ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ403av ()Införsel av levande kräftorFram till gällde stränga regler för import av levandekräftor till . I korthet innebar dessa att kräftor som fördes in iSverige skulle transporteras till ett godkänt kokeri för attkokas och därigenom förhindra spridning av smitta. Kräftor fick hellerinte säljas eller överlåtas innan de var kokta. Om kräftorna inte kokadesomedelbart skulle de förvaras i låst eller plomberat utrymme.Kräftor kan vara bärare av flera smittsamma sjukdomar, t.ex. vissa virussom också angriper fisk. De kan också vara bärare av olika typer avkräftpestsvamp.Sedan september 1997 gäller nya regler vilka i korthet innebär att kräftorkan införas levande till utan att kokas. Det enda som fordras är attkräftorna vid lastningstillfället från leverantören inte ska ha uppvisat någratecken på smittsam sjukdom. Eftersom kräftpestsvampen m.fl. andrasmittsamma sjukdomar är omöjliga att konstatera utan en ingående analys ärnaturligtvis detta ett helt otillräckligt krav.Så sent som 1998 publicerade och ettåtgärdsprogram för bevarande av flodkräftan i . En av åtgärderna somdär föreslås är att införa ett förbud mot all import av levande kräftor. Mentrots detta är det numera tillåtet att importera levande kräftor ochtransporteradem i , utan krav på kokning eller en hälsokontroll.I syfte att skydda våra svenska fisk- och kräftbestånd från smittsammasjukdomar bör vi återinföra ett totalt förbud mot import av levande kräftor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot införsel av levande kräftor.Stockholm den 25 oktober 1998Carl G ()
mot · GM02MJ405 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ405av ()FlodkräftanSedan signalkräftan introducerades i svenska vatten har denkommit att utgöra ett hot mot den ursprungliga stammen avflodkräftor. Många forskare anser att utvecklingen kaninnebära att vi inte längre har några frilevandeflodkräftor i landet. Anledningen är att signalkräftan ärimmun mot kräftpesten. Det betyder att den kan fungera somsmittspridare utan att själv drabbas. Förslag har framförts omatt skapa en för flodkräftan i vissa delar av landet. Dethar talats om fastlandet norr om och om öarnaGotland och . bör göra ett uttalande sominnebär att man stöder detta förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av att signalkräftan utrotas i vissadelar av landet för att ge flodkräftan överlevnadsmöjligheter.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02MJ407 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ407av och ()Det globala överfisketUtvecklingen av fångstmetoder för att fånga fisk har utvecklats kraftigt.Världens fiskeflottor har inte minskat i samma takt som metoderna bliviteffektivare och det innebär att det råder ett globalt överfiske.Ett av problemen är de stora bifångsterna av fisk som inte går tillkonsumtion och inte heller är fullvuxna. Denna fångst av uppväxande fiskhotar naturligtvis tillväxten på och kommer till slut att innebäraatt tillgången på fullvuxen konsumtionsfisk kommer att minska. Denfiskstorlek som betraktas som normal kommer att blibetydligt mindre.Det är vårt ansvar att havens tillgångar förvaltas på ett sådant sätt attkommande generationer kan få tillgång till det näringsrika livsmedel somfisken utgör.För att detta skall bli verklighet fordras internationella överenskommelsersom förhindrar utfiskning och som främjar fiskemetoder som kan selekterafisket. bör i internationella sammanhang exempelvis i EU och FAOverka för regler som väsentligt minskar fångsterna av växande fisk och attvärldens fiskeflottor minskar så att vi inte tär på det kapital som fiskenutgör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att begränsa fångsterna av växande fisk.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()()
