ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Bo15 · 1998-04-02 00:00:00 — Garantin skall enligt förslaget gälla för förvärv av eget hem eller bostadsrätt för permanentboende. Den statliga garantin ges formen av fyllnadsborgen till kreditgivare. Som motprestation måste bospararen regelbundet göra insättningar i någon av de sparformer som sparinstituten marknadsför. Detta innebär att alla kreditinstitut kan erbjuda sparformen. 10 Nödvändiga steg för en ny bostadspolitik Moderata samlingspartiet menar att en rad förändringar är nödvändiga att genomföra för att bostadsmarknaden skall kunna fungera bättre och för att boendekostnadernas andel av disponibel inkomst skall kunna sjunka. Det är inte acceptabelt att vi i har världens högsta boendekostnader. I genomsnitt betalar ett svenskt hushåll mer än en tredjedel av disponibel inkomst för sin bostad. bör mot denna bakgrund förändra bl.a. fastighetsbeskattningen och hyreslagen för att uppnå lägre boendekostnader och en bättre fungerande bostadsmarknad. Följande åtgärder är av särskilt stor betydelse: fastighetsskatten sänks till fr.o.m. och därefter , med början 1999 undantas successivt hälften av markvärdet från uttag av fastighetsskatt, gränsen för förmögenhetsskatt höjs till fr.o.m. , de kommunala bostadsbolagens hyresledande roll slopas, det kommunala ägandet av bostadsbolag avskaffas, en fungerande bostadsförmedling, sänkta skatter på hushållstjänster, vilket även omfattar . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principer för bostadspolitiken, att beslutar befria årgångar med värdeår 19891992 från fastighetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för kommuner som har problem med kommunala bostadsbolag, att beslutar avskaffa i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag till förändring av räntebidragssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag till bidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet i enlighet med vad som anförts i motionen. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändiga steg för en ny bostadspolitik.
mot · GL02Bo16 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling En god bostadspolitik ska skapa förutsättningar för alla att leva i god boendemiljö till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Efterkrigstidens bostadspolitik bestod till stor del av att bygga bort slum och trångboddhet. präglades av en hög ekonomisk tillväxt som gjorde det möjligt för familjer att efterfråga både större och bättre utrustade bostäder. Samhällets svar blev start på en snabb bostadsbyggnation, vilket innebar 1 miljon lägenheter . Den akuta bostadsbristen var med detta övervunnen. Nackdelarna med den snabba byggnationen kan vara att materialet inte alltid byggde på beprövade erfarenheter, utan arbetet var inriktat på att ge människorna en, med den tidens mått mätt, bra bostad. I motsats till handlar dagens utmaning inte om att bygga snabbt, utan om att få igång nybyggnation på ett 50-tal orter i där det finns bostadsbrist. är målet att ta hand om dagens befintliga bostäder och att infoga dessa fastigheter i ett kretsloppsanpassat samhälle. De flesta bostadsområdena har av tradition och på grund av olika orättvisa ekonomiska villkor en olycklig uppdelning av de olika upplåtelseformerna hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. Så är exempelvis hyresrätten oftast förekommande i flerbostadshus eller höghus. Äganderätten förekommer ofta i markbostäder som småhus och villor. Bostadsrätten är den upplåtelseform som mest har lyckats blanda markbostäder och flerbostadshus i ett och samma område. Uppdelningen av bostadsområden samt de orättvisa ekonomiska villkoren i upplåtelseformerna har resulterat i social bostadssegregation. Ett sätt att komma tillrätta med segregationen inom bostadsområden kan vara att blanda olika upplåtelseformer. Bland de initiativ som bör ge en positiv effekt på situationen i utsatta bostadsområden kan nämnas de statliga stöd som ges för ekologisk anpassning av bostäder och boendemiljöer. En möjlighet som saknas inom ramen för den ekologiska anpassningen av bostäder är möjligheten att riva helt eller delvis i boendemiljöer, samt i förekommande fall återuppbygga dessa på lämpliga ställen. Det kan i vissa fall vara en bättre lösning ur miljösynpunkt, såväl i den fysiska som i den psykiska boendemiljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att, inom anslaget Ekologisk hållbarhet på , kunna riva och förflytta hela eller delar av boendemiljöer samt att återuppbygga dessa.
