mot · GM02Ub706 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub706av m.fl. (c)Ett nytt studiemedelssystemInledningStudiemedelssystemet måste reformeras. Ett nyttstudiemedelssystem måste vara hållbart och förutsägbart,såväl för den enskilde som för staten. Det måste minska densociala snedrekryteringen.Utbildning är ett av de viktigaste inslagen i en politik för att slå vakt omalla människors lika möjligheter. Investeringar i utbildning är av avgörandebetydelse för såväl samhälle som individer. En politik för rättvisa måste i storutsträckning bygga på en politik för att erbjuda alla lika möjligheter genomutbildning.Det har präglats av en omfattande expansion av denhögre utbildningen i . har medverkattill att bygga ut den svenska högskolan med ca 100 000 nya platser. Flermänniskor än får möjlighet att ta del av högreutbildning.Även om möjligheterna ökat så kommer inte möjligheterna alla till del.Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning består i stort settoförändrad . måste stora ansträngningargöras för att bryta detta mönster och uppmuntra fler människor frånstudieovana hem att studera.Behovet av en reformEn nyutexaminerad lärare har ofta en studieskuld somuppgår till mer än (efter 9 terminersutbildning). För att hålla skulden under kontroll, d.v.s. atthindra den från att öka, skulle läraren behöva en ingångslönpå . Under hela sitt yrkesverksamma livkommer läraren att betala tillbaka på sina studielån, för attslutligen få resterande del av lånet avskrivet vid ålder.En stor andel av dem som studerar i högskolan kommer att hamna ien livslång skuldfälla. Under resterande del av sitt yrkesverksamma livkommer de att betala en "akademikerskatt" på av bruttoinkomsten, istället för att snabbt amortera av den.Den höga skuldsättningen gör att många tvekar inför att påbörja högrestudier och därmed ta på sig en livslång skuldsättning. De som tvekar mest ärofta de som är i störst behov av ett samhällsstöd för att våga språnget -människor från studieovana miljöer och arbetarhem. Skuldsättningen bidrardärför till att bibehålla den sociala snedrekrytering som varit i stort settoförändrad de senaste 30 åren.Inte heller staten tjänar på den höga skuldsättningen, av två skäl: Närmänniskor avstår från att studera av rädsla för lånen, förloras en väldigpotential som aldrig tas tillvara. kommer staten att drabbas avavskrivningsförluster eftersom resterande skulder avskrivs vid ålder.Hur stor avskrivningsförlusten kommer att bli är omöjligt att förutspå, menman kan på goda grunder anta att den kommer att bli mycket betydande.Ett studiefinansieringssystem som leder till livslånga skulder som avskrivsger märkliga effekter: Över en viss skuldsättning verkar det inte spela någonroll hur mycket mer studenten lånar - skulden kommer ändå aldrig att betalastillbaka. Studiemedelssystemets utformning bidrar därför till onödigt högskuldsättning och därmed ytterligare onödiga förluster för staten.Utgångspunkter för ett nyttstudiemedelssystemEtt generöst studiemedelssystem innebär inte bara kostnader.Det finns en stor samhällelig vinst i att människor studerar.Emellertid kan den enskilde inte till fullo tillgodogöra sigden vinst samhället gör på studierna.Utöver de privat- och samhällsekonomiska vinsterna finns det vinster sominte går att mäta i pengar av människors studier. Utbildning ger människor enmöjlighet att växa som individer och ta en mer aktiv del i det omgivandesamhället.Nära förknippat med detta är näringslivets behov av utbildad arbetskraft. Itider av hög arbetslöshet ser vi att det inom vissa branscher råder stor bristpåutbildad personal. Det råder brist på t.ex. civilingenjörer, tekniker ochlärare. förutses också brist på personal inomkvalificerade vårdyrken. Gemensamt för de flesta av de yrken