mot · GM02N337 · 1998-10-28 00:00:00 — Vi föreslår att dessa medelhuvudsakligen används för småföretagarstöd.7.5 Sociala avgifterDet är obegripligt varför regeringen i den regionalpolitiska propositionenföreslog en höjning av de sociala avgifterna för lokal service samt förjord- och skogsbruk. Det är än mer obegripligt att kundestödja detta förslag.Nedsättning av socialavgifter är en regionalpolitisk stödform som syftar tillatt kompensera företagen i inland för konkurrensnackdelen i formav liten lokal marknad, långa avstånd, ogynnsamma värderleksförhållandenoch gleshet. Nedsättningen är åtta procentenheter.Centerpartiet yrkade avslag på regeringens förslag att höja av de socialaavgifterna för lokal service samt för jord- och skogsbruk. Då vi nu bedömeratt den politiska majoritetet bakom detta beslut, socialdemokrater ochmoderater, inte förändrats har vi inte anslagit medel härför. Centerpartietkvarstår dock vid uppfattningen att bör besluta att nedsättningäven fortsättningsvis skall gälla för primärnäringarna i inland.Centerpartiet anser att beslutet bör omprövas och att således börbesluta att lokal service samt jord- och skogsbruk i inland fort-sättningsvis skall omfattas av den reducerade arbetsgivaravgiften. Om dettayrkande vinner bifall anser vi att kostnaden, 90 miljoner, kan finansierasinom ramen för de 500 miljoner vi föreslår tillförs utgiftsområde 19.7.6 Vinsterna från vattenkraftenI stora delar av har de stora älvarna exploaterats för utvinningav elkraft. har drivit kravet på att devattenkraftsproduceradnde regionerna skall få del av vinsterna frånvattenkraften.Riksdagen bör besluta om att en del av vinsterna från vattenkraften,motsvarande /kwh, skall återföras till Norrlandslänen och berördavattenkraftskommuner. Formerna för detta bör närmare utredas. Regeringenbör återkomma med förslag.7.7 SkärgårdenI det svenska skärgårdsområdet bor året runt cirka 85 000 människor.Den bofasta befolkningen och deras verksamheter ger liv åtkustsamhällen och skapar underlag för service. De traditionellanäringarna jord, skog och fiske innebär att både natur- ochkulturlandskapet vårdas. Detta bidrar till det rörliga friluftslivets behovav tillgänglighet till land och vatten. Det behövs ett ökat lokalt inflytandeöver tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna när det gäller detlokala näringslivet och traditionella boendeformer.Inte minst för skärgården är det viktigt att fastställa en garanterad grund-service. Genom samordning, samverkan och lokala lösningar kan denoffentliga och privata servicen utvecklas.Skärgårdsboende skall ha möjlighet till större inflytande över sin egenbygd. Detta kan utvecklas med kommundelsnämnder eller ökat inflytande iden kommunala planeringsprocessen. Skärgårdsbefolkningen skall ha rätt attinitiera särskilda skärgårdsråd där alla "skärgårdsplanerande" myndigheterskall samråda mellan sig och med skärgårdsborna. Detta bör ges regeringentill känna.7.8 Kulturell infrastrukturTillgången till och utbudet av kultur är en viktig del i en orts samladeinfrastruktur och betyder mycket för ortens profil. Vid fördelning av destatliga kulturanslagen måste kultur i alla delar av landet tillgodoses.Kultursatsningar skapar framtidstro och gemenskap och är en viktigdrivkraft för en orts utveckling. Dessutom genererar det sysselsättningtill en låg kostnad. Den kulturella infrastrukturen måste utvecklas. Dettabör ges regeringen till känna.Kultur tillsammans med utbildning och en bra arbetsmarknad är ofta enviktig orsak till att människor flyttar. Ungdomar som flyttar för studier ocharbete får på högskoleorter ett rikt kulturutbud. Att sedan lämna detta ochflytta till orter utan detta utbud är sällan ett alternativ.Många gånger handlar det inte om den institutionaliserade kulturen, utanom ett allmänt nöjesutbud som dansställen, pubar och biografer. De mindreorterna kan inte konkurrera med de större ifråga om den institutionaliseradekulturen men kan väl skapa andra mötesplatser med möjligheter till rikakulturupplevelser. Satsningar på allmänna samlingslokaler och föreningslivär exempel på