mot · GM02N330 · 1998-10-28 00:00:00 — Att förkorta tiden, från , för anställda sominte fyllt till exempel skulle ge positiva sysselsättningseffekter.Ny modell för lönebildningLönebildningen måste anpassas till dagens krav ochförhållanden. Kunskapssamhället och Sverigeskonkurrenskraft ställer krav på en lönebildning somstimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. De nyaformerna för att organisera arbete genom decentralisering,eget ansvar, krav på flexibilitet och så vidare påverkar ocksåtill en ny lönebildning. Varje arbetstagare är i störreutsträckning än förr unik i sin kompetens och i sitt kunnande,vilket gör det svårt att åstadkomma enhetliga former för lön,arbetstid och andra avtalsbundna villkor.Det finns två problem med lönebildningen i . För det första är löne-strukturen extremt sammanpressad. Många offentliganställda akademiker hartill exempel lägre livslöner än gymnasieutbildade. Utbildning lönar sig dåligti , vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Dettaförhållande kan också försvåra rekryteringen av välutbildad personal till denoffentliga sektorn, vilket därmed kan försämra verksamhetens kvalitet.För det andra har svenska akademiker internationellt sett betydligt lägrelöner än motsvarande grupper i . Det gäller både för akademiker iprivat och i offentlig tjänst.Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarenskompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbetinnebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande ochgoda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden attlönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokala planet och varaindividuellt inriktad. Man bör i en mer individuellt inriktad lönebildning varaytterst observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löne-förhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorga-nisationer, som historiskt slutit kollektiva löneavtal, kommer i detta perspek-tiv att med all sannolikhet spela en viktig stödjande och rådgivande roll. Kanman hitta bra former för arbetsvärdering kan detta vara ett viktigt instrumentför att nå en mer objektivt riktig lönesättning.En av politikernas roller i lönebildningen är att hålla marginalskatternanere. Skattereformens mål om en maximal marginalskatt på måstehållas intakt. Vidare är det politikernas ansvar att bedriva en god ekonomiskpolitik som ger en stabil ram för lönebildningen. Det direkta ansvaret förlönebildningen har arbetsmarknadens parter. Lönebildningen får inte verkainflationsdrivande. De lagar som i praktiken reglerar balansen mellanparterna på arbetsmarknaden borde med de 30 senaste årens erfarenheterutvärderas och reformeras.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller löne-bildning för ungdom. Lägre ingångslöner kan vara ett verksamt sätt att få flerunga i arbete. Löses inte detta avtalsvägen bör lagstiftning övervägas.Arbetslöshetsförsäkringen betalas genom medlemsavgifter, arbets-givarnas arbetsmarknadsavgifter och över statsbudgeten. Försäkringen bör istörre utsträckning finansieras genom avgifter från de försäkrade. Ensådan modell kommer att ge incitament för en bättre fungerande lönebild-ning.Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar. Arbets-givaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem.En reformeradarbetsmarknadspolitikKristdemokraternas utgångspunkt för arbetsmarknads- ochnäringspolitiken är att den sammantagna ekonomiskapolitiken ska skapa förutsättningar för ekonomiskutveckling. Därigenom skapas också förutsättningar för nyaarbetstillfällen vilket är den i särklass viktigastefördelningspolitiska uppgiften. Den stora skiljelinjen gåridag mellan dem som har arbete och dem som står utan. Medfler i arbete skapas också via skattesystemet gemensammaresurser för att förstärka budgeten och därmed värnavälfärden.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är enligt vårt synsätt i första hand attfungera dels som ett försäkringssystem för den som blir arbetslös vidnormala konjunktursvängningar, dels att underlätta nödvändig omställningfrån krympande till växande sektorer.Idag är arbetsmarknadspolitikens område ett av de mest genomreglerademed ett stort statligt verk som dominerande och styrande aktör. Detta måste igrunden omprövas.