mot · GL02Fi17 · 1998-04-29 00:00:00 — Men i andra kommuner får det betraktas som en bedrift att den kommunala servicen kan upprätthållas med nuvarande skattesats, främst till följd av det grundlagsstridiga skatteutjämningssystemet. För att möjliggöra sänkt kommunalskatt i hela landet föreslår vi att staten övertar kostnader som åvilar kommunerna. Vi föreslår i annat sammanhang att en nationell skolpeng införs. Innebörden av förslaget är att staten övertar finansieringsansvaret 2000, då motsvarande tillförs kommunsektorn. Kommunerna svarar för mellanskillnaden intill det att staten genom fortsatta besparingar kan finansiera helt. Kommunerna avlastas därmed kostnader för som motsvarar en sänkning av den kommunala utdebiteringen med och ytterligare . I tabellen nedan redovisas med utgångspunkt i exemplet i tabell 4.6 på kommunalekonomiska effekter av en tillväxt- och sysselsättningsorienterad politik hur skattesänkningsutrymme kan skapas i kommunsektorn. Kommunalekonomiskt utrymme miljarder kronor Förbättring av den kommunala ekonomin (tabell 4.6) Mindre ökning av statsbidragen -4,0 -8,0 -8,0 Statligt övertagande av kommunala kostnader genom skolpeng Sänkt skatt med 2000 och med ytterligare 2001 enligt överenskommelse med staten -10,0 -20,0 Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebär att kommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statliga beslut. Ett antal förändringar i nuvarande avvägning av uppgifter mellan stat och kommun föreslås i denna motion liksom skattesänkningar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. I alla dessa avseenden kompenseras kommunerna fullt ut för minskat skatteunderlag eller ökade kostnader. Full kompensation lämnas således för förslagen om grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, för den särskilda skattesänkningen för arbetsinkomster vid den kommunala beskattningen och för andra skatteförslag. På motsvarande sätt får kommunerna överföra de minskade kostnaderna till följd av ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen till staten. Kostnad för fortsatt statligt ansvar för assistansersättning Fortsatt statlig administration av avgiftsintäkter för sjukhusvård Minskade lönekostnader, ytterligare en karensdag Lägre barnomsorgskostnader pga vårdnadsbidrag m.m. Kompensation för lägre ersättningsnivåer 5.1 Eftersläpning eller återhämtning Med ett fortsatt socialdemokratiskt maktinnehav i riksdag, kommuner och landsting kommer vår BNPutveckling med all sannolikhet fortsätta att halka efter den i övriga länder i EU och . Mot bakgrund av en god internationell konjunktur och en viss ledig kapacitet i ekonomin kan visserligen tillväxten bli någorlunda hygglig . Att den vid ett fortsatt socialdemokratiskt regeringsinnehav skulle bli så hög som , som regeringen räknar med i vårpropositionen, är dock önsketänkande. En så hög efterfrågetillväxt kräver en snabb kapacitetsuppbyggnad och en flexibel ekonomi vilket regeringen inte har någon politik för att åstadkomma. Att sysselsättningen skulle öka , totalt med 222.000 personer , är av samma anledning också en glädjekalkyl. Med en socialdemokratisk regering förblir skatterna höga eller till och med höjs ytterligare. De offentliga monopolen består och stelheterna i ekonomin likaså. Med en socialdemokratisk regering kan vi därmed inte till fullo utnyttja dragkraften från konjunkturuppgången i omvärlden . Vi blir dessutom mycket sårbara inför nästa internationella konjunkturnedgång vad gäller såväl samhällsekonomin i stort som statens finanser. Sysselsättningsökningen blir lägre än vad den skulle kunna vara och mot bakgrund av att andelen äldre i befolkningen ökar inte tillräckligt snabb för att bryta trenden att allt färre försörjer allt fler. Svenska hushåll kommer att få uppleva en långsammare välståndsutveckling än hushållen i övriga . Denna utveckling är dock inte ödesbestämd. Det går att byta bort den socialdemokratiska politiken och i stället välja en tillväxtinriktad moderat politik. I stället för en fortsatt eftersläpning av välståndsutvecklingen skulle svenska hushåll då få uppleva en successiv inhämtning av utvecklingen i övriga och . 