mot · GL02Bo17 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling Förbättrade levnadsvillkor i utsatta bostadsområden Regeringen gör bedömningen att levnadsvillkoren i särskilt storstädernas utsatta bostadsområden måste förbättras och aviserar att man avser att återkomma till med förslag om hur möjligheterna till en socialt hållbar utveckling i storstäderna skall förbättras. Det är naturligtvis bra att regeringen avser att återkomma med förslag om åtgärder. Däremot är det olyckligt om man bedömer att problem bara finns i storstadsområdena. Den bostadspolitiska utredningen analyserade på ett bra sätt de bakomliggande faktorer som skapar segregation och andra problem. Man föreslog också en del åtgärder. Dessa begränsades inte till att avse storstäder. Tyvärr är det ju så att s.k. utsatta bostadsområden finns i många kommuner även om problemen kan vara på en annan nivå jämfört med vissa storstadsområden. Regeringens kommande förslag bör därför inte begränsas till att enbart gälla vad som normalt brukar betraktas som storstadsområdena. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte begränsa åtgärder för s.k. utsatta områden till vissa kommuner.
mot · GL02Bo18 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling Stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet Regeringen föreslår att en särskild delegation inrättas för att från tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. I delegationens uppgifter ingår att bereda ärenden om stöd, överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och krav samt samordna olika insatser för att bistå med stöd. Ur kommunalekonomisk synpunkt är det naturligtvis bra med de förslag regeringen lägger. Ur bostadspolitisk synpunkt kan dock diskuteras om de är tillräckliga. Bostadsföretag som lever med de problem som omnämns kan inte få ett stöd förrän problemen flyttats över till kommunen och blivit övermäktiga. Kommuner med en god ekonomi straffas därmed jämfört med kommuner som inte har det. Många bostadsrättsföreningar har fått hjälp att sanera sin ekonomi, och på motsvarande sätt bör allmännyttiga bostadsföretag få möjligheter att göra rekonstruktioner. I annat fall skapas orättvisor mellan boende i olika delar av landet och mellan olika upplåtelseformer. Det bör därför övervägas att ge den föreslagna delegationen möjlighet att bevilja stöd direkt till bostadsföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det föreslagna stödet till kommunerna skall kunna beviljas direkt till kommunala bostadsföretag.
mot · GL02Bo24 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling Neutrala villkor för olika boendeformer Ett grundläggande mål i bostadspolitiken har varit att det skall råda neutrala villkor mellan olika upplåtelseformer. Det skall vara de boendes fria val om de vill bo i hyresrätt, bostadsrätt eller egenägt småhus. I samband med skattereformen höjdes boendekostnaderna kraftigt för alla boendeformer. Därefter har utvecklingen varit väsentligt annorlunda i olika boendeformer. Hyrorna har enligt konsumentprisindex fördubblats medan egnahemsägarnas boendekostnader ökat med . Skillnaden i utvecklingen beror till stor del på olika kapitalkostnadsvillkor. Egnahemsägare har kunnat dra omedelbar nytta av de sänkta räntorna. För hyresrätten är det staten som tillgodogör sig vinsten av sänkta räntor genom lägre utgifter i räntebidrag. Enligt budgetpropositionen minskar dessa från 1996 till 1998. beräknas utgifterna för räntebidrag till . Skattesystemets inverkan på räntekostnaderna innebär således orättvisa villkor för boende i skilda upplåtelseformer. Det finns ingen evig subvention i räntebidragssystemet som motsvarar egnahemsägares avdragsrätt för räntekostnader. Dessutom är räntestödet till underhåll, som avsåg att kompensera för egnahemsägares ränteavdrag, numera borttaget. Ytterligare brist i neutraliteten är att lånekostnader utöver bidragsunderlaget och den egna insatsen som