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå från subsidiaritets-principen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska intehögre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på såsätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan attskada ordinarie arbetsmarknad. I enlighet med detta vill vi Kristdemokratereftersträva ökat lokalt ansvar och samverkan för att bekämpa arbetslösheten.Arbetsmarknadspolitiken måste också ses ur fördelningspolitisk synpunkt.Att se till att arbetslösa får ett arbete är den kanske viktigaste fördelnings-politiska åtgärden. Därför måste detta område vara högst prioriterat.De nya EU-stöden som vissa regioner får ta del av kommer också att krävaatt arbetsmarknadspolitiken utformas på ett nytt sätt med mer av ett lokaltoch regionalt perspektiv än det gängse riksperspektivet.Framtidens jobb finns itjänstesektornBedömare och prognosmakare är eniga om attframtidens arbeten i stor utsträckning kommer att finnas itjänstesektorn. Det handlar om olika branscher som bygg-och anläggning, data, miljö, ekonomi, försäkring, media,reklam, underhållning, turism, restaurang, hårvård,skomakare, bilreparationer, städbolag och tvättinrättningar.Exportindustrin har gått på högvarv medan hemma-marknaden även under högkonjunktur präglats av lågkonjunktur. En meroffensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb på densvenska hemmamarknaden.Krafttag mot svartjobbenDen svarta sektorn omsätter i runda tal 70 miljarder kronorom året i . Det motsvarar avstatsbudgeten, eller av BNP. Effekterna avden svarta ekonomin innebär att det undandras runt40 miljarder kronor i skatteintäkter. Uppskattningsvisjobbade mellan 650 000 och 800 000 svenskar svart någongång . Det finns dessutom tecken på att densvarta sektorn ökar i omfattning.Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också tillatt sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och enefterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är tjänstesektorn för hushålls-tjänster. Inom denna sektor skulle en stor mängd vita jobb kunna uppstå ombara skattesystemet omformades. Därför vill vi omgående införa den modellsom vi presenterat tillsammans med och Moderaterna.Men vill också underlätta för de arbetstagare somerbjuds hemservice som löneförmån från sina arbetsgivare. Dagens förmåns-värde är satt så högt att få har råd att ta emot löneförmånen. Det beror på attförmånsvärdet är satt utifrån dagens orimliga skattebelastning på denna typav tjänster. Om vårt förslag om en 50-procentig skattereduktion för hushålls-tjänster förverkligas bör också förmånsvärdet sänkas på denna löneförmån.Då skulle till exempel många personer som arbetar i överhettadebranscher kunna ta emot denna typ av löneförmån, och skattesystemet blirdärmed effektivitetsbefrämjande som det skapas nya arbetstill-fällen.Förmånsvärdet på hemservice skall sänkas till fråndagens 187.Den svarta sektorn innebär betydande problem för de företag som redanfinns. Vart femte företag drabbas av konkurrens från den svarta sektorn. I endel branscher är det betydligt mer. Det leder till att seriösa företagare inteharen chans att konkurrera om de inte också fuskar med vissa regler. I någrabranscher har detta blivit en ond cirkel, där företag fuska för attöverleva på marknaden.Dagens situation riskerar att leda till en kraftigt urholkad skattemoral.Detta är naturligtvis ett mycket allvarligt problem. Ett fungerande rätts-samhälle bygger på att lagstiftningen är förankrad i människors rätts-uppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna.Vita jobb och rättvis konkurrensFör att komma till rätta med den svarta sektorn krävs det enmängd åtgärder. vill här lyfta fram någraviktiga punkter:En ny skattereform: Skattesystemet måste vara utformat så att det inteutmanar folks moral. Enkelhet, låga skattesatser, effektivitet, generalitet ochbreda skattebaser måste därför vara utgångspunkten. Den ständigt pågåendeinternationaliseringen innebär också att skattesystemet måste reformeras såatt inte fler företag och arbetstillfällen flyttar utomlands som"inhemsk" verksamhet konkurreras ut av andra länder till följd av skatte-systemet och inte till följd av produktivitetsskillnader. Vidare måste arbeteoch utbildning löna sig bättre än . Skatten på arbete måste därför sänkasgenom att man återupprättar "30/50" när det gäller marginalskatterna.Reformering av socialförsäkringssystemen: Utred ett ökat inslag avvälfärdskonto så att hederlighet och personligt ansvarstagande uppmuntras.Att jobba svart måste genom socialförsäkringssystemens konstruktion bli attfuska med sig själv. Det nya pensionssystemet är ett bra steg i dennariktning.Resurser till rättsväsendet: Mer resurser till bekämpning av ekonomiskbrottslighet och en effektivare skatteindrivning är nödvändigt för att upprätt-hålla de lagar som finns. Detta gör också att konkurrensen inte snedvrids tillförmån för dem som fuskar.Ett effektivare konkurrensverk: roll måste stärkas närdet gäller att verka för en effektiv och rättvis konkurrens