att trots allaofficiella löften om att minska fattigdomen i världen gör deflesta regeringar inte särskilt mycket åt den. Antalet fattigaförblir lika många eller i vissa särskilt drabbade länder tilloch med fler.Bland löftessvikarna finns världens rika länder. måste nu försökamana på dessa länder så att de avsätter av den egna bruttonatio-nalprodukten till bistånd. Sedan måste skuldbördan upp till diskussion.Mellan en sjundedel och en tredjedel av exportintäkter går åtenbart till att betala av på gamla skulder.MiljöklausulerGlobaliseringen av världsekonomin har medfört bådepositiva och negativa effekter för fattiga länder. Ökadedirektinvesteringar i fattiga länder medför en stark positivekonomisk utveckling, men oftast saknas tillräckliga socialaoch miljömässiga krav vilket medfört att utarmning av såvälmänniskor som miljö har tilltagit. Det är därför viktigt attsåväl social-miljöklausuler införs i främst de globalahandelsavtalen, dvs. Socialklausuler("minimum labour standards") finns i vissa multilateralaavtal, och har utarbetat konkreta förslag på hur dessabör utformas. Miljöklausuler har ännu inte utvecklats påsamma sätt, men är minst lika viktiga. Regeringen måstevara pådrivande för att få till stånd social- och miljöklausuleri alla relevanta internationella avtal.Solidarisk handelVi har från sida ofta tryckt på att man ibiståndspolitiken skall försöka påverka handels- ochnäringsstrukturer. De nuvarande mönstren för världshandelnbidrar till underutveckling i vissa länder. Det finns nya idéerom solidarisk handel, om en "rättvis handel" som tar hänsyntill människa och miljö. Det är önskvärt att man seriöstarbetar med att få fram dokumentation och modeller för ochom sådan solidarisk handel.Obetald övertid, löner långt under existensminimum, långa arbetspass påackord, utsatthet för frätande kemikalier, sexuella trakasserier, barnarbete,tvångsarbete och miljöförstöring förekommer vid produktionen av varor somvi i västvärlden konsumerar. Dessa förhållanden möjliggör lägre konsument-pris här i västvärlden. Sådana förhållanden är oacceptabla utifrån dessamänniskors livsmiljö, men även om vi ska få en ekologisk och social hållbarutveckling i världen.Via rättvisemärkningen får morgondagens konsument chansen att lägga inytterligare en värdering i sitt handlande - rättvis handel, där företagens moraloch etik kommer att spela en avgörande roll för företagens möjligheter attsälja sina varor. Just rättvisemärkningen utgår från att stödja producenterna ideras land på deras villkor och utgör på så sätt ett positivtbiståndsarbete.När det gäller tvångsarbete och barnarbete bidrar just rättvisemärkningentill att starta positiva processer som långsiktigt motverkar förekomsten avdessa utnyttjanden. Men det finns också andra verktyg som bör användas.Staten bör stödja processen med att öka medvetenheten bland konsu-menterna om behovet att påverka produktionsförhållandena av de varor manköper. Regeringen bör se över vilka olika verktyg man ska använda för attstarta en sådan process. Man borde även se över om och hur man kan kopplabiståndet till en sådan process. Ett sätt att stödja övriga världens konsument-politik och möjliggöra för svenska konsumenter att konsumerasolidariskt är att stödja framtagandet av rättvisemärkning.Kvinnor i u-länderKvinnor i bär en tung börda. De har ofta ansvar förhem, barn och familjens jordbruk. anser därföratt mer av biståndet skall satsas på kvinnorna, deras arbeteoch utbildning. De familjerådgivningsprogram som finns itredje världen behöver starkt stöd. Vi vill att genomFN och andra organisationer skall gå i spetsen för en kraftigtökad utbildning i familjeplanering.En viktig aspekt är att det måste finnas ett jämställdhetsperspektiv i allaprojekt. I många länder finns ett kvinnoförtryck, kvinnorna är inte jämställdamed mannen, och därför är det extra angeläget att satsa på kvinnoprojekt.MultilateraltutvecklingssamarbeteInledningMultilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:sekonomiska och sociala verksamhet, Internationellafinansieringsinstitutioner respektive Övrigt multilateraltsamarbete.Miljöpartiet konstaterar att praktiskt taget hela det svenska multilateralastödet () kanaliseras genom för ekonomisk och socialutveckling, inklusive Bretton Woods-institutionerna. Härtill kommer stöd tillde regionala utvecklingsbankerna i , och ,Internationella jordbruksfonden, , och Nordiska utvecklingsfonden,NDF.Miljöpartiet anser att det är angeläget att bibehålla ett starkt stöd till FN-systemet. FN kan effektiviseras och förbättras i sina arbetsformer samtidigtsom FN:s roll bör förstärkas, särskilt vad gäller freds- och konfliktföre-byggande arbete.Ett nationellt råd förVärldsbanksfrågorMiljöpartiet anser att och andra BrettonWoods-institutioner spelar en central roll i det