fastighetsägaren skall betala belastar hyresrätten hårdare eftersom det här inte finns möjlighet att få avdrag för räntekostnaden på samma sätt som för egnahem och bostadsrätter. Med det tryck som finns på en större andel egenfinansiering vid ny- och ombyggnad är det mycket viktigt att se till att hyresrätten och bostadsrätten inte drabbas av orättvisa villkor. I grunden kan inte neutralitetsproblemet lösas med mindre än att skattesystemet får likvärdigt genomslag i alla upplåtelseformer. Möjligheten att åstadkomma sådana förändringar i skattesystemet bör utredas. Om det inte är möjligt att lösa neutralitetsproblemet inom ramen för skattesystemet är det nödvändigt att på ett annat sätt kompensera hyresrätten och bostadsrätten för egnahemsägarens ränteavdrag. Det kan t ex vara genom ett schablonberäknat räntebidrag för nybyggnad och ombyggnad. Därför är förslaget om att en parlamentarisk kommitté skall göra en översyn av principerna för uttag av fastighetsskatt välkommet. I kommitténs arbete om långsiktiga regler för finansiering och beskattning av bostäder bör strävan vara att göra skattesystemet neutralt så att kompenserade räntebidrag inte behövs. Bostadsstödet kan då mer renodlat utformas efter bostadspolitiska överväganden. Neutralitetsprincipen i bostadspolitiken måste vidmakthållas i ett långsiktigt system för finansiering och beskattning av bostäder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om neutralitetsprincipen för olika boendeformer.
mot · GL02Fi17 · 1998-04-29 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagande och nya jobb, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om budgetprocessen, budgeteringsmarginalen och utgiftstaket, att beslutar fastställa ett långsiktigt mål om balans i de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar att fastställa målet att statsskuldens andel av produktionen inte skall överstiga i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar fastställa utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , för till och för till i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden åren 19992001 som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag om bemyndigande och nytt anslag B11 med anledning av avvecklingen av i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattepolitikens inriktning, att avslår förslaget om höjd statlig inkomstskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär en översyn av de kommunala uppgifterna och utjämningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande deltagande i och i den europeiska valutaunionen.
mot · GL02Fi23 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition I propositionen 1997/98:150 föreslår regeringen en sänkning av tobaksskatten. Avsikten är att sänka skatten så att cigaretter kostar ungefär lika mycket i som i . Åtgärden är föranledd av den dramatiskt ökade smugglingen av cigaretter, som blev ett resultat av den kraftigt höjda tobaksskatten . Åtgärden kan förefalla väl motiverad med tanke på såväl den ökade smugglingen som en kraftig ökning av antalet tobaksstölder från olika lager och försäljningsställen. Men finns det en uppenbar risk att sänkningen av skatten uppfattas som en förändrad samhällssyn när det gäller tobakens skadeverkningar. Det är viktigt att inte en sådan åtgärd signalerar en nedtrappning av de hälsopolitiska målen och därmed tillhörande prispolitik när det gäller tobak. Därför bör den nu föreslagna förändringen av tobaksskatten kompletteras med informationsinsatser om tobakens skadeverkningar. Sådana informationsinsatser bör särskilt riktas till barn och ungdomar. Därutöver bör de i propositionen föreslagna anslagsökningarna när det gäller tull och polis få en sådan inriktning att kampen mot smuggling intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsinsatser om tobakens skadeverkningar, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att intensifiera kampen mot smuggling.