5.2 Moderat politik höjer potentiell tillväxt Moderat politik skulle medföra en högre potentiell tillväxt i svensk ekonomi. Potentiell tillväxt med moderat politik Lägre marginalskatter förbättrar incitamenten att utbilda sig. Det skulle öka arbetsutbudet av kvalificerad arbetskraft och, genom att arbetskraftens kompetens höjs, även öka produktivitetstillväxten. Vetskapen om att man kan få en bättre ekonomisk standard om man utbildar sig, och i synnerhet till någonting som är kommersiellt attraktivt, är sannolikt den viktigaste faktorn för att förbättra tillväxten på lång sikt. Lägre skatter på arbete i kombination med strängare kvalifikationskrav och lägre ersättningsnivåer vid arbetslöshet ökar incitamenten att arbeta, vilket skulle leda till en större ökning av arbetsutbudet. En reformering av lönebildningen skulle medföra att lönerna kunde öka mer i expansiva branscher och framgångsrika företag vilket skulle skapa incitament för människor att arbeta just i dessa branscher och företag. En reformering av arbetsrätten skulle underlätta för företagen att anställa människor med den kompetens som behövs. Produktivitetstillväxten skulle därmed blir snabbare. Avregleringar och privatiseringar av offentliga monopol skulle också medföra en snabbare produktivitetstillväxt. Dels har det visat sig billigare att utföra uppgifter i privat regi än i offentlig utan att kvaliteten blir lidande, dels skulle en del av de uppgifter som den offentliga sektorn utför kunna slopas helt. En reformagenda enligt de moderata förslagen skulle ge signal om att det går att förena en högre tillväxt med fortsatt låg inflation. Därmed skulle kunna sänka den korta räntan med bibehållen låg inflation. Även den långa räntan skulle sannolikt sjunka när de finansiella aktörernas förtroende ökar av samma anledning. Tillsammans med ett beslut om ett svenskt deltagande i skulle det medföra lägre realräntor. Lägre realräntor och skattesänkningar på företagande i form av slopad dubbelbeskattning på aktier, lägre kapitalskatt och slopad förmögenhetsskatt verkar positivt för viljan att investera och högre investeringar höjer produktivitetstillväxten. har regeringen räknat med att den potentiella tillväxten i svensk ekonomi är . Det är med nu gällande förutsättningar sannolikt en överskattning. Med moderat politik skulle den potentiella tillväxten bli högre än med en fortsatt socialdemokratisk politik, som en följd både av en högre produktivitetstillväxt och en större ökning av arbetsutbudet. Dessutom skulle outnyttjad kapacitet i ekonomin lättare kunna tas i anspråk utan att inflationsdrivande flaskhalsar skulle uppstå varför skillnaden mellan faktisk och potentiell tillväxt skulle kunna bli något högre framöver än med regeringens politik. Om den potentiella tillväxten höjs skulle BNP per capita vara högre . Vid en höjning på en procentenhet blir BNP per capita högre . Högre BNPnivå vid snabbare tillväxt BNPtotalt, mdr kr BNP per capita, kr 5.3 Hög produktivitet föder hög sysselsättning Under 1970- och hade vi i en efterfrågetillväxt som ledde till en ökning av arbetsutbudet eftersom det gick att få jobb. Produktivitetstillväxten var emellertid mycket dålig. Under 1990talet har vi fått se motsatsen. Företagen har effektiviserat och rationaliserat vilket lett till en snabb produktivitetstillväxt. Men många människor har blivit arbetslösa. På lång sikt råder det dock inget motsatsförhållande mellan produktivitet och sysselsättning. Tvärtom förbättrar en hög produktivitetstillväxt förutsättningarna för en långsiktig ökning av sysselsättningen. Då måste stelheterna i ekonomin minska så att människor som blir friställda på grund av effektiviseringar på en arbetsplats snabbt kan finna ett nytt jobb i