internationellautvecklingssamarbetet. De utgör en del av FN-systemet. Föratt det svenska agerandet i FN skall ha ett så brett stöd ochen så bred förankring som möjligt deltar under några veckorvarje höst representanter för riksdagspartier och folkrörelseri FN-delegationen i generalförsamlingen i . Tillstora FN-konferenser inbjuds på samma sätt partier ochfolkrörelser till samråd och deltagande. Detta bidrar till attSverige tar upp frågor som har stort folkligt stöd.För samarbetet med Bretton Woods-institutionerna äger ett visst informelltsamråd, framför allt i fråga om skuldfrågorna, rum med vissa enskildaorganisationer. Däremot saknas helt parlamentariskt inflytande.Miljöpartiet anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt rådmed deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer församråd angående det svenska agerandet i frågor som rör ochde övriga Bretton Woods-institutionerna.Det är viktigt att alla ekonomer som arbetar inom harkunskap om de specifika problem som finns i tredje världen.U-landsskuldenI dag går nettoflödet av ekonomiska resurser från fattigaländer till rika. betalar mer i amorteringar ochräntor på lånen från de rika länderna än vad de får tillbaka ibistånd. Denna skuldfälla förvärras genom Världsbankensoch Internationella valutafondens omfattandestrukturanpassningsprogram, som måste följas för att fåfortsatta lån. Programmen går ut på att anpassa u-ländernasekonomier till den export- och importinriktadevärldsekonomin. Följden blir minskad självtillit och ett ökatberoende av i-länderna. medförstrukturanpassningen att budgeten för socialvård, hälsovårdoch skola ofta måste skäras ned. anser attSverige aktivt skall föregå med gott exempel genom attskriva av de fattiga ländernas skuldbörda. Dessutom börSverige arbeta för en allmän avskrivning avutvecklingsländernas offentliga skulder till staten,och Världsbanken.Ett krav som förts fram är även att det måste anställas flerekonomer i som har kunskap om de specifika problem somfinns i tredje världen.Europeiska unionenMiljöpartiet anser att regeringen skall verka för att EU:sbistånd kommer de fattigaste till del. EU satsar främst påländerna kring , särskilt länderna i ,vilket motiveras av rädslan för kraftig invandring tillSydeuropa.Vi har tidigare kritiserat det faktum att EU inte har någon tydlig miljö-profil, verkställandet av antagna riktlinjer har varit bristfälligt, handlings-program för att hantera miljöfrågorna i biståndet saknas, miljökonsekvens-beskrivningar genomförs inte konsekvent och resultaten redovisas inte syste-matiskt. Kapaciteten i miljöfrågor är dessutom svag och behöver förstärkas. IEU framhålls handel och ekonomisk tillväxt som en förutsättning för ettframgångsrikt biståndsarbete. Men vi vill poängtera vikten av att detta alltidkombineras med en granskning av hur tillväxtens följder och konsekvenserdrabbar miljö och människor, både i ett nära och i ett långsiktigt perspektiv.Regeringen bör arbeta mer aktivt i nu nämnda frågor.BilateraltutvecklingssamarbeteInledningRegeringen påpekar i budgetpropositionen attutvecklingssamarbetet genom Sida omfattar cirka tvåtredjedelar av det svenska biståndet och äger rum inomflertalet samhällssektorer i över hundra länder och genom ettstort antal kanaler.I propositionen föreslår regeringen att anslagsposten för det bilateralabiståndet ökar 1999 med till . Enfortsatt ökning förutses under kommande år.Demokrati, mänskliga rättigheter ochgott styrelseskickI propositionen betonar regeringen att stödet tilldemokratisering och respekt för de mänskliga rättigheternautgör ett alltmer prioriterat område inom svensktutvecklingssamarbete. anser att demokrati ochmänskliga rättigheter alltid bör integreras i olika delar avutvecklingssamarbetet.Stöd till enskilda organisationersutvecklingssamarbeteMiljöpartiet vill särskilt framhålla den betydelse biståndetgenom enskilda organisationer har för det svenskautvecklingssamarbetet. Folkrörelseförankringen och densvenska folkbildningstraditionen används för att stödjautvecklingen av enskilda organisationer i samarbetsländernaoch för att stärka det civila samhällets institutioner.Med tanke på bristen på respekt för mänskliga rättigheter i länder som t.ex.Kina och bör fokusera sitt bistånd direkt till demokrati-,människorätts- och kyrkliga organisationer i länder där kränkningar före-kommer. Det är viktigt att dessa organisationer, som ofta utsätts för trakasse-rier och där medlemmarna förföljs på olika sätt, får starkt stöd. Internationelluppmärksamhet är ofta ett skydd både för ideella opolitiska organisationeroch för den politiska oppositionen.Samarbetet med länder ochregionerAsienRegeringen uppmärksammar bl.a. att miljöförstöringen är ettmycket snabbt växande problem i och i hög gradförknippad med den snabba