mot · GL02Fi28 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition liberalerna anser att fastighetsskatten bör sänkas till den tidigare nivån 1, . De skatte- och taxeringsregler som införts har inneburit orimliga och för många boende obegripliga skattehöjningar. Kombinationen höjd fastighetsskatt och nya beräkningsmetoder för taxeringsvärdet, där bland annat markvärdet får mycket stort genomslag, har för en del småhusägare fått helt absurda konsekvenser. I stort sett alla partier i utom Socialdemokraterna och har föreslagit olika lösningar för att åtminstone tillfälligt lindra effekterna för de värst utsatta i avvaktan på den översyn av hela fastighetstaxeringen som kommit till stånd på bl a initiativ. Jag tycker att markvärdet spelar en på tok för stor roll i beräkningen av taxeringsvärdet. En annan märklig sak är också att eventuella ombyggnader man gjort för att hålla nere energiförbrukningen ökar taxeringsvärdet. Man borde kunna ta hänsyn till en miljöfaktor i beräkningen av taxeringsvärdet. har i sitt budgetalternativ avsatt för lägre fastighetsskatt. Sänkningen bör tas ut dels genom en återgång till den lägre skattesatsen, dels genom att särskilda lättnader genomförs för de värst drabbade, däribland människor som är permanent bosatta i attraktiva fritidsområden. I vissa geografiska områden har den höjda fastighetsskatten skapat stora problem. I skärgårdsområdena och andra attraktiva platser har det blivit en oacceptabel höjning av fastighetsskatten för den året-runt-boeende befolkningen. Många människor mer eller mindre tvingas bort från sina hus. Det är ju märkligt att människan kan åka till månen. Men vi skall inte kunna underlätta för strävsamma människor att bo kvar i sin hembygd. Våra förändringar i förmögenhetsbeskattningen innebär också lättnader för många småhusägare. Dels bör det skattefria beloppet höjas till och sambeskattning av förmögenheter avskaffas. Dagens nivå på 900 000 innebär att många småhusägare, ofta rör det sig om pensionärer som ägt sitt hus länge, utöver fastighetsskatten även betalar denna specialskatt för särskilt förmögna människor. Fribeloppet måste vara så högt att t ex människor med normalt villaboende i storstadsområden slipper betala förmögenhetsskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastighetsskatten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förmögenhetsskatten.
mot · GL02Fi32 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition till kan en ny form av arbetspensionsväxling tillämpas som skulle kunna få stor betydelse inom byggsektorn. Syftet är tvåfalt, dels att underlätta för äldre att lämna sitt arbete , dels att ge möjlighet för yngre att snabbare komma in på ordinarie arbetsmarknad. Tanken är att en arbetstagare som fyllt och haft sammanhängande anställning före generationsväxlingen lämnar sitt arbete och får ersättning från staten för den återstående tiden till pensionen. I den avgåendes ställe erbjuds på anvisning från arbetsförmedlingen en eller flera långtidsarbetslösa, som är , anställning. Statens ersättning till den avgående arbetstagaren motsvarar av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock högst /månad. Det är också tillåtet att arbetsgivaren betalar en ersättning till den avgående utöver den statliga ersättning denne får. Arbetsgivaren skall åta sig att bidra till statens kostnader för generationsväxlingen med en fjärdedel av ersättningen maximalt /månad. Generationsväxlingen har inte fått den effekt som regeringen avsett. Därför är de förändringar som regeringen föreslår i propositionen särskilt välkomna. På grund av de speciella problemen inom byggsektorn å ena sidan ett slitsamt arbete som gör att få kan gå i normal pension, å andra sidan stora svårigheter för unga att få fotfäste på arbetsmarknaden kan generationsväxlingen bli särskilt betydelsefull inom sektorn. Speciellt skulle generationsväxlingen kunna hjälpa till att överbrygga perioden fram till det att byggefterfrågan sannolikt sätter fart. En förutsättning för att projektet skall få avsedd effekt är emellertid, som AMS påpekat, dels att informationen når fram till berörda parter, dels att parterna är överens. Dessa förutsättningar föreligger numera inom byggsektorn i och med en principöverenskommelse mellan projekt om åtgärder för att förbättra byggnadsarbetsmarknaden för yngre byggnadsarbetare. Ett av delprojekten innebär en branschanpassning av generationsväxlingen, där byggföretagen åtar sig att aktivt arbeta för att projektets intentioner uppfylls. Eftersom projekt av denna typ har en viss inkörningsperiod, och den ovan nämnda överenskommelsen bör få möjlighet att genomföras på ett för branschen acceptabelt sätt, är det mycket betydelsefullt att den tidsperiod under vilken generationsväxlingen kan användas nu utsträcks till att gälla till och med . Det vore också mycket betydelsefullt om det därutöver också blev möjligt för åldersgruppen att omfattas av generationsväxlingen, liksom långtidsarbetslösa inom åldersgruppen . Eftersom de centrala parterna på byggarbetsmarknaden är överens om att en utsträckning av projektets tillämpningsområde på detta sätt avsevärt skulle underlätta dess genomförande, bör en branschmässig anpassning här kunna ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generationsväxling.