mot · GM02MJ408 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ408av ()Riskanalys av dumpade stridsmedel m.m.Utanför svenska och den norska sydkusten återfinnsfartygsvrak från i första hand med stora mängder olja,stridsgas och andra kemikalier. Efter krigsslutet genomfördes ocksådumpning av kemiska stridsmedel. Dessa till synes lungt vilande vrak äri takt med åldern stora miljötickande bomber vars konsekvenser vi intekan förutse. Kartläggning av havsbotten och identifiering avfartygsvraken har genomförts men effekterna av de kemiska stridsmedlenoch dumpningen saknas.Det är av stort nationellt och internationellt intresse att kartläggning avriskerna och en miljökonsekvensanalys genomförs så att rätt åtgärder kanvidtas för att eliminera en miljökatastof i . bör tainitiativettill att miljökonsekvensanalys genomförs och att en beredskapsplan kommertill stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskanalys av dumpade stridsmedel och sänkta fartyg medkemiska stridsmedel.Stockholm den 27 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02MJ409 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ409av m.fl. (s)ÅlhuttningHusbehovsfisket betyder mycket för många skärgårdsbor. Förutom färskfisk ger husbehovsfisket en meningsfull fritidssysselsättning och rikatillfällen till social samvaro. De redskap och fiskemetoder somskärgårdsborna använder sig av skiljer sig ofta från dem somsportfiskarna använder. Skärgårdsbornas redskap och metoder har vuxitfram och genom de erfarenheter man gjort.Ålhuttningen är en sådan fiskemetod som dessvärre är förbjuden sedanen tid tillbaka. För delar av bland annat harålhuttning förekommit och är en del avskärgårdens kulturarv. Ett återupptagande av denna fiskemetod skulle förmånga skärgårdsbor innebära en i deras tycke utmärkt fritidsverksamhetsamt att en gammal tradition kan hållas vid liv.Ålhuttning utövas bara inom begränsade områden och tider. Bottensbeskaffenhet samt vattendjupet är faktorer som påverkar och begränsar vilkaområden som är möjliga att nyttja. Vidare kan bara fiskemetoden nyttjasunder den tid ålen ligger still, en period . Huttningen skerfrämst som isfiske, vilket ytterligare begränsar möjligheterna, men kan ävenbedrivas från båt. Dessa faktorer gör tillsammans att fiskemetoden sannoliktendast kan tänkas att bedrivas i en mycket liten omfattning.Huttningen påstås, av förespråkarna, även ha en gynnsam inverkan påhavsbottnen och medverkar till att goda lekområden för bland annat sillskapas.Den faktor som talar mot ålhuttning är att metoden skulle vara alltförplågsam för ålen. Trovärdigheten i detta påstående kan dock starktifrågasättas om jämförelser görs med andra tillåtna fiske- och jaktmetoder.Ålhuttning bör återigen tillåtas, förslagsvis på åretoch inom vissa områden. För att utvärdera effekterna av fiskemetoden kan deaktuella områdena och referensområdena undersökas innan, under och efteratt ålhuttning har bedrivits. Undersökningarna kan förslagsvis genomföras avÖstersjölaboratoriet i Karlskrona.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ålhuttning.Stockholm den 26 oktober 1998Christer ()()()
mot · GM02MJ412 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ412av ()En sammanhållen utbildning för fiskesektornFiskenäringen är i stort behov av nya och högre utbildningsmöjligheter.Det gäller utbildning som riktar sig till dem som arbetar inomnäringen likaväl som för att möta behovet av nyrekrytering.Grundutbildning, högre utbildning samt tillgång till vidareutbildning äravgörande för varje enskild person för att man skall kunna leva upptill myndigheternas krav på kompetens och vara uppdaterad på denförändring som sker inom yrket. Dessutom måste varje bransch aktivtmöta de strukturförändringar som sker inom näringslivet för att kunnastärka sin konkurrenskraft. Den utbildning som erbjuds är splittradpå många små enheter.Fiskerisektorn behöver utbildade människor och det finns ett behov av attsamla