mot · GM02MJ801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ801av m.fl. (v)KlimatförändringarBakgrundUtsläpp av koldioxid till följd av förbränning leder till en ökandeväxthuseffekt. Växthuseffekten är det allvarligaste miljöhotet i dag.Förändringar av atmosfärens halt av koldioxid och andra s.k.växthusgaser påverkar jordens klimat. Detta kan få oerhört negativakonsekvenser för hela mänskligheten. FN:s klimatpanel räknar med enmöjlig ökning av atmosfärens medeltemperatur på mellan 1 och3,till nästa sekelskifte. Dessa temperaturförändringar iatmosfären kommer att innebära klimatförändringar. Det finns enrad oroande tecken eller förändringar som pekar i en riktning nämligenatt vi har en mänsklig påverkan på klimatet.Noterade förändringar? Halten av koldioxid i atmosfären har stadigt ökat de senaste hundra åren.Ökningen fortsätter. Ökningen är ett resultat av förbränningen av fossilabränslen, kol, olja och fossilgas (av petroliumbranschen kallad naturgas).?? Den globala medeltemperaturen ökar - har den ökatmed .?? Flertalet år har varit de varmaste sedan tillför-litliga mätningar påbörjades .?? 1995 var det varmaste året sedan mätningarna startade.?? Nya globala värmerekord har satts varje enskild månad under 1998åtminstone . Juni månad 1998 var den varmaste sedanmätningarna startade .?? Havsytan stiger - den har stigit med de senastehundra åren.?? har och genomsnitts-temperatur i ytskikten stigit med vilket är mycket med tankepå vattnets värmekapacitet.?? Värmen stängs inne närmast jordytan vilket leder till att den övre delenav atmosfären - stratosfären - kyls ner. Färska mätningar visar att så ärfallet.?? Nederbördsmängderna och nederbördsmönstren borde förändras - vilketde också gör. Norra halvklotet tenderar att få ökad nederbörd ochtropiska områden får mindre nederbörd.?? Det finns en tendens till allt fler och starkare oväder p.g.a. ökatenergiinnehåll i atmosfären.?? Våra allt kraftfullare datorer bekräftar i sina alltmer fullständiga modellerbilden av en mänsklig klimatpåverkan. ?FörsiktighetsprincipenFörsiktighetsprincipen bör naturligtvis tillämpas vid beslut som kantänkas påverka klimatet. Den innebär att verksamheter som kan tänkasleda till skador på människor eller miljö inte skall tillåtas. Riskanalyserför att få klarhet i detta bör alltid göras. Problemet är att det är frågan omverksamheter som pågått länge utan att riskerna varit kända och att de ärmycket omfattande verksamheter som i många fall bygger upp helaländers välstånd.Vänsterpartiet strävar efter att försiktighetsprincipen tillämpas i alla miljö-frågor, även i klimatfrågan. I praktiken betyder det att det får bli frågan omen successiv övergång till alternativa verksamheter tills dess att vi har merkunskap. Det blir också frågan om ett batteri av åtgärder från det inter-nationella planet ner till varje enskild persons dagliga liv.Effekter av klimatförändringarEffekterna är mycket svåra att förutse eftersom klimatet är ettsynnerligen komplicerat system. Några effekter är dock möjliga attförutse. Varmare klimat innebär att is smälter samt att havsvattnetutvidgar sig. Detta gör att havets nivå väntas stiga med mellan 20 och100 cm under nästa sekel. Det drabbar hårt låglänta tättbebyggdaregioner och länder, t.ex. , , och en mängdöländer i . Här i finns möjlighet att klimatet blirbetydligt varmare, men det kan även bli det motsatta. Enligt svenskainstanser som Klimatdelegationen och skulle en globaluppvärmning kunna leda till förändringar av cirkulationen i världshavenoch en dramatisk avkylning, i ett längre perspektiv en möjlig nedisningav norra . Med andra ord: kan ändra riktning ochSkandinavien kan få polarklimat.Omloppet av vatten i atmosfären blir intensivare. Värmen ger snabbaredunstning, vilket gör att det regnar oftare. Jorden kommer att drabbas avolika oväder i större omfattning, exempelvis tromber och orkaner. Sannoliktförändras även fördelningen av nederbörden. Risken för torka ökar isubtropiska områden där det råder vattenbrist. Även norra halv-klotet skulle sannolikt drabbas av torka, dvs de områden som är viktigast urlivsmedelsförsörjningssynpunkt. Jordbruk, skogsbruk och biologisk mång-fald kommer att påverkas negativt av klimatförändringar. I vissa regioner kankatastrofala tillstånd uppstå.Havet påverkas också starkt av växthuseffekten. Havets roll som kol-dioxidsänkare är mycket viktig. Koldioxid löses i vatten till kolsyra ochtransporteras av havsströmmarna ned mot botten. På så sätt binder havet tvåav de kol som mänskligheten släpper ut iatmosfären. Om vattentemperaturen ökar minskas koldioxidens löslighetvilket skulle kunna ge en förstärkning av växthuseffekten. Också transportenav den lösta kolsyran ned mot havsbotten skulle bli sämre om ytvattnetstemperatur ökade. Det råder stor osäkerhet om vad som sker medkoldioxidbalansen. Förändringar kan ge upphov till tröskeleffekter, d.v.s. attförändringarna inte sker gradvis, utan att de är relativt omärkbaraupp till en viss nivå men när denna passerats sker de mycket snabbt.