mot · GM02Ju911 · 1998-10-28 00:00:00 — Ansvaret för hittegodset bör dock tasöver av kommunerna, som i sin tur kan samarbeta med bussbolag ellerprivata företag.- PassfrågorPasshanteringen bör överföras på och samordnas medframställning och utfärdande av körkort.Beträffande passfrågorna innebär att polisermåste ta över gränskontrollen från civilanställda. Det innebären olycklig och felaktig omprioritering av resurser. Sverigebör diskutera definitionerna med Schengenmyndigheternaoch, om det inte är möjligt att ha civilanställda ipasskontrollen, verka för en ändring av reglerna.I samband med t ex fotbollsmatcher krävs ofta betydande polisinsatser. mån inte arrangörerna kan garantera ordningen i lokalerna eller påarenorna med hjälp av egen personal eller personal från säkerhetsföretag börde åläggas betala del av de kostnader som åsamkas polisen.Statsbesök innebär ofta stora kommenderingar och mycket övertid förpolisen. Det drabbar polisverksamheten genom ryckighet och svårighet attplanera arbetstidsuttaget. Det frivilliga hemvärnet samt militärpolis bordekunna ta över huvuddelen av de uppgifter som utförs av polisen.Fungerande medborgarkontor skulle avlasta polisen i åtskilliga frågor.Många förfrågningar som kommer till polisen berör andra myndigheter ellerkommunala förvaltningar. Dessutom kan det finnas praktiska ochekonomiska fördelar med samordning mellan polis och medborgarkontor.Antalet "civilanställda" bör öka så att poliser kan ägna sig åt polisarbete.Idag sköts alldeles för mycket kontorsarbete av poliser. Det minskar polisenssynlighet och är ineffektivt.Idag är det vanligt att poliser skaffar sig specialkompetens genom attvidareutbildas, t ex för att kunna utreda ekonomiska brott. (Den nyaekobrottsmyndigheten har i hög grad rekryterat poliser.) Det är bra och det ärviktigt att det finns utvecklings- och karriärmöjligheter inom polisen.Samtidigt borde revirtänkande brytas och polisen i långt högre grad skaffakompetens utifrån.Polisorganisationen behöver förnyas, både genom att fler tas in tillPolishögskolan och genom att "civila" rekryteras. Ingen skulle komma påidén att - som har ungefär lika många anställda i Sverigesom polisväsendet - enbart skulle anställa personer som genomgått en internföretagsskola och att man räknade med att dessa personer stannade resten avlivet på företaget. Polisen måste söka sig bra krafter där man kan få tag i dem- oavsett polisiär bakgrund. Det skulle också underlätta för att få kompetentapoliser på gatan.Kriminella mc-gängEtt område som måste prioriteras ytterligare är kampen motkriminella mc-gäng. Denna kamp kan aldrig bliframgångsrik om inte alla myndigheter inser att det inteenbart är polisens sak utan alla myndigheters angelägenhet.Alla myndigheter måste göra sina insatser. Kommunernamåste se till att följs - flera av deanläggningar som mc-klubbar hyr eller äger har kommit till istrid med gällande regler. Skattemyndigheterna måstebehandla gängmedlemmar med samma nit som andrasamhällsmedborgare. Men även om andra myndigheteragerar mot de kriminella mc-gängen krävs ändå ytterligareresurser till polisen utöver regeringens förslag.2 500 fler poliser på gatornaFolkpartiets brittiska systerparti har förten kampanj under temat . Det behövsen motsvarande förnyelse i : Fler poliser på gatorna!Närvarande, synlig, polis skapar trygghet och förebygger brott. Det ärviktigt att polisen i tätorterna fotpatrullerar eller cyklar. Med bratelekommunikation bör poliser i långt högre grad kunna vara ute enoch en.Polisarbetet och arbetstidens förläggning har i alltför hög grad styrts avpersonalens önskemål. Det borde vara självklart att poliser finns i tjänst närbehovet är störst.Ibland är andra än polisen först på platsen. Ofta kommer försttill en bilolycka. Brandkårspersonalen bör ha resurser och till uppgift att t exfotografera bromsspår och göra enklare iakttagelser. Det skulle avlastapolisen och innebära bättre möjligheter till