ett expanderande företag. Som figur 5.1 visar är de positiva effekterna av produktivitetsförbättringar fler och större än de negativa om de väl får tillfälle att verka. Förhållande mellan produktivitet, produktion och sysselsättning För att få igång en positiv spiral krävs en väl utbildad arbetskraft som snabbt kan anpassa sig till nya arbetsuppgifter och ett entreprenörsklimat som innebär att människor får ekonomisk avkastning för sin kreativitet, kunskap och uthållighet. Det behövs arbetslagar och en lönebildning som underlättar anpassningar i ett företags arbetsstyrka. Det krävs dessutom skattesänkningar för låginkomsttagare så att dessa kan leva på den lön som arbetsgivarna är beredda att betala. Det är en sådan politik vi moderater föreslår. Skulle sysselsättningsökningen bli en procent snabbare med vår politik, innebär det en ökning med 40.000 personer jämfört med den socialdemokratiska politiken. Enbart det gemensamma förslaget från , att sänka skatten på hushållstjänster beräknas kunna leda till flera tiotusentals nya arbetstillfällen. 5.4 Ökat utbud växelverkar med ökad efterfrågan Vilka skulle då effekterna av en ökad potentiell tillväxt bli för efterfrågan om flexibiliteten i ekonomin ökade? En högre produktivitetstillväxt ger utrymme för större reala löneökningar. När skatten på arbete sänks och arbetslagarna reformeras skulle dessutom sysselsättningen öka snabbare. Både högre reallöneökningar och högre sysselsättning skulle bidra till en snabbare ökning av hushållens reala disponibla inkomst. Lägre skatter och lägre transfereringar skulle däremot ta ut varandras effekt på hushållens disponibla inkomst. Privat konsumtion med moderat politik En större andel av den disponibla inkomsten skulle sannolikt gå till sparande med en moderat politik. Å ena sidan skulle lägre realräntor verka återhållande på hushållens sparande. Å andra sidan skulle lägre skatter på kapitalinkomster och förmögenheter öka incitamenten att spara. Ett ökat inslag av privata försäkringslösningar liksom ett större inslag av självrisk i de offentliga socialförsäkringssystemen skulle få liknande effekt. En snabbare ökning av de disponibla inkomsterna och en något högre sparkvot skulle medföra en något snabbare ökning av den privata konsumtionen än i regeringens prognos. Höjd produktivitet ökar exportföretagens konkurrenskraft vilket skulle öka exporten. Potentialen att öka produktiviteten är dock sannolikt högre i andra delar av ekonomin än i exportindustrin varför höjningen av exporttillväxten skulle bli begränsad. Som tidigare nämnts skulle lägre realräntor och lägre skatter leda till att investeringsefterfrågan ökade. Försörjningsbalans med moderat politik En snabbare ökning av såväl den privata konsumtionen som exporten driver upp importefterfrågan. Å andra sidan skulle en ökad produktivitet i ekonomin dämpa takten i importpenetrationen. Även effekten på importen skulle bli tämligen blygsam och den sammantagna effekten av snabbare export och import på handels- och bytesbalansen vara marginell. 5.5 Effekter av högre sysselsättning för de offentliga finanserna Varje arbetslös som anställs i den privata sektorn medför ökade skatteintäkter och minskade offentliga utgifter. I ett anförande har statsminister redovisat beräkningar som innebär att en procentenhets minskning av arbetslösheten till följd av ökad sysselsättning i den privata sektorn skulle medföra en förbättring av de offentliga finanserna med ca . Beräkningar inom visar att en procentenhets minskning av arbetslösheten med samma förutsättningar skulle höja BNPnivån med en procentenhet. Det innebär 1998 ca , vilket i sin tur skulle förbättra de offentliga finanserna med . En politik som innebär att den totala arbetslösheten faller med en procentenhet genom att sysselsättningen ökar med drygt en procent i den privata sektorn skulle således förbättra de offentliga finanserna med ca . 