i privat ochoffentlig verksamhet.I slutänden är det ändå så att det enda skattesystem som inte går att fuskamed är ett system där ingen skatt tas ut. Den största utmaningen är därmedatt återupprätta den allmänna viljan att handla rätt och riktigt. Utan en ökadmoralisk medvetenhet och vilja till hederlighet är det förhållandevis lönlöstatt omforma skattesystemet. Värderingar och attityder hos individer ochgrupper kan politiker naturligtvis inte besluta om. Men politiska partier kanoch ska bidra till opinionsbildningen. Det är vår förhoppning att Kristde-mokraterna kan tillföra något i den debatten.Offentlig upphandlingDen offentliga upphandlingen fungerar tyvärr inte som denska i . Många små företag har kommuner, landstingoch myndigheter som sina kunder. Den utbreddaanvändningen av ram- eller avropsavtal i offentligupphandling försvårar för småföretag att få order.Konkurrensverket har gett exempel på hur en upphandlinginte bör fungera. Fallet rörde företagshälsovård till statligamyndigheter. I fallet utsågs en sammanslutning av landstingsom vinnare i anbudstävlingen. Motivet var bland annat attsammanslutningen hade "rikstäckande verksamhet". Medsådana uttagningsgrunder blir det omöjligt för småföretag atttävla med stora företag. För de flesta myndigheter är lokalverksamhet sannolikt fullt tillräcklig när det gällerföretagshälsovård.Småföretagsdelegationen konstaterar att det på många håll finns insikt omatt lagen om offentlig upphandling () fungerar dåligt. Frågan om LOUär dock splittrad på olika departement och flera olika utredningar om olikadelar av upphandlingsproblematiken är aviserade. Det som behövs är ettsamlat grepp om upphandlingsproblematiken i syfte att förverkliga idéernaom affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering som ligger tillgrund för lagstiftningen.Kristdemokraterna vill göra lagen om offentlig upphandling mer kraftfull ien sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärs-mässighet, konkurrens och icke-diskriminering.Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har enchans att vara med i budgivningen.Forskning, utveckling ochinnovationerDet är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft atttillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling. Destörre och forskningsintensiva börsföretagen avsätter ochsatsar mycket stora belopp på forskning och utveckling. Menäven de mindre och medelstora företagen spelar en viktigroll för teknisk utveckling och förnyelse inom näringslivet.Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat medlönsamma företag. Men det är dessutom nödvändigt attsamhället bistår de mindre företagen för att de ska kunna tadel i forsknings- och utvecklingsarbetet.Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att demindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas ikombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag.Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätttill eget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skulle kunna vara en formför samverkan.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . I flera konkurrent-länder stödjer staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer. Varkenenskilda innovatörers verksamhet eller den forskning som sker inom före-tagen ges nödvändig stimulans i den förda politiken. Patent som skulle kunnatas tillvara av den svenska industrin exporteras till andra länder.Förutom ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i Sverige.Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri - det skullehöja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden ochminska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands.Satsningen på innovativ teknikupphandling till mindre företag och upp-finnare bör utökas. Erfarenheter från , och Nederländernapekar på framgångar med sådan riktad upphandling. I kanaliseras av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag.Nya rön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen.Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkteroch varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område börstärkas. Ägare av immateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiska möjlig-heter att försvara sin rätt till patent och varumärke genom ett bättre försäk-ringsskydd. Hur idéer bäst skyddas bör vara föremål för fortsatt översyn.Utbildning ochkompetensutvecklingSamhället präglas alltmer av högteknologiskt kunnande.Den viktigaste konkurrensfördelen kommer attvara kunskap. Utan kunskap ges ingen utveckling,innovationer eller flexibilitet i konkurrensen med andraföretag. Utbildning, kompetensutveckling och det ständigalärandet kommer därför att vara ytterst centralt i framtiden.Jämfört med övriga har investeringar i realkapitalvisat en tydlig stagnation . I en internationell jämförelse finnervi att få svenskar väljer att utbilda sig på universitet och högskola. I äldreåldersgrupper är andelen högre, vilket tyder på en negativ tendens. Utbild-ningsnivån inom industrin förefaller generellt vara lägre i , blandannat är andelen civilingenjörer i industrin låg. Bland små och medelstoraföretag verkar denna situation vara ännu mer alarmerande. Endast sats-ningarna vad gäller teknisk utveckling (FoU) är höga i en internationelljämförelse. Det kan konstateras att antalet utbildade forskare är oroande lågt,att kopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder, samt att vår FoU är alltför koncentrerad tillstora företag i några få branscher.Svenskt näringsliv behöver en satsning på utbildning och kompetens.Kvalitet måste vara ledordet och anpassning ske till framtidens behov. Enökad koppling till näringslivet måste finnas. Det livslånga lärandet bör präglasåväl utbildningsväsendet som arbetsplatserna.Utbildning för företagandeSkolan skall spela en viktig roll för att ge eleverna förståelseför företagandets roll och betydelse i samhället. Mångagånger ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare meni när vi behöver många nya företagare skall ocksåskolan hjälpa till att lägga grunden till det klimat som ärnödvändigt. har bland annat föreslagit attytterligare ett nationellt program med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap bör införas igymnasieskolan.Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hurman startar eget företag. Folkhögskoleformen, som bland annat innebär frihet vid uppläggning av kurser, passar väl för denna typ av utbildning.Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till eget före-tagande.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är ocksåviktigt att knyta kontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna.Utbildningen vinner på att kopplas till verkligheten i näringslivet ochföretagen kan dra nytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningenger.Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv skallkunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrens-kraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings- ochutvecklingsverksamhet i Sverige.Ständigt lärandeÖkade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt störrekrav på fortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder föratt stimulera till såväl egen kompetensutveckling somutbildning inom arbetslivet måste prövas. Vi vill prövamöjligheten att införa avdragsrätt för avsättningar tillindividuella utbildningskonton som kan användas för attfinansiera studieperioder.Kompetens är något annat än formell utbildning. En människas kompetensbestår också av de erfarenheter hon gjort och de praktiska färdigheter honerövrat. Kontakter som byggts upp, egenskaper och personlighet, samtattityder är också delar av en persons kompetens. Kompetensutveckling ochdet ständiga lärandet är därför i stor utsträckning beroende av denorganisation arbetet har och den uppmuntran och stimulans som ges påarbetsplatsen till eget ansvar och utvecklandet av egna idéer.Ökat samarbete mellan utbildningoch näringslivRedan i skall nära och naturliga kontaktermellan skola och näringsliv etableras. Praktik ochlärlingssystem för ungdomar bör utvecklas, vilket kaninnebära en bättre anpassning av utbildningarna tillnäringslivets behov. Den eftergymnasiala utbildningen kaninnebära ett mer omfattande samarbete mellan näringsliv ochutbildningsväsendet. Utbytet mellan högskolor/universitetoch näringsliv måste förbättras för att stimulerakommersialiseringen av forskningen. Så kalladearbetslivscentra, som växer upp på flera högskolor, böruppmuntras. Här möts näringsliv, högskola och studenter påett naturligt och berikande sätt.IT och kommunikationerBra kommunikationer är en förutsättning för att skaparegional balans och ett effektivt näringsliv över hela landet.Inte minst för de mindre företagen som i stor utsträckning ärunderleverantörer till de större exportföretagen. Järnvägar,vägar och telekommunikationer måste byggas ut för attSverige ska kunna erbjuda landets olika delar en bra, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligakostnader. Trafikpolitiken ska inriktas mot en fri konkurrensmellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhetmåste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. Sverigestrafikförsörjning måste så långt möjligt harmoniseras medEG:s gemensamma transportmarknad. Trafiksituationen istorstäderna måste förbättras vad gäller framkomlighet ochmiljö, bland annat genom satsning på bättre kollektivtrafikoch utbyggnad av kringfartsleder.Ett av de områden som kommer att vara centralt för den framtida tillväxtenoch sysselsättningen är IT-området (informationsteknik). I framtidenkommer de flesta företag att vara beroende av IT. Utvecklingen av IT-området vad gäller nya produkter och ökad användning kan minska deregionala skillnaderna mellan olika företag. IT kan ge småföretag storföre-tagens fördelar, utan att belasta dem med deras nackdelar, genom att små-företagen samverkar i grupper.I och med informationstekniken möjliggörs i bred omfattning distans-arbete. Arbetsrätts- och försäkringsförhållanden vid distansarbete är oklara,varför det är bra att en statlig översyn nu görs.Den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt. Denna måsteske på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud. Alla offentliga handlingar bör inom några årkunna nås elektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör varakostnadsfri. Det ska inte vara förbehållet storföretag och stora tidningsredak-tioner att söka i offentliga informationsdatabaser.Reformera den offentligasektornDen offentliga sektorn måste reformeras. Monopol leder tillhögre priser och ineffektivitet oavsett om det gäller attproducera varor eller tjänster. Nyföretagsamhet kan bliviktiga byggstenar i en ny struktur med ett meradecentraliserat och kundstyrt serviceutbud för bl.a. vård ochomsorg.Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheterdär offentliga insatser verkligen kan förväntas vara överlägsna enskilda ochkooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag där ett nära,personligt ansvar får ersätta kollektiv fjärrstyrning.Behovet av en reformering av den offentliga sektorn innebär inte att dessuppgifter ska anses obehövliga utan att de i ökad utsträckning börerbjudas av fler aktörer. En betoning av att det är i de små privata företagenden framtida sysselsättningen ligger minskar inte behovet av de service-uppgifter som till stor del tillhandahålls av den offentliga sektorn. Ettväl fungerande näringsliv förutsätter att till exempel utbildning, vård ocholika former av omsorg håller god kvalitet och finns i tillräcklig omfattning.Hur stor andel av den traditionellt offentliga servicen som ska erbjudas iprivat regi måste avgöras av medborgarnas val i ett utbud av olika tjänster.En del av den kommunala verksamheten kan med fördel skötas påentreprenad. Det gäller främst teknisk verksamhet, men också viss socialverksamhet. Möjligheterna att driva enskilda, kooperativa och förenings-drivna daghem, vårdcentraler och måste förbättras. Politikernamåste i högre grad än renodla sin roll som konsumentföreträdare, ochinte påta sig dubbelrollen som producentföreträdare.Samverkan inom olika former av kooperativ verksamhet har godamöjligheter att bli intressanta alternativ bland annat i reformeringen av denoffentliga sektorn. Personalkooperativ, föräldrakooperativ, producent- ochkonsumentkooperativ är former som kan frigöra kreativitet, utvecklingskraftoch konstruktivt samarbete.En reformerad offentlig sektor som effektiviserar och renodlar sin verk-samhet ställer ökade krav på enskilda innevånares personliga ansvarstagande.Detta ansvarstagande kan i sig leda till nytänkande och utveckling av deuppgifter som tidigare tillhandahållits av det offentliga. Ett ökat personligtansvarstagande måste ges materiella förutsättningar att fungera genom attskatteuttaget sänks i motsvarande mån.Sprid ägandetStaten är en mycket stor aktie- och företagsägare. Detvill vi ändra på. Det statliga ägandet är till nackdel förekonomins funktionssätt, för företagen och deras anställda,och innebär en orimlig inlåsning av den förmögenhet somnationen disponerar över.Ett skäl för en försäljning av statens aktier i företag är att renodla statensroll. Staten ska sätta ramar och övervaka spelreglerna men inte skötaföretagandet. Ett annat skäl är att ägandet bör spridas. Vi tror att detlångsiktigt är till stor nytta för företagande och näringsliv om mångamänniskor sparar i aktier och på det sättet bidrar till kapitalbildning. På detsättet ökar också intresset för villkoren för näringslivet. Ett tredje skäl förenprivatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarnaförde företag som det handlar om. är ett bra exempel på företag som harett stort kapitalbehov för kommande investeringar. Det kan inte förväntas attstaten över statsbudgeten ska skjuta till de medel som fordras förexpansionen. I stället kan och bör detta leda till en ägarspridning som gerföretaget det behövliga kapitalet.