prioritering.Samarbetet mellan polis och kan, speciellt i glesbygd,innebära att polisens resurser ökar till rimlig kostnad. Den statliga förslag om att främst skall kunna sköta vissapolisuppgifter bör genomföras.För att få långt fler poliser på gatan krävs i första hand omorganisation ochprioritering inom polisen, men det behövs också mer resurser, både genomen ökad intagning till , genom anställning av fler civila förbåde kontors- och utredningsarbete och genom investeringar i främst IT-relaterade system.Vi räknar med att genom de förslag om resursförstärkningar vi för framkunna öka antalet poliser i yttre tjänst med ca 1.900. Vi tror vidare att deåtgärder som skisserats tidigare i detta program - att rationaliseraorganisationen och lyfta av polisen vissa arbetsuppgifter - skulle frigöraytterligare 400 poliser. Ökad datorisering och nytt arbetstidsavtal kommer attmotsvara ca 200 tjänster. Sammantaget skulle ca 2.500 poliser i slutet avmandatperioden kunna komma ut i yttre tjänst - ut på gatorna.Satsa på brottsförebyggandearbete!Frivillig samverkan och personligtansvarDen förändring som har genomgått beror inte enbart på den modell för brottsbekämpningsom staden har fått ge namn åt. Att polisen där har satsat påkamp mot quality-of-life-crimes (ung. livskvalitetsbrott) harnaturligtvis gjort det tryggare att flanera såväl på gator ochtorg som i parker. Men att utomhusmiljön - nedskräpning,klotter osv - har förändrats så radikalt kan inte enbart, ellerens huvudsakligen, tillskrivas polisens arbetssätt. I stället hardet varit resultat av privata initiativ.Svensk Handel har i en rapport beskrivit hur handelnssamarbetsorgan stått bakom många av de initiativ som i har letttill att parkerna blomstrar och att gatubelysningen fungerar ("BrottsplatsNew - Statlig nolltolerans och hundraprocentigt handelsengagemang").En vanlig konstruktion är att affärsinnehavarna i ett område har gåttsamman och startat ett s.k. Business Improvement District (BID). Det störstatäcker en yta ! Bakgrunden till att handelnengagerade sig på detta sätt är att staden ekonomiskt inte klaradeav situationen. När omgivningen blev för nedgången var det bästaalternativet inte ständiga polisingripanden. Det ligger i näringslivets intresseatt kunderna upplever omgivningen som trygg och angenäm.Situationen i kan inte på långa vägar jämförasmed ens det mest utsatta eller nedgångna området i . Men av det kanman inte dra slutsatsen att insatser är meningslösa eller onödiga. Storamängder energi och skaparkraft frigörs när individer i frivillig samverkan tarpersonligt ansvar för sin omgivning.På samma sätt som handelns aktörer i uppmuntrades att tamedborgaransvar menar att stat och kommun i böruppmuntra grannsamverkan, Farsor och morsor på stan och liknandemedborgarengagemang. Regeringen bör ta sådana inititativ.Unga brottslingarFöräldrar är de bästa brottsförebyggarna. Föräldrarnaspersonliga ansvar för att ge barnen en bra uppväxt kan aldrigersättas med offentlig service. På ett tidigt stadium bör barnoch ungdomar lära sig de grundläggande värderingar ochnormer som gäller i vårt samhälle. Föräldrarna har ett stortansvar att förmedla dessa kunskaper till sina barn, men ävenskolan måste lära ut konsekvenserna av våld och annankriminalitet.Utredningstiderna för ungdomsbrott måste vara mycket korta, ochföräldrarna alltid kontaktas. Fängelse bör undvikas för ungdomar under 18 årutan i stället bör de dömas till samhällstjänst eller vård. Flickor som begårbrott måste uppmärksammas mera. Ett sätt är att satsa på speciellatjejgrupper på ungdomsinstitutionerna, eller hem för bara flickor.Barn och unga som begår brott och deras familjer måste få ett kraftfulltstöd från samhällets sida. misslyckas alltför ofta med att hjälpaunga brottslingar till ett annat liv. Massiva stödåtgärder, som även inkluderaranvändande av den unges nätverk, måste sättas in redan vid det förstatillfället en ung människa begått ett brott.Nästan