mot · GL02Fi33 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Regeringen skriver i vårbudgeten: En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för svenska industrins internationella konkurrenskraft. Det är angeläget att den elintensiva industrin ges konkurrenskraftiga villkor. Beskattningen av el i produktionsledet utgör ett problem i en situation där förhållandena på elmarknaden är sådana att beskattningen leder till ökade kostnader för elanvändarna. Basindustrin har en viktig roll i svensk ekonomi. De står för mer än en tredjedel av all export och för hälften av alla industriinvesteringar. Totalt skapar skogen, stålet, gruvorna och kemin över 300 000 arbetstillfällen i landet. Inte minst i med en basindustri som består av landets största skogsindustrier SCA och MoDo samt f d GA Metall numera Kubikenborgs Aluminium, Akzo Nobels tre verksamheter i Stockviksverken samt verksamheter i . Därtill kommer och Bruk i . Produktionsskatten på el, som omvandlats till fastighetsskatt, är ett otvetydigt hinder för investeringar och underhåll i verksamheterna i de basindustrier som har el som råvara i produktionen. Investeringarna vid GA Metall har varit uppskjutna , SCA:s tillbyggnad av en ny industrienhet vid pappersbruk i , som varit planerad , kommer inte till stånd på grund av ovissheten om beskattningen av el. Verksamheter som planerats vid EKA:s verksamhet i har placerats vid företagets anläggningar i . Vid Kubikenborgs Aluminium i används av elen som råvara i produktionen. Under tid som ägare fanns en planering för investering i ett moderniserat smältverk som pengar avsatts för en avveckling av verksamheten i . De nya ägarna ser verksamheten långsiktigt. Skall miljö och produktionsförutsättningar förbättras krävs fortsatta investeringar i ett moderniserat smältverk. Samtliga basindustrier som har el som råvara i produktionen är starkt påverkade av internationell konkurrens. har pappersindustrin och kemiindustrin egna anläggningar ute i . Löses inte energifrågorna långsiktigt i hamnar investeringar såväl i nya verksamheter som i upprustningar av befintlig verksamhet i andra länder. Därmed riskerar verksamheterna i att hamna på efterkälken vad avser ny teknik och lönsammare tillverkningsprocesser. Riskerna ökar för avveckling och ökad arbetslöshet. Den översyn av energibeskattningen som genomförs inom måste leda till förslag som innebär att beskattningen av el som används som råvara i produktionen avskaffas. Regeringen måste därför gå från ord till handling och avveckla produktionsskatten på el så att den inhemska industrin kan behålla sin position på världsmarknaden. Omvandlingen av produktionsskatten på el till fastighetsskatt innebär fortfarande konkurrensnackdelar för den elkraftsintensiva industrin. Regeringen bör därför återkomma i höstens budget med förslag till en slutlig lösning av denna fråga. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en slutlig lösning av elskatten för de företag som använder el som råvara i produktionen.