ÅtgärderUSA står för av världens koldioxidutsläpp. , och Japanstår sammanlagt för av utsläppen av koldioxid och enännu större andel i fråga om metan. Endast avkoldioxidutsläppen härstammar från . Andelen är ännu lägre förväxthusgaserna metan och dikväveoxid. Internationella åtaganden ochåtgärder är därför av stor vikt. I finns de tekniska resurserna, ochvi borde vara ett föredöme för andra länder vad gäller att följainternationella avtal och intentioner särskilt som vi har ett stort intresseav att andra länder gör det. Industriländerna står för av deackumulerade kolutsläppen sedan 1950.Det kan också vara frågan om självklara åtgärder såsom att upphöra medstöd till icke-förnybara energikällor. Det direkta samhälleliga stödet tillkonventionella energikällor - läs fossila energislag - är globalt, 200miljarder dollar . Om i-länderna fasade ut detta stöd skulle utsläppenminska av rena konkurrens- och effektiviseringsskäl. Det finnsnaturligtvis goda exempel. Det japanska industriförbundet harbeslutat om minskade utsläpp för sina 137 medlemsföretag på etc.Vi svenskar har också ett moraliskt ansvar eftersom vi per person förbrukatstora mängder fossila energislag och därmed starkt bidragit tillklimathotet. Skall vi dessutom lämna miljöutrymme till fattiga länder bör detillåtas öka användningen i relation till de rika länderna som redan förbrukaten stor del av de fossila bränslena. De högteknologiska, industrialiseradeländerna har huvudansvaret - och möjligheterna - att utveckla denkretsloppsteknik som krävs.Vänsterpartiet kräver att regeringen utarbetar ett handlingsprogram somomfattar alla de sektorer som kan komma att beröras för att följaklimatkonventionen och reducera klimathotet. Det handlar då om såvällokala som nationella frågeställningar, som regionala och globala. Dethandlar om den enskilda människans val i sitt dagliga liv. Med rätt kunskapoch en överblick över alternativen kan man även som enskild ges frihet ochskyldighet att välja miljöanpassade lösningar.EU har i klimatförhandlingarna i Kyoto förhandlat fram att EU:skoldioxidutsläpp skall minska . har i de interna EU-förhandlingarna fått rätt att öka sina utsläpp , bland annat därför attvi tidigare minskat utsläppen och har mycket vattenkraft och kärnkraft sominte avger koldioxid. accepterar den svenska koldioxid-strategin i EU, men för att upprätthålla trovärdigheten i denna fråga får intedet nu gällande svenska målet för minskade koldioxidutsläpp försvagas.Detta bör ges regeringen till känna.I förhandlingarna har också frågan om de s.k. Joint Implementations tagitsupp. Det innebär att om investerar i ett annat land t.ex. ochdenna investering resulterar i en minskning av koldioxidutsläppen så kanSverige tillgodoräkna sig en del av denna minskning. Fördelen med detta äratt de mest kostnadseffektiva åtgärderna vidtas. Det finns också en delvarianter av detta förslag som kan diskuteras. kan accepterasådana överenskommelser om det innebär att arbetet med att minskautsläppen i eller annat berört land/region inte avstannar. Vi ärdäremot tveksamma till ren handel med utsläppsrättigheter där ett land medhöga utsläpp och högt satta minskningskrav - t.ex. - kan köpa sinaålagda utsläppsminskningar i ett annat land. Det kan nämligen innebära attinget positivt händer i det land som har råd att köpa dessa möjligheter.Svenska regeringen har i dessa frågor inte gjort tillräckligt för att fåtillstånd en debatt. Vi hoppas att den parlamentariska utredning omklimatförändringar som skall komma igång ändrar på detta. Även iövrigt föreslår vi att denna motions intentioner ges till känna till dennautredning.Det största hotet mot klimatet kommer från transportsektorn. Utvecklingengår dessutom åt fel håll - koldioxidutsläppen från denna sektor tenderar attöka i stället för att minska. Det gäller båda nationellt och internationellt.Koldioxidutsläppen från energisektorn och tillverkningsindustrin har stadigtminskat, medan utsläppen från transportsektorn ökar. Den sistnämnda svarari för av de totala bidragen till växthuseffekten. Utsläppenväntas trots antaganden om effektivisering öka med ochmed . Kan trafiken miljöanpassas så att den klararkoldioxidmålet, uppfylls även de andra miljömålen som riksdagenformulerat. Värt speciell uppmärksamhet kan vara flygets inverkan -beräkningar visar att flyget ensamt står för av de klimatpåverkandeutsläppen. Flyget uppvisar också relativt sett störst ökning av transport-slagen. Inom EU finns det embryon till verksamma åtgärder, t.ex. att EUsluter avtal med bilindustrin om att nya bilar skall ha lägre utsläpp avkoldioxid jämfört med , men om inte ytterligare åtgärder vidtasäts minskningarna upp av ökande vägtrafik. I frågor som berör speciellasektorer hänvisar vi till andra riksdagsmotioner som tar upp miljö-anpassningen av olika sektorer såsom industrin, byggande och boende,järnvägs- och sjöfart, jordbruk, energisektorn, etc.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att minska risken för klimatförändringar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nu gällande svenska målet för minskade koldioxidutsläppinte får försvagas.Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()