tre av fyra ungdomar som av domstol dömts till vård inomsocialtjänsten döms för nya brott , enligt den senaste statistikenfrån BRÅ (1987). Denna siffra ligger långt över det totala genomsnittet föralla ungdomar som lagförts för brott (). Socialtjänstensmisslyckande är uppenbart och dess arbete måste noggrant utvärderas ochomformas. Regeringen bör se till att detta arbete påbörjas.Bygg bort brott!När brott försvåras begås färre brott. visar ien nyutkommen rapport - Från napp till kofot - skriven åtESO, regeringens expertgrupp för studier i offentligekonomi, (utgiven av , ): "Den bästabrottsförebyggande strategin förefaller vara s k situationelltförebyggande arbete. Ett sådant inriktas på att minskatillfällena till brott snarare än att påverka personersbenägenhet till brott. "Ett enkelt exempel refereras av i doktorsavhandlingen. Hon harundersökt en rad åtgärder i Stockholmsförorten . I undersökningenpåvisas att enkla åtgärder som sektionsindelning i hyreshusens förråds-utrymmen, säkerhetsburar i hyreshusens garage och bättre lås lett tillbetydligt färre brott.Många av miljonprogrammets bostadsområden är byggda på ett sätt somskapar otrygghet och ger möjlighet till brott. Mörka passager och gångar,oupplysta lekplatser ger ibland en slumintryck. Stadsplaneringen bör inriktaspå att ta bort den typen av inslag. Ofta räcker det med bättre ljus. Det ärbättre att bygga gångbroar än gångtunnlar.Större krav bör ställas på bostadsföretagen. Klotter som inte tvättas bortsänker hela områdets karaktär och inbjuder till mer skadegörelse. Upplystaportuppgångar och parkeringsplatser både minskar antalet brott och ökarmänniskors känsla av trygghet.Ett områdes nivå vad gäller förekomsten av ordningsstörningar såsomstörande grannar, nedskräpning, klotter och annan skadegörelse, berusadepersoner, bråk och slagsmål samt bråkiga ungdomsgäng är av centralbetydelse för de boendes risk att utsättas för brott. Åtgärder som kanreducera förekomsten av ordningsstörningar bör därför ha en central roll i detlokala brottsförebyggande arbetet. Åtgärder mot ordningsstörningar kanpåverka inte bara antalet brott utan också, och i kanske ännu högre grad, deboendes trygghetsupplevelse.Grannsamverkan mot brott och andra brottsförebyggande verksamheter iskolor t ex är vanligast i områden med låg problemnivå, där det bor flermedelålders, ofta i småhusområden och med fler välutbildade. Sådanbrottsförebyggande verksamhet bör riktas in även på områden med högproblemnivå.Butikssamverkan mot brott har visat sig vara framgångsrik och böruppmuntras.Bostadsföretag som testat "gårdsvärdar" och liknande former av lokaltansvarstagande har goda erfarenheter - bl a i kampen mot klottret.Olika former av ideella insatser - t ex "Morsor och farsor på stan" -betyder mycket som komplettering till polisarbetet.Låskraven bör ställas högre både på bostadsföretag och bilfabrikanter. Detförsvårar och förhindrar brott.Tio punkter för att stöttabrottsoffrenBrottsoffer var länge en bortglömd grupp i samhället. I taktmed att antalet anmälda brott har ökat, som antaletuppklarade brott minskat, har den ensidiga fokuseringen pågärningsmännens situation ersatts av ett nödvändigtuppmärksammande också av brottsoffren. harvarit drivande bakom den utvecklingen.Under 1980-talet ökade antalet kvinnojourer och brottsofferjourer genomtillkomsten av för Kvinnojourer i (ROKS) ochBrottsofferjourernas (). Denna positiva utveckling harfortsatt under 1990-talet.Genom flera reformer har genom förändringar i lagstiftningendels stöttat brottsoffren på det generella planet - t.ex. genom ekonomiskkompensation - dels individuellt - t.ex. genom rätt till målsägandebiträde.De viktigaste reformerna är:- Brottsskadelagen (1978). Lagen innebär att brottsoffret har rätt tillersättning av statsmedel för bl.a. personskada.- Åklagaren har fått utvidgad skyldighet att föra brottsoffretsskadeståndstalan i samband med att han för statens ansvarstalan mot denåtalade (1988).- Målsägandebiträde (1988). Brottsoffret har rätt till juridiskt biträde påstatens bekostnad i samband med förundersökning och rättegång (rättenutdvidgades och 1994).- Lagen om besöksförbud. Lagen gör det möjligt att förbjuda en person attbesöka eller på annat sätt ta kontakt med en person eller följa efter dennaperson (1988).- Skydd för personuppgifter (1991). Möjlighet för hotade personer att vidflyttning kvarstå i folkbokföringen på den gamla adressen (s.k.kvarskrivning) och möjlighet till fingerade personuppgifter infördes.- tillskapas med chefsåklagaren , f.d.riksdagsledamot (fp), som första generaldirektör.Nyligen lade fram sitt betänkandeBrottsoffer (SOU 1998:40). Utredningen har haft till uppgiftatt utvärdera de åtgärder som den senaste tioårsperioden harvidtagits på brottsofferområdet och lämna förslag tillförändringar som utvärderingen kan ge anledning till.Expertutredningen föreslår en rad åtgärder för att stärkabrottsoffrens ställning - allt från rättsväsendets informationoch bemötande av brottsoffer till ersättningsfrågor.Vi stöder förslagen men anser att utredningens förslag på några punktermåste förbättras och kompletteras:Besöksförbudet måste utvidgas. Utredningen anser att den nuvarande lagenfungerar väl. har tidigare i föreslagit en förändring ilagstiftningen så att de kvinnor som utsätts för förföljelse, trakasserier, våldoch hot om våld och lever i ständig otrygghet och osäkerhet inte skall lämnasutan personligt och tekniskt skydd. För att trakasserade kvinnors rörelsefrihetskall öka är det enligt vår uppfattning högst rimligt att vidga det område somåklagaren har möjlighet att låta besöksförbudet omfatta. Vi menar att dettaområde i ett första steg bör bli så stort att det omfattar del av kommun(er). Iett andra steg är vi inte främmande för att resa frågan om kommunarrest ellerbosättningsplikt för den som återkommande överträder ett besöksförbud.Reagera mot överträdelser av besöksförbudet. har tidigare iriksdagen föreslagit att män som inte respekterar besöksförbud när de är påfri fot skall förses med en elektronisk fotboja. I extrema fall menar vi tillochmed att polis eller vakter skall "punktmarkera" män som återkommandebryter mot besöksförbud i de fall då kvinnan inte vill ha livvaktsskydd ellerskyddshundar. Vi menar också att det bör övervägas om inte körkortet skallåterkallas för gärningsmän som begår våld mot nära anhöriga. I dagåterkallas bara körkort vid grova våldsbrott. Detta skulle dels ha en preventiveffekt, dels försvåra för gärningsmannen att förflytta sig och därmed skapaytterligare en barriär. Vi är heller inte främmande för att ge rätt till licensförtårgassprej för förföljda kvinnor. En sådan kan vara nödvändig för kvinnorsom bor så till att det tar tid för polisen att nå fram vid larm om överträdelseav besöksförbud.Statsstöd till brottsofferjourerna. Brottsofferjourerna gör ett mycketvärdefullt arbete för brottsoffer. ()bildades . Förbundet har haft målsättningen att det skall finnas enbrottsofferjour i varje polisdistrikt och detta mål uppfylldes i princip underår1995. En brottsofferjour består av ett antal ideellt arbetande stödpersonersamt en brottsofferassistent/samordnare. Stödpersonerna är noggrant utvaldaoch får speciell utbildning. Under vägledning och samordning av en utbildadbrottsofferassistent ger de brottsoffren hjälp. Assistenten har till uppgift atttillse att brottsoffret får kontakt med en stödperson men skall också svara förkontakten med allmänheten, polismyndigheten och andra resursorgan samtvid behov slussa hårt drabbade brottsoffer vidare till rätt professionellinstans. De flesta brottsofferjourer (ca 90) har dock inte möjlighet attanställanågon brottsofferassistent och vid dessa utförs uppgifterna av en ideelltarbetande samordnare. Vid de brottsofferjourer där det finnsen assistent (ca 15) sker finansieringen genom kommunala bidrag. För attmöjliggöra anställning av en deltidsanställd brottsofferassistent vid flerbrottsofferjourer anser liberalerna att ett direkt statsstöd börinrättas. Vi avsätter i vårt budgetalternativ medel motsvarande ca 50halvtidstjänster.Ökade möjligheter till stödperson. Stödpersonen kan informera omrättegångsförfarandet, stilla oro samt hjälpa till att övervinna tvekan attvittnaeller konfronteras med den åtalade. Stödpersonerna utgör en viktig resurs ikurativt hänseende för målsäganden och möjligheten att få en stödperson börinte begränsas av brottets grovhet som utredningen föreslår. I stället skallmålsägandens behov vara avgörande.Inför vittnesbiträden. Vittnesstöd syftar till att stödja målsägande ochvittnen, att ge dem ökad trygghet i samband med rättegångar. Vittnenbefinner sig i en utsatt situation och det finns därför likartadebehov av att stödja vittnen som målsäganden. Rättsstaten är till stor delberoende av att det finns människor som vill, kan och vågar vittna vid enrättegång. Många brottsoffer och vittnen är dock rädda för att fullgöraskyldigheten att vittna vid en rättegång. På flera håll i landet har därförsärskilda vittnesstödsprojekt pågått . Denna verksamhet innebär blandannat att speciella rum inrättas på landets tingsrätter för att brottsoffer ochvittnen inte skall behöva sitta i samma rum som den åtalade föreförhandlingen. I rummet kan de tillsammans med en ideellt arbetande person- en vittnesvärd - gå igenom vad som kommer att hända inne i rättssalen.Alltför många som vittnat säger att de aldrig mer sätter sin fot i en domstoleftersom de känt sig kränkta eller blivit skrämda av förhöret ochbrottmålsprocessens upplägg. Behovet att förbättra bemötandet av bådemålsägande och vittnen är stort. Det är viktigt att denna verksamhet kaninledas vid fler domstolar samt att den fortsätter inom ramen förbrottsofferjourernas verksamhet. För att möjliggöra visst stöd från statenanslår medel till för detta ändamål.Viavsätter i vårt budgetalternativ till detta vittnesstödsprojekt.Medling mellan brottsoffer och gärningsman bör införas i hela landet.Medling är en frivillig verksamhet där offret bland annat får möjlighet attställa direkta frågor till gärningsmannen och där brottsoffret ges möjlighet attberätta vilka konsekvenser och känslor som brottet har medfört. Vanligtvis ärsyftet att en uppgörelse i någon form skall nås - i form av skadestånd eller enursäkt. I allt väsentligt är det unga lagöverträdare som på detta sättkonfronteras med följderna av sina gärningar.Inrättande av samrådsgrupper i samtliga kommuner. I många kommunerfinns fungerande samrådsgrupper för att förbättra myndigheterssamverkan och arbete vid fall av misshandel eller sexuella övergrepp motkvinnor och barn. Sådana samrådsgrupper bör inrättas i samtliga kommuner.Videoteknik i rättegångar. Målsägande och vittnen upplever det mycketpåfrestande att vid en rättegång möta den åtalade. En möjlighet att kunnadelta i rättegången genom bild- och ljudöverföring skulle kunna hindra enytterligare traumatisering. menar att målsägande och vittnen skallkunna höras i rättegångar genom videoteknik under samma förutsättningarsom gäller för rättigheten att höras i frånvaro av den tilltalade.Ersättning för sorg och saknad. En rätt till ersättning för sorg och saknadbör införas i skadeståndslagen vid sidan av den redan i rättspraxis godtagnaersättningen för personskada i samma situation. Härigenom skulle ettharmonisering ske med stora delar av övriga . Ersättningen kan utgåmed en schablonmässigt belopp utan någon mer omfattande och tidsödandeutredning.Rätt till ersättning vid identitetsbyte. menar att inte bara depersoner som har fått fingerade personuppgifter utan också de som ifolkbokföringen får sekretssmarkering eller kvarskrivning skall ha rätt tillekonomisk ersättning för kostnader som uppkommit.AnslagsfrågorPolisenHär avses en ökad antagning med 300 poliser påPolishögskolan , 600 poliser samtanställning av 400 civila . Vidare budgeteras för enintensifiering av polisens insatser mot de kriminella mc-gängen.Åklagare - EkobrottsmyndighetenFör att säkerställa satsningen på () och bekämpningen av ekobrottsligheten anser vi attfler åklagaraspiranter måste anställas. Vi anslår 6 miljonerkronor motsvarande omkring 18 aspiranter.Tillkomsten av EBM splittrar åklagarorganisationen och verksamhetensamt minskar kostnadseffektiviteten. Vi har föreslagit att RÅ måste hahuvudansvaret för all åklagarverksamhet i hela riket. EBM skall därförsortera under RÅ och då även anslagsmässigt. Därför bör anslagen B.1 ochB.2 slås ihop till ett och samma anslag. Om man så önskar kan EBM görastill en särskild anslagspost inom åklagarväsendets anslag. Genom den nuförordade integrationen av EBM uppnås renodling och kostnadseffektivitetinom åklagarväsendet.Brottsoffren och vittnenBrottsoffrens och vittnens ställning måste stärkas.Brottsofferjourerna gör ett mycket värdefullt arbete för brottsoffer. För attmöjliggöra anställning av en deltidsanställd brottsofferassistent vid flerbrottsofferjourer anser liberalerna att ett direkt statsstöd börinrättas. Vi avsätter i vårt budgetalternativ motsvarande ca50 halvtidstjänster (anslag F4. ).För stöd till vittnen genom att ge målsägande och vittnen ökad trygghet isamband med rättegångar anslår vi till ett projekt sombeskrivs ovan.Återinför den allmänna rättshjälpen!På regeringens förslag har beslutat om en nyrättshjälpslagstiftning som innebär ett rättsligt systemskiftegenom att rättshjälpen blir "generellt subsidiär tillrättsskyddet". Det innebär att den som har enrättsskyddsförsäkring som täcker den aktuellaangelägenheten inte skall få rättshjälp. Inte heller skall densom med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sinaekonomiska och personliga förhållanden borde ha haft enrättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Den nyarättshjälpen trädde i kraft den 1 december 1997.Folkpartiet liberalerna motsatte sig denna reform av flera skäl. Vi menadeatt den står i strid med den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna eftersom det därstadgas att staten skall ha det finansiella ansvaret för medborgarnasrättshjälp. Enligt vår uppfattning drabbar förändringen genom ändringar påfamiljerättsområdet i första hand lågavlönade kvinnor och vi menar att detfinns stor risk att antalet tvister på det familjerättsliga området kommer attöka betydligt och att dessa kan bli betydligt mer komplicerade än de hadebehövt om båda parter hade haft tillgång till juridiskt biträde från början.Folkpartiet liberalerna anser att bör upphäva beslutet om en nyrättshjälpslag och anslår därför ytterligare medel till rättshjälpen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande insatser från skola ochsociala myndigheter för att minska risken att barn kommersnett i livet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samarbetet mellan socialtjänst ochpolis behöver förbättras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en radikal omläggning av polisarbetetmed Eskilstunamodellen som förebild,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal anpassning avnärpolisverksamheten och vikten av ökad status förnärpoliserna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mindre byråkrati, tydliga mål,ledarskapet och ledningsfunktionen inom polisen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en radikal utrensning av icke-polisiäraarbetsuppgifter inom polisverksamheten,7. att hos regeringen begär förslag till sådan ändringav ordningslagen att också ideella föreningar - exempelvisfotbollsklubbar - kan åläggas betala del avpolismyndighetens kostnader vid anordnandet av offentligtillställning i vinstsyfte i enlighet med vad som i motionenanförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminella mc-gäng,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppmuntran av Farsor och morsor påstan, grannsamverkan och liknande medborgarengagemang,10.