5.6 Högre tillväxt större skattesänkningsutrymme Den förbättring av de offentliga finanserna som kan väntas ske genom högre tillväxt och sysselsättning bör tillfalla hushållen i form av successiva skattesänkningar så att som ett första steg jämvikt kan uppnås mellan den privata och den offentliga sektorn. med en halv procentenhets högre tillväxt skulle samlade produktion vara ca större. Vid en hel procentenhets högre tillväxt skulle BNP-nivån vara drygt 100 miljarder högre . Om inga skatter höjs skulle hälften av detta utrymme tillfalla medborgarna i form av att arbetslösa erhåller lön i stället för bidrag och av att reallönerna kan öka samt genom större avkastning på investeringar. Hälften skulle gå till den offentliga sektorn. Även med hänsyn till reallöneökningar i denna sektor återstår ett stort utrymme som kan återgå till hushållen i form av lägre skatter. En politik som leder till att arbetslösheten minskar med en procentenhet genom nya arbeten i den privata sektorn skulle medföra att de offentliga finanserna förbättras med ca . Till den del förbättringen är en effekt av att de som varit arbetslösa nu får lön är detta belopp en del av den tillväxteffekt som beräknats tidigare. Till den del, cirka hälften, det är fråga om minskade offentliga kostnader för stöd och åtgärder skapas ett större skattesänkningsutrymme. Sammantaget visar beräkningarna i detta avsnitt att en starkt tillväxtorienterad ekonomisk politik kan ge möjlighet att successivt sänka skatteuttaget utöver vad som föreslagits i det föregående med dvs. mellan 12.000 och per hushåll i genomsnitt . 6 Det moderata budgetförslaget Tre övergripande mål för en budgetpolitik som i bred bemärkelse måste prägla arbetet i kommuner, landsting och riksdag är: Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagen att arbetslösheten avskaffas som samhällsproblem. Det förutsätter och leder till en högre tillväxt och därmed bättre välståndsutveckling. Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidrag och subventioner så att det blir möjligt att kunna leva på sin lön och bygga upp ett eget sparande. Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grundläggande åtaganden genom en prioritering av kärnuppgifterna inom ramen för de omfattande resurser som tas i anspråk av den offentliga sektorn. Vår budgetstrategi syftar till balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln, till att skapa utrymme för skattesänkningar på arbete och företagande och till att stat och kommun skall prioritera sina kärnuppgifter och utföra dem väl. Grundläggande är rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för främst låg- och medelinkomsttagare. Sänkta skatter gör det lättare att leva på den egna lönen. Då minskar behovet av bidrag. Därför föreslår vi bl.a. införande av en andra karensdag och bibehållna ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemen. De medborgare som är beroende av offentligt stöd för att klara sin vardag måste värnas inom ramen för en socialt genomtänkt besparingsprofil. Därför föreslår vi exempelvis ökat stöd för handikappade och förbättringar av änkepensionen. Besparingar genomförs på områden där skattesänkningarna gör det möjligt att hantera de förändrade ekonomiska villkoren. Sjukvård, omsorg och skola skall prioriteras inom ramen för de omfattande resurser som finns i kommuner och landsting. 6.2 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriterade kärnuppgifter I tabellerna 6.1 och 6.2 beskrivs våra förslag till besparingar och skattesänkningar. Det utrymme för skattesänkningar som skapas genom de olika besparingarna utnyttjas huvudsakligen för att finansiera de skattesänkningar som redovisats i avsnitten 4.3 och 4.4. I övrigt föreslår vi även omprioriteringar till förmån för de offentliga kärnuppgifterna. Sålunda har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksom anslagen för handikappade och pensionärer som drabbats orättfärdigt av regeringens besparingar. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvalitet i såväl den grundläggande skolutbildningen som inom högskolans ram. Det innebär även större forskningsanslag än vad regeringen förordar. Vi föreslår inga besparingar som berör sjukvård, äldreomsorg eller undervisningen i grundskola och gymnasium. Besparingar och satsningar 19992001 (statsfinansiella effekter, miljarder kronor, löpande priser) Minskat parti- och presstöd -0,4 -0,6 -0,6 -1,1 -2,4 -3,2 Andra åtgärdsförslag i utsatta bostadsområden -0,3 -0,3 -0,6 -4,3 -5,0 -5,0 -10,6 -10,9 -11,0 Färre nytillkommande förtidspensioner m.m. -3,3 -5,6 -7,8 Kostnader för trafikolyckor förs till trafikförsäkringen -4,0 -4,0 -4,0 Finansierings- och egenavgift a-kassan -2,4 -10,0 -10,0 Mer effektiva AMS-åtgärder m.m. -4,0 -6,9 -7,8 Minskade kostnader, bibehållen kärnkraft m.m. -2,8 -3,8 -2,8 -1,8 -2,3 -3,0 -1,4 -1,9 -1,9 Bibehållande av nivå på statsbidragen -4,0 -8,0 -8,0 -2,8 -2,9 -3,0 -1,0 -1,1 -1,3 -1,4 -44,3 -65,8 -71,1 Ökat stöd till handikappade Utbildning och IT* Reserverat för tillkommande utgifter -32,4 -53,8 -59,7 * När nationell skolpeng införs kommer statens utgifter att öka i motsvarande mån som kommunens kostnader minskar. Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en större egenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att de skattesänkningar vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarna skapas utrymme för att täcka ökade kostnader endera löpande eller genom att utrymme ges för att bygga upp en egen sparad buffert när skatterna blir väsentligt lägre. Att vår skattepolitik i hög utsträckning inriktas på sänkta skatter på arbetsinkomster framgår av tabell 6.2. Skattesänkningar 19992001 (effekter på de offentliga finanserna, miljarder kronor) Sänkt skatt på arbetsinkomster varav grundavdrag för barn Sänkt skatt på företagande och kapitalbildning Sänkt skatt på hushållstjänster Ytterligare utrymme för skattesänkning Summa, löpande priser De statliga företagen bör privatiseras, gärna genom breda försäljningar till allmänheten. Näringspolitiken skall skapa gynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt, fler företag, fler jobb och god konkurrens. Däremot är det inte en politisk uppgift att driva företag. En privatisering av offentligt ägda företag skulle: renodla statens roll som lagstiftare och normgivare, stärka de privatiserade företagen, sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och bredda riskkapitalmarknaden ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägna ändamål. En målsättning bör vara att privatiseringarna under nästa mandatperiod bör omfatta . 6.3 Balans på lägre nivå En betydelsefull del av vår politik är väsentligt lägre skatter. För perioden fram innebär våra förslag att utgifts- och skattekvoterna sjunker med . Skattesänkningarna finansieras alltså fullt ut. Vårt mål på medellång sikt är att jämvikt skall uppnås mellan den offentliga sektorn och den privata sektorn. Denna ambition innebär också att de offentliga finansernas känslighet för konjunktursvängningar begränsas. Även om de förändringar i utgiftssystemen som genomförts kan ha minskat känsligheten för konjunktursvängningar kvarstår enligt flera internationella organisationer en alltför stor risk för framtida obalanser i de offentliga finanserna. Mot den bakgrunden har man från såväl IMF som rekommenderat att föra just en sådan politik som vi förordar. Enligt regeringens kalkyler kommer den offentliga sektorns finanser att vara i balans 1998, för att uppvisa växande överskott enligt tabell 6.3. Regeringen anger i vårpropositionen ett mål för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn på 1999, 2000 och 2001. Detta uppnås efter ett avdrag för nya, ännu ej preciserade, åtaganden. uppgår detta utrymme till 16,5 miljarder och till . Den offentliga sektorns finanser enligt regeringen (miljarder kronor, löpande priser) Finansiellt sparande före nya åtaganden Regeringens utrymme för ytterligare