där brist påarbetskraft kan skönjas är att de förutsätter någon form av högskole-utbildning.Det står därför klart att utbildningspremien, d.v.s. den enskildesekonomiska utbyte av en utbildning, bör öka. Detta kan givetvis ske på tvåsätt; genom en mer förmånlig studiefinansiering eller höjda löner. En del avutbildningspremien bör givetvis bestå av höjda löner. Enbart detta skulledock riskera att bli kostnads- och inflationsdrivande och sektorer med lägrelöner skulle kunna bli utan kvalificerad personal. Det är därför uppenbart atten större utbildningspremie måste komma till stånd genom en samverkanmellan reformerad studiefinansiering och bättre löneutveckling.Centerpartiets förslag till nytt studiemedelssystem är i huvudsak avsett fören grundläggande högskoleutbildning, antingen i ungdomsåren eller senare ilivet. Det är dock inte avsett att vara en plattform för livslångt lärande, förvilket förutsättningar måste ges inom andra system.Samtliga beräkningar i motionen utgår från CSN:s antagna basbelopp om37 (1999).Principer som bör ligga till grund fören reformFöljande principer bör vara vägledande för enstudiemedelsreform.1. Skuldbördan efter studietiden måste lättas. Enligt SOU 1993:85Ursprung och utbildning: social snedrekrytering till högre studier är detta enav de viktigaste faktorerna för att komma tillrätta med den socialasnedrekryteringen.2. Studiemedelssystemet ska vara enkelt och lättöverskådligt. Denenskilde studenten måste ha möjlighet att överblicka sin skuldsättning ochåterbetalning . Staten har ett intresse av att skapa ett enhetligtochenkelt system för att minska byråkratin och trygga likabehandlingen.3. Systemet ska konstrueras så att subventionerna i systemet blirtydliga. Merparten av subventionerna ska läggas på en stor bidragsdel istället för dolda subventioner genom olika räntesatser eller avskrivningar videxamen.Angränsande frågorI motionen presenteras förslag till ett nyttstudiemedelssystem för eftergymnasial utbildning. Det ärdock nödvändigt att granska vilken relationstudiemedelssystemet ska ha till andra former avstudiefinansiering. Vi utvecklar också våra förslag förlivslångt lärande och kompetensutveckling i en särskildmotion om det moderna arbetslivet.Studiestödsberedningens förslagStudiemedelssystemet innebär ett totalbeloppuppgående till (1998). Detta bestårtill () av bidrag och lån ().Studiemedel ges för heltidsstudier vid högskola , vilket innebär ett totalbelopp på av ettbasbelopp (). Normalt sett beviljas studiemedelsom längst för en utbildningstid på tolv terminer. Utöverprövningen av studieprestationer (lägst 15 poäng per termin)sker ingen prövning av utbildningens längd. Studiemedelbeviljas som längst t.o.m. det år studenten fyller ominte särskilda skäl finns.Studielånet betalas tillbaka med ett årsbelopp som motsvarar avden sammanräknade inkomsten enligt den senaste taxeringen. Återbetal-ningen 1998 grundas alltså på inkomsten 1996.För vuxenstuderande inom komvux finns dessutom möjlighet att ta del avfinansiering inom ramen för svux/svuxa (särskilt vuxenstudiestöd resp.särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa). Bidraget i dessa uppgår till avarbetslöshetsersättningen. Det finns också möjlighet att ta ett tilläggslån såatt totalbeloppet blir detsamma som arbetslöshetsersättningen.Enligt studiestödsberedningen (SOU 1996:90) bör alla eftergymnasialastudier samt vuxenstudier omfattas av ett enhetligt system, med sammatotalbelopp. Bidragsdelen bör, enligt utredningen, variera så att den förgrundläggande vuxenutbildning ska uppgå till av totalbeloppet, förgymnasial vuxenutbildning till av totalbeloppet och för eftergymnasialutbildning till av totalbeloppet. Ett variabelt takbelopp ska ersättaterminssystemet, så att takbeloppet för dem som ännu inte fyllt kommeratt uppgå till ca 10 terminers studietid, för att därefter sjunka. Avsikten ärattman, genom att amortera av studieskulden, ska ha möjlighet att återkommatill utbildning.Centerpartiet anser att studiestödsberedningen delvis missar målet. Omstudier på grund- och gymnasienivå endast berättigar till studiestöd,motverkas målet att arbetslösa ska komplettera sin utbildning för att stärkasin position på arbetsmarknaden. Det beror på att många arbetslösa i så fallråkar ut för en stor standardförsämring genom att övergå till studier medstudiemedel. Takbeloppet motverkar ambitionen att det ska vara möjligt attpåbörja en utbildning även senare i livet. Den möjlighet som takbeloppetinnebär att återkomma då delar av skulden amorterats av kan förväntas ihuvudsak komma de med lång tidigare utbildning och hög lön tillgodo.Studier för grundskole- ochgymnasiekompetensDet bör därför vara möjligt att komplettera sin utbildning såatt den motsvarar en grundläggande utbildning. I dagenssamhälle innebär detta att endast fullgjordgrundskoleutbildning inte räcker, utan att begreppet "grund-läggande utbildning" bör omfatta också avslutade kurser igymnasieskolans kärnämnen.En utbildningsgaranti bör därför införas, innebärande att den som uppfyllervillkoren för a-kassa ska ha rätt att komplettera sin utbildning upp tillgymnasieskolans kärnämnen med ersättning ur a-kassan. Detta innebär ocksåatt studiemedel inte kommer att vara nödvändigt för den huvudsakligagruppen vuxenstuderande på gymnasiet. För dem som, av olika anledning,skulle gynnas av att ta del av ordinarie studiemedel, bör möjligheten givetvisfinnas kvar.Livslångt lärande ochkompetenskontonOmvandlingstrycket inom alla sektorer är mycket stort.Genom detta ökar också kraven på ett livslångt lärande,genom bl.a. återkommande utbildning ochkompetensutveckling. tillkommer nyaarbetstillfällen med krav på höga kvalifikationer. Samtidigtförsvinner en lika stor del arbetstillfällen med enklarearbetsinnehåll. Tillskottet till arbetskraften av personer medny utbildning utgör . De flestakommer därför att behöva uppgradera sin kunskap ellerkomplettera sin utbildning under livet.Stora grupper kommer att omfattas av detta behov. Finansiering av detlivslånga lärandet är därför en nyckelfråga, som inte går att lösa inom detordinarie studiemedelssystemet då dess ramar skulle sprängas av belast-ningen.Centerpartiet har därför länge förordat ett nytt system för livslångt lärande,där både enskild, företag och stat måste ta ett ansvar. Anställda ochmedarbetare bör ha individuella kompetenskonton till vilket avsättningargörs genom att avstå från löneutrymme. Hon/han förfogar, inom vissa ramar,över denna del. Det gör det möjligt att också använda kompetenskontot förvidareutbildning bort från den bransch där man är aktiv. Givetvis fårkompetenskontot störst nytta om det används i samråd med arbetsgivarensavsättningar för kompetensutveckling.Ett nytt studiemedelssystemMed de utgångspunkter vi redogjort för och de principer somvi anser bör ligga till grund för ett nytt studiemedelssystemmenar vi att ett sådant bör utgå från att ansvaret förstudiefinansieringen ska vara delat mellan stat och individ.Studiemedlens totalbelopp bör därför utgöras av lika delarbidrag och lån.Stödets utformningBeloppPå grundval av de förslag som presenterats, både genomstudiestödsberedningen och CSN, bör det finnas utrymme attsänka totalbeloppet något från av ett basbelopp per årtill . Även om detta innebär att studenten för dagen harnågot mindre pengar så minskar skuldsättningenkraftigt och lägger grunden för en långsiktigt högre standard.Detta innebär att årsbeloppet kommer att uppgå till 59 940kronor, eller (9 månader), varav50 % (3 330) kronor är bidrag och lika mycket lån.I dag uppgår totalbeloppet till av ett basbelopp. Med sammaantagande om basbeloppet skulle totalbeloppet beräknas till 64 935kronor, eller . Av detta är , eller ,bidrag och resterande , eller , lån.TotalbeloppBidragLånDagens system7 2152 0055 210Studiestödsberedningen7 2192 8884 331Centerpartiet6 6603 3303 330Tabell: Totalbelopp, bidrag och lånPrövning av rätten till studiemedelEn förutsättning för att klara kostnaden för ett nyttstudiemedelssystem är att det i vissa avseenden görs någotmer restriktivt än dagens system.Prövningen av rätt till studiemedel bör i huvudsak utformas i enlighet medde principer CSN föreslagit, vilket innebär rätt till åtta terminers studiestödutan annan prövning av resultat och därefter en prövning som blir allt merrestriktiv. Vi tänker oss en prövning i tre steg:- Alla bör ges möjlighet att studera åtta terminer utan annan prövning änstudieresultat. Detta innebär normalt en avslutad magisterutbildning.Program som är längre än åtta terminer berättigar givetvis automatiskt tillstudiemedel .-- Prövning av ytterligare studietid utöver åtta terminer bör vara generös upptill tio terminer för att möjliggöra fördjupande och/eller breddande studier.-- Vidare prövning bör vara något mer restriktiv, men ska givetvis medgeutrymme för breddning/fördjupning för dem som gått långa program-utbildningar. För studier utöver tolv terminer bör särskilda skäl finnas.-Eventuellt resterande terminer upp till tolv terminers totalstudietid bör även i fortsättningen kunna användas för attfinansiera inledningen på en forskarutbildning.Prövningen av studieresultat bör förändras för att möjliggöra större flexi-bilitet förenat med en viss skärpning. En rimlig modell är den som tidigareföreslagits av . Detta innebär att en efter-släpning på upp till tio poäng accepteras under det första studieåret. För varjeår därefter tillåts ytterligare fem poängs eftersläpning.I samband med en proposition om ett nytt studiemedelssystem måste ocksåreglerna för utlandsstudier preciseras.LånedelenLånet är ett frivilligt komplement, som kan uppgå till 50 %av totalbeloppet, till det bidrag som beviljas i studiemedlen.Det administreras av CSN, vilket också bör vara fallet iett nytt studiemedelssystem. Som komplement tillstudielånet bör det finnas möjlighet att erhålla tilläggslån.Det finns uppenbara fördelar med att låta CSN administrera såväl bidragsom lån. För det första innebär konstruktionen att beviljande av lån ochbidrag sker gemensamt och genom samma myndighetsutövning. För detandra kan få banker möta CSN:s effektivitet genom den volym av studielånsom CSN administrerar. För det tredje innebär konstruktionen en garanti föralla studenters lika behandling och rättstrygghet. CSN kan också skriva avlån vid dödsfall, något som i en bank skulle kräva att man tecknade ensärskild livförsäkring.Den långsamma handläggning och de svårigheter att komma i kontakt medmyndigheten som förekommit är dock helt oacceptabla och har bidragit tillatt minska tilltron till studiemedelssystemet. CSN måste snart kommatillrätta med dessa problem och också ges tillräckliga administrativa resurserför att klara sitt åtagande.Det system som tillämpas med en reducering av räntan redan då dentas ut, och att räntan därmed inte är avdragsgill, har stora fördelar. Bl.a.innebär det att studielånen har en fördelningseffekt då höginkomsttagare intekan utnyttja avdraget till sitt fulla värde och att kostnaden avräntesubventionen därmed minskar.ÅterbetalningEn huvudtanke med ett förändrat studiemedelssystem är attgöra skuldbördan hanterlig. Den höjda bidragsdelen bördärför återspeglas i ett förändrat återbetalningssystem. Enligtvår uppfattning bör studieskulden betalas tillbaka genom ettmodifierat annuitetslånesystem, där återbetalningstakten ärlägre inledningsvis för att sedan accelerera. Det är rimligt attskuldbördan är sådan att lånet går att återbetala inom en 20-till . Återbetalningsperiodens längd ochutformningen av annuitetslånet bör göras upp genomöverenskommelser mellan låntagaren och CSN. Givetvismåste det dock finnas ett grundläggande regelverk föråterbetalning att återgå till i de fall en sådanöverenskommelse inte nås.De allra flesta bör klara av en sådan återbetalningstakt. Emellertid finnsskäl att sätta en övre gräns i relation till inkomsten för återbetalningarna avstudielånet, vilket också påverkar återbetalningstiden för lånet. De regler somfinns för avskrivning vid t.ex. dödsfall bör finnas kvar.Vad som ovan anförts om ett nytt studiemedelssystem bör ges regeringentill känna.FribeloppDå studiemedlen är avsedda för heltidsstudier måste de naturligtvis tillåta yrkesarbete studiemedel inte ges. Det finns därför i systemet etts.k. fribelopp, d.v.s. ett belopp studenten tillåts tjäna innanstudiemedlen börjar minska.Fribeloppet uppgår till för vårterminen och 30 940kronor för höstterminen, vilket motsvarar totalt av ett basbelopp perår. Kritik har riktats mot fribeloppet av två skäl; dels att det anses vara förlågt och dels att underliga effekter uppstår p.g.a. uppdelningen på terminerför dem som får hela lönen för ett sommarjobb under juli och augustimånader.Det bör vara möjligt att undvika en hög skuldsättning genom eget arbeteunder t.ex. sommarmånaderna eller någon helg. Detta görs möjligt genom etthöjt fribelopp. Det är också ytterligare motiverat genom den begränsadesänkning av totalbeloppet vi föreslår, vilket motsvarar någon dags helgjobb imånaden. Att avskaffa fribeloppet är knappast möjligt, eftersom många somstuderar på deltid vid sidan av ett arbete eller som avstår från att sökastudiemedel p.g.a. för hög inkomst skulle söka och beviljas studiemedel.En höjning av fribeloppet till två basbelopp är därför befogat, vilketmotsvarar (antaget basbelopp , 1999).De studenter som omfattas av uppdelningen på två terminer är ganska få,men drabbas ibland hårt av reglernas utformning. Systemet som sådantuppmuntrar till fusk, t.ex. att be arbetsgivare tidigarelägga eller senareläggautbetalningsdatum, vilket också bidrar till att det uppfattas som orättvist. Detbör därför vara möjligt att jämka mellan höst- och vårtermin då man studeratbåda terminerna.För inkomster ovanför fribeloppet bör reduceringstakten även fortsätt-ningsvis vara , fördelat lika på bidrags- och lånedelarna. Studiemedels-beredningens förslag om en ökad reduceringstakt till innebär enligt våruppfattning orimliga marginaleffekter.Vad som ovan anförts om fribeloppet bör ges regeringen till känna.Äldre studerandeGenom har många människor fått möjlighetatt skaffa sig den kunskap de tidigare gått miste om.Kunskapslyftet har varit framgångsrikt och mycketuppskattat. För många äldre studerande uppstår emellertidkomplikationer då de, efter avslutade gymnasiala studier, villgå vidare och påbörja en högskoleutbildning. Efter att hanekats studiebidrag p.g.a. "särskilda skäl" återstår för mångaatt gå tillbaka till arbetslöshet eller okvalificerade arbeten.Detta innebär en förlust för både individ och samhälle.För dem som påbörjar studier senare i livet bör möjligheterna att beviljasstudiemedel bli bättre. Inte minst jämställdhetsperspektivet är tungt vägandeför en sådan förändring; många av dem som påbörjar högskolestudier är kvinnor som tagit ansvar för familj och hem, oftasamtidigt som mannen i familjen gjort karriär. Det måste därför vara möjligtatt beviljas studiemedel också efter . måste naturligtvisolika avgränsningar göras, då långa utbildningar knappast kommer att varalönsamma, vare sig för individ eller samhälle. Vi föreslår därför en successivavtrappning av det antal terminer som man kan beviljas studiemedel