detta. I detta sammanhang bör inte minst understrykas denkommunala roll.7.9 Lokal utvecklingskraftRegionalpolitiken måste i högre utsträckning bejaka och skapaförutsättningar för samt ta tillvara det lokala engagemang som de lokalautvecklingsgrupperna utgör. Regionalpolitiken måste präglas av ettnerifrån-och-upp-perspektiv istället för ett uppifrån-och-ner-perspektiv.En bygdepolitik måste utvecklas som bygger på att de lokala förutsätt-ningarna och möjligheterna i större utsträckning styr samhällsplaneringen.Här kan även de aktiva och de boende ges större möjligheter att delta iplaneringsarbetet, därmed ökar förankringen. Detta förutsätter dock att detstarka sektorstänkande som finns luckras upp för att i stället utgå frånettlokalt tvärsektoriellt arbetssätt. Med en sådan förändring kan den lokalakraften mobiliseras, det lokala engagemanget stärkas, de lokala initiativenoch idéerna tas tillvara.Inom kommunernas och länsstyrelsernas utvecklingsarbete måste denlokala nivån tas med. Det behövs även regelförändringar som möjliggör ettmer lokalt utvecklingsarbete. En översyn bör göras av exempelvis plan- ochbygglagen etc. Vi anser att en fjärde planeringsnivå bör införas. Kommuner-na måste ges större frihet när de gäller regler om strandskydd.De offentliga organen måste i betydligt större utsträckning samarbeta medoch ge utrymme för de lokala utvecklingsgrupperna. Regeringens perma-nentande av resurserna till Hela skall leva är braoch innebär att mer medel ställs till förfogande för lokalt utvecklingsarbete.De resurser som ställs till förfogande skapar ett större mervärde om denlokala nivån ges möjlighet att disponera dessa. Det är viktigt att medel kanställas till förfogande och kanaliseras direkt till de lokala utvecklings-grupperna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny regionalpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mål för den regionala utvecklingen,3. att hos regeringen begär förslag till garanteradgrundservice,4. att beslutar om införande av enhetstaxa för ISDN-anslutning15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kombitrafik,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om glesbygdsavdrag,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om väl fungerande postservice i hela landet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bolagiseringar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering till stödområden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya statliga verksamheter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskrivning av studielån,312. att hos regeringen begär förslag om åtgärder fördecentraliserad utbildning,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärcentrum på landsbygden,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrat och förenklat regelverk förföretag och företagare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala fonder,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en friare användning av dearbetsmarknadspolitiska medlen,418. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av företagsstöd ur ettkönsperspektiv,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av nuvarande regler förskyltning i anslutning till väg,120. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala utvecklingsplaner,21. att beslutar öka anslaget till småföretagarstöd med500 ,22. att beslutar att lokal service, jord- och skogsbruk skallomfattas av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,23. att hos regeringen begär förslag till hur vinsterna frånvattenkraften kan återföras till Norrlandslänen och de berördavattenkraftskommunerna,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärgårdsplanerande myndighet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturell infrastruktur,526. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fjärde planeringsnivå.Stockholm den 28 oktober 1998Lennart ()()()()()Gotab, 19991 Yrkandena 4, 5, 7 och 19 hänvisade till TU.2 Yrkande 6 hänvisat till SkU3 Yrkandena 11-13 hänvisade till UbU.4 Yrkande 17 hänvisat till AU.5 Yrkande 25 hänvisat till KrU.