åtaganden Finansiellt sparande enligt regeringen Ett mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning vara att uppnå balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Till skillnad från om målet sätts till ett permanent offentligt överskott, kan därmed tillväxten bli snabbare och ekonomin som helhet expandera, som den offentliga skulden som andel av ekonomin krymper. Eftersom tillväxten kan beräknas bli högre än genomsnittligt över konjunkturcykeln , bör det finansiella sparandet vara positivt dessa år. Vårt budgetalternativ, som sammanfattas i tabell 6.4, innebär ett finansiellt sparande på 1999, 2000 och 2001, dvs. med mer än i regeringens budget . Det bör emellertid påpekas att vid en svagare ekonomisk utveckling får förslagen justeras i motsvarande mån. Det kan heller inte uteslutas, med de stora strukturella problem som kvarstår i den svenska ekonomin, att överhettningstendenser visar sig. Detta måste givetvis påverka utformningen av finanspolitiken. Den offentliga sektorns finanser enligt (m) (miljarder kronor, löpande priser) Finansiellt sparande före nya åtaganden Utrymme för ytterligare åtaganden enligt (m) Finansiellt sparande enligt (m) * Avser finansiering av ITinvesteringar i skolan. 6.4 Förslag till skattesänkningar I tabell 6.5 redovisas effekterna av våra förslag till sänkta skatter för de offentliga finanserna. Beräkningarna bygger på uppgifter från . Justering har gjorts för det kassamässiga utfallet för respektive budgetår. Skattesänkningar jämfört med regeringen 19992001 (miljarder kronor, priser) Att kunna leva på sin lön (avsnitt 4.4.) Förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomst upp till 7,5 basbelopp, på 1999, 2000 och 2001 Grundavdrag för barn på införs Sänkt fastighetsskatt till 1998, 1999, 2000 och 2001, inklusive halvering av markvärdet Ingen infasning av krisårgångarna i fastighetsskatt 1999 skattereduktion på hushållstjänster, inklusive Avvisad förlängning av nuvarande -0,35 -0,57 Sänkt bensinskatt (+ moms) Ej avdragsgillt belopp i reseavdraget Höjt reseavdrag till milen Avdrag för pensionsförsäkringar höjs till ett basbelopp Företagande och nya jobb (avsnitt 4.3.) Slopad dubbelbeskattning (1/1 99) Sänkt kapitalinkomstskatt till 2000 och 2001 -0,1 -0,24 Lindrade regler för fåmansbolag Sänkt bränsleskatt på arbetsredskap Nedsatt elskatt för jordbruk Lägre beskattning av royaltyinkomster Slopad löneskatt på vinstandelar Höjd tidningsmoms och slopad reklamskatt Ytterligare utrymme för skattesänkning Totalsumma, fasta priser Totalsumma, löpande priser vid inflation 6.5 Förslag till utgiftstak och utgiftsramar De utgiftsminskningar vi föreslår för de kommande tre budgetåren leder till att det statliga utgiftstaket kan sänkas betydligt. Vi avvisar dessutom budgeteringsmarginalen eftersom den påverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver överskridas, får regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslag till åtgärder för att klara det ursprungligen fastställda taket för de statliga utgifterna. Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 1999, 2000 och . Det är en minskning med respektive 62 och jämfört med regeringens förslag för de tre åren. Våra förslag till utgiftsramar () Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Reserverat för tillkommande utgifter Summa utgiftsområden exkl statsskuldsräntor Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten * När nationell skolpeng genomförs kommer ramen för utgiftsområdet att öka med . Eftersom kostnaderna tas över från kommunerna successivt, kommer nettoutgiften för staten att bli lägre för att 2000 uppgå till 10 miljarder och 2001 till 20 miljarder. 6.6 Förslagen per utgiftsområde I en demokrati bör politiska partier stå oberoende av staten. Partistödet bör därför minskas och därefter successivt avvecklas. Enligt vårt förslag minskas partistödet till en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. .