industrialiseringen ochurbaniseringen. Luftföroreningar i många större städeröverstiger kraftigt WHO:s gränsvärden. Tretton av världensmest förorenade städer finns i . Floderna i ärsvårt förorenade, och en långt mindre andel av invånarna iAsien har tillgång till godtagbart dricksvatten än i någonannan del av världen. I har miljöproblemen antagitskrämmande proportioner och hotar den globala miljön.Under de senaste trettio åren har hälften av skogsbeståndetförlorats och en tredjedel av jordbruksmarken försämrats.Samarbete med Central-och ÖsteuropaMiljöpartiet anser att det behövs en ekonomisk kraftsamlingför att stödja , speciellt då vad gäller att bygga upprättsstater i . För att klara återuppbyggnaden krävsregelverk och lagstiftning som respekteras.Regeringen bör vidta åtgärder för att förhindra miljöskador och konfliktervid industriell verksamhet i nordvästra . Regionen betraktas som ettav resursrikaste områden. Den bör göra klart försvenska företag som är aktiva i regionen att den förväntar sig sammahänsynstagande till människor och miljö som om företaget vore verksamt iSverige. bör också verka för en stor internationell insats för att lösaproblemen med kärnkraftssäkerhet och strålskydd på . Sverigemåste i internationella fora och internationella organisationer som Inter-nationella atomenergiorganet () och G24-gruppen, EU och FN medkraft verka för en lösning på dessa problem.Sverige bör tillsammans med övriga nordiska länder förhandlafram ett saneringsprogram för det radioaktiva avfallet i Murmansk.Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida)Sida:s verksamhet försvåras av begränsningar att användaegen personal på ett flexibelt sätt. Egen personal som arbetarpå biståndsambassaderna belastar enligt gällande reglerförvaltningsanslaget istället för biståndsanslaget, även då dearbetar uteslutande med ett visst program. Detta försvåraranvändandet av egen personal även i fall då detta skulle varamer lämpligt än att anlita konsulter.Utvecklingssamarbetet förändras i riktning mot mer kunskapsintensiv ochmindre kapitalintensiv verksamhet. Institutionsuppbyggnad, kompetens-höjning, demokrati, mänskliga rättigheter och forskningssamarbete blir alltviktigare. Denna verksamhet är givetvis mer personalintensiv än exempelviskraftverksbyggen. Möjligheten att flexibelt utnyttja egen personal blirviktigare när personalen allt mer blir en del av själva biståndet.Den försöksverksamhet som tillämpas med begränsad möjlighet att fåanvända egen personal till vissa arbetsuppgifter och låta kostnaderna belastabiståndsanslaget, istället för att upphandla konsulter, är långt ifråntillräckligidag. Än mindre kommer den möjligheten att räcka till i ett framtida merkunskapsintensivt utvecklingssamarbete.Fördelning påanslagsområdenMiljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inomutgiftsområde 7. Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr7Internationellt biståndRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet119001288913869010001600AnslagA1Biståndsverksamhet10731117131253710001600A2Biståndsförvaltning418426432B1Samarbete med Central- ochÖsteuropa744700856B2Avsättning för förlustriskerAvsättning för förlustriskervad avser garantier förfinansiellt stöd ochexportkreditgarantier65044HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förnyad prövning av de biståndspolitiska målen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar i biståndsprojekt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett integrerat synsätt när det gäller vattenfrågor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vattenfrågorna måste in i FN:s säkerhetsarbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning kring marin miljö,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad kunskap om miljökrav,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöorganisationer i syd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om MR-bistånd till enskilda organisationer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöklausuler,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om solidarisk handel,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnor i och att ett jämställdhetsper-spektiv måstefinnas med i alla projekt,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt råd för Världsbanksfrågor,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om u-landsskulden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete med ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett saneringsprogram för det radioaktiva avfallet i ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Sida,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag under utgiftsområde 7Internationellt bistånd för budgetåren 2000 och 2001 (se tabell ovan).Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()