resurserna till en helhet. För att tillgodose behovet för dem som skallarbeta inom primärnäringen yrkesfisket, förstahandsmottagningen av fisk,beredningsindustrin, fiskodling, försäljningsledet och de olika myndig-heternas behov av personal med adekvat utbildning inom fiskenäringenbehövs en utbildningsresurs i . saknas specialutbildningar för deallra flesta inom detta område. Det skall uppmärksammas att det finns ca2 900 yrkesverksamma med fisket som huvudutkomst och totalt är ca 3 300hel- eller deltidssysselsatta. Fiskberedningsindustrin sysselsätter ca 3 000personer. Om sysselsatta inom detaljhandeln inkluderas så sysselsätterfiskesektorn ca 10 000 personer . Med detta antal berörda så finns ettbehov av att ett stort antal personer kan erbjudas kompetensutvecklinginom denna sektor. Dessutom finns behovet av vidareutbildning för att kunnautveckla dessa olika verksamheter.För att kunna erbjuda en adekvat yrkesutbildning på alla nivåer inklusivehögskolenivå bör en samlad utbildningsresurs tillskapas i för dennasektor. Regeringen bör låta utreda formerna för detta och återkomma medförslag. Som ett exempel på ovanstående förslag kan nämnas den finskafiskerihögskolan i hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för fiskesektorn.Stockholm den 27 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02MJ501 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ501av de ()Djurs avkomma och djurskyddslagenI dagens djurskyddslag finns ett klart förbiseende vad avserdjurs avkomma vid omhändertagande enligt §§ 31 och 32 idjurskyddslagen. Djurskyddslagen omfattar i detta fall intedjur som föds under omhändertagandet. Avkomman lämnasdärför tillbaka till ägaren eftersom den inte omfattas avomhändertagandet, medan det omhändertagna djuret förbliromhändertaget.Att någon som missköter sina djur så grovt att ingripande enligtdjurskyddslagen behövs skulle sköta avkomman på ett lämpligt sätt ärnaturligtvis inte särskilt sannolikt. Därför behövs ett tillägg idjurskyddslagenpå detta område. Det behöver fastslås i djurskyddslagen att avkomma somföds medan moderdjuret är omhändertaget skall omfattas av omhänder-tagandebeslutet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring i djurskyddslagentill skydd för omhändertagna djurs avkomma.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02MJ504 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ504av ()Burhållning av minkarMinken ett aktivt djurMinken är som alla mårddjur ett mycket aktivt djur med stortbehov av rörelse. Den är så väl anpassad till ett liv i vattenatt den till och med har simhud mellan tårna. Den hör intehemma i den svenska faunan, men finns nu i hela landet. I deflesta fall har det varit rymlingar från pälsfarmer som klaratsig bra, eftersom den svenska naturen påminner om dennordamerikanska, där den hör hemma. Men den har ocksåsläppts ut för att ge ytterligare ett jaktbart vilt (källa Bjärvall,. har ingen naturlig fiendei och går ofta hårt åt sjöfågel. Det skjuts enligtstatistiken ca 30 000 djur , en siffra som torde vara förlåg.Naturliga beteendenI djurskyddslagens 4 § står att djur skall ges möjlighet tillnaturliga beteenden. Det är utom all tvivel att minkar intekan få sina mest grundläggande naturliga beteendentillfredsställda i en liten ståltrådsbur. Därom är etologer ochveterinärer ense. Att hålla djur i trånga burar med nätgolvborde inte förekomma i ett land som säger sig vilja varavägledande internationellt i djurskyddsfrågor. I ärdet mink, höns och räv som utsätts för den behandlingen.Beträffande räv finns beslut om förändring och man har fåttytterligare för att ändra förhållandena. Men förlandets över en miljon minkar finns ännu ingen ljusning.Förbjud burhållningen!Miljöpartiet anser att dagens hantering av minkar i trångaburar strider mot djurskyddslagen. Denna lag, som Sverigeskryter så med allt sedan den antogs 1988, måste tas påallvar . Den innebär att minkar inte kan hållas i små burar.Det finns ingenting i lagen som säger att 4 § inte skulle gällaäven minkar. Förbjud de trånga burarna för minkarna!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om burhållningen av minkar.Stockholm den 22 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ505 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ505av m.fl. (s)Professuren i djurskyddRegeringen föreslår som ett led i att stärka djurskyddetsställning en förstärkning av anslaget med 3 miljoner kronorför delfinansiering av en professur i djurskydd vidveterinärmedicinska fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet.Regeringens initiativ är välkommet då till skillnad från flera andraländer saknat djurskyddsprofessur trots att intar en internationelltsettframträdande position på djurskyddets område. Denna position har vunnitstack vare den omfattande forskning inom området djurmiljö-djurhälsa-djurskydd som skett vid hälsa, tidigare , vid veterinärmedicinskafakulteten vid SLU i Skara.Regeringens förslag innebär att tjänsten delfinansieras med statliga medel.Det är därför angeläget att ytterligare medel tillkommer för att verksamhetenskall fungera tillfredsställande. samt i och kommun har förklarat sig beredda att tillskjuta1 totalt av om professurenplaceras vid SLU i Skara.Tillsammans med de medel som utlovats från djurskyddet skulle därmedde ekonomiska förutsättningarna för verksamheten vara garanterade under denärmaste åren.För denna förläggning talar emellertid andra skäl. En professur i djurskyddblir lätt isolerad, det visar internationell erfarenhet. Vid institutionen förhusdjurens miljö och hälsa finns emellertid en lång forskningstradition inomdjurmiljö-djurhälsa-djurskydd som gör att vederbörande professor frånbörjan kommer in i ett forskningsklimat som passar ämnesområdet och som ihög grad underlättar rekrytering av unga forskare. Dessutom arbetarinstitutionen djurslagsövergripande, vilket är viktigt för att öka förståelsenför dessa ofta komplexa problem.Professur i djurskydd kräver nära kontakt med olika delar av lantbruketsdjurhållning. Det är inom detta område de svåraste djurskyddsfrågornaföreligger. Institutionens förläggning erbjuder härvidlag internationellt settunika möjligheter. Eftersom institutionens forskare även är engagerade påsällskapsdjurs- och försöksdjursområdet finns även här en för den nyaprofessuren värdefull forskningstradition.Det är angeläget att den nya professuren genom gedigna vetenskapligainsatser bidrar till att stärka anseende på djurskyddsområdet. Enföljd av detta torde tvivelsutan bli att svenskt livsmedels anseende förstärksvilket ökar möjligheterna för export av svenskt livsmedel. Av dessa skäl börriksdagen uttala att professuren skall placeras vid och hälsa vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU i Skara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att professuren i djurskydd skall placeras vid institutionen förhusdjurens miljö och hälsa vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU iSkara.Stockholm den 22 oktober 1998Kjell ()()()()
mot · GM02MJ507 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ507av ()KodressörerFör övrigt anser jag att restriktiv användning av s.k.elektriska kodressörer bör tillåtas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kodressörer.Stockholm den 23 oktober 1998Patrik ()
mot · GM02MJ510 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ510av och ()DjurskyddslagenDen svenska djurskyddslagen är mycket omfattande vadgäller författningar och tillämpningsföreskrifter och det kanförmodas att många animalieproducenter inte ens känner tillalla dess detaljer. Från moderat håll har vi föreslagit att lagenifråga borde utgå ifrån ett funktionskrav i stället för att angeså många detaljer vad gäller båspallsmått, boxstorlekar,förbud mot dressörer m.m. Den ansvarsfulleanimalieproducenten både kan och måste se till att djurenmår bra. Det finns nämligen ett klart samband mellan goddjuromsorg och ett bra produktionsresultat. För de fall avbrist på djuromsorg eller rent av vanvård av djur, som vityvärr ibland ser exempel på, hjälper dock ingendjurskyddslag överhuvudtaget.Den 31 december 1998 går tiden ut för de mjölkproducenter som ännu inteuppfyller djurskyddsbestämmelserna angående mått på båsplatser. Mångaproducenter har tvekat att göra de investeringar som behövs för att uppfyllalagens krav. Dessa tveksamma är ofta på mindre gårdar iskogs- och mellanbygd. Vi har tidigare, i till väckt motion,föreslagit att någon form av tidsbegränsad dispens borde kunna tillämpas fördessa lantbrukare förutsatt att de i övrigt har en god djuromsorg. Dettaförslag äger fortfarande sin aktualitet.En helt annan aspekt på vår nuvarande djurskyddslag gäller myndig-heternas möjlighet att med anledning av förment vanvård av djur göratvångsingripanden eller tvångsslakt av hela eller delar av besättningar. Detfinns exempel på djurägare som anmälts för djurplågeri för att hans djurvistades ute . Anmälan gick till åtal och dom, ochdjurägaren tvingades att slakta med åtföljande ekonomisk förlust.Andra rapporter ger vid handen att myndigheter i olika kommuner och olikalän tillämpar lagstiftningen på helt skilda sätt.Självklart ska vi inte tillåta eller acceptera djurplågeri eller vanvård av djurmen vi kan heller inte acceptera en djurskyddslag med föreskrifter som gerutrymme för ett godtyckligt förfarande från tillsynsmyndigheten, som i sintur kan innebära stora ekonomiska förluster för djurägaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av djurskyddslagen.Stockholm den 25 oktober 1998Carl G ()()
mot · GM02MJ511 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ511av m.fl. (v)Burhållning av pälsdjurDjurskyddslagens 4 § slår fast att djur i fångenskap har rätt till en goddjurmiljö och att de skall ha möjlighet att bete sig naturligt.Förhållandena på pälsfarmerna omöjliggör ett naturligt beteende hosdjuren och det är uppenbart att burar inte är en god djurmiljö för vildadjur. Det finns bara ett sätt att förändra detta och det är att förbjudaburhållning av pälsdjur.Det finns inga andra fungerande sätt att hålla pälsdjur än i bur. Dettafår dock inte ses som ett argument för fortsatt burhållning. Burhållning avpälsdjur innebär ett lidande för djuren som strider mot djurskyddslagen.Pälsdjursuppfödningen är som helhet en liten näringsgren, även om den haren viss regional betydelse. Därför bör också staten ta ett ansvar för att gestödtill de pälsdjursfarmare som tvingas avveckla sin verksamhet att finna andraförsörjningsmöjligheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att ger regeringen i uppdrag att återkomma med ett förslag omlagstiftning mot burhållning av pälsdjur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till pälsdjursfarmare att finna alternativa försörjnings-möjligheter.Stockholm den 24 oktober 1998Jonas ()()()()()()()
mot · GM02MJ512 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ512av m.fl. (v)Genmanipulerade grödorRisker med odling avgenmanipuleradeorganismerDen oerhört snabba utvecklingen inom bioteknikens områdehar gett oss kunskaper och möjligheter att förändraarvsmassan i allt levande material på ett sätt som naturensjälv aldrig skulle klara av. Vad händer med den biologiskamångfalden om genetiskt modifierade växter kommer ut inaturen och hur påverkar genetiskt modifierade livsmedelmänniskors hälsa? Det finns många avskräckande exempelpå vad som kan hända när människan, ofta med godaavsikter, försöker omorganisera naturen, utan att hatillräckliga kunskaper om följderna. En stor del av dagensgenteknikforskning sker för att ta fram grödor, som ärmotståndskraftiga mot ogräsbekämpningsmedel. I ettkortsiktigt perspektiv kan detta vara en förbättring urmiljösynpunkt. I ett mer långsiktigt perspektiv däremot,innebär detta att ett kemikalieberoende byggs in i jordbruket.Inom forskningen används en s k markörgen för att kontrollera att dengenöverföring man vill åstadkomma har lyckats. är denna markörgenmotståndskraftig mot antibiotika. Det råder ett starkt motstånd från kon-sumenthåll mot användningen av markörgener som gör växter mot-ståndskraftiga mot antibiotika. Forskarna saknar f.n. kunskap om hur anti-biotikaresistenta gener påverkar människan. Antibiotika, som är ett av våraviktigaste läkemedel, riskerar att bli verkningslöst p.g.a. alltförmånga resistenta bakteriestammar.Tillfälligt förbudMarknadsgodkännandena i EU av herbicidresistentasojabönor och den insektsresistenta fodermajsen har lett intensiv diskussion om genteknikens tillämpningar såväl iSverige som i övriga . En opinionsundersökningbland EU-medborgare visar att tilltron till genteknik är lågnär det gäller användning i livsmedel. Oron bör tas på allvar.Trycket på olika EU-länders regeringar att göra något växer itakt med en ökande oro över genmanipulerade organismers(GMO) påverkan på natur och människors hälsa. Luxemburgoch har redan lagstiftat om förbud mot odling avgenmanipulerade grödor. har beslutat om etttillfälligt förbud mot GMO-raps och kan eventuellt kommaatt stoppa GMO-majs. Även i har ett tillfälligtförbud diskuterats. miljöutskott har krävtatt inför ett tillfälligt förbud mot nyagodkännanden av genmanipulerade grödor.Det är ståndpunkt att även tills vidare bör införa ettförbud mot odling av genmanipulerade grödor och att skall verka föratt EU inför ett tillfälligt stopp för godkännande av nya genmanipuleradegrödor i EU. Detta skall ske i väntan på att för godkännande avgenmanipulerade grödor har setts över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tillfälligt förbud för odling av genmanipulerade grödor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för ett tillfälligt stopp förgodkännande av nya genmanipulerade grödor.Stockholm den 23 oktober 1998Jonas ()()()()()()
mot · GM02MJ514 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ514av m.fl. (s)Risker för antibiotikaresistenta bakteriestammarI ett uppmärksammat radioinslag i Vetenskapsradion rapporterades attdet i bland annat södra förekommer besprutning med antibiotika ifrukt- och grönsaksodlingar. Risken för att antibiotikaresistentabakteriestammar skall utvecklas är överhängande. I har vi intagiten mycket kraftfull position mot användning av antibiotika i djurskötselbland annat avseende tillväxt. Tack vare en utomordentligt digerdokumentation har fler länder i EU anslutit sig till den svenskapositionen.I en artikel i rapporterades attläkarna på upptäckt en ny bakteriestam som är resistentmot antibiotika. Detta är visserligen en "harmlös tarmbakterie", men detta äralarmerande.Det är viktigt att antibiotika endast används för sjukdomsbehandling, därandra mediciner inte är effektiva. Om det nu är så att antibiotika används inågot slags förebyggande syfte i frukt- och grönsaksodling, måste Sverigemed kraft reagera och, i likhet med vårt agerande för förbud av antibiotika idjurskötsel, kräva att denna typ av okunnig spridning av antibiotika förbjuds.Riskerna för människor och miljö är överhängande om antibiotika användsi förebyggande syften istället för i sjukdomsbekämpning. Antibiotikaresi-stenta bakteriestammar är ett utomordentligt stort hot mot folkhälsan och detgäller oavsett om okontrollerad antibiotikaanvändning förekommer i andraländer. Svenskarna är ett resande folk och riskerar därför att komma i kontaktmed eventuella antibiotikaresistenta bakteriestammar utomlands och med destora risker för sjukdomsbekämpning som detta kan medföra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användning av antibiotika.Stockholm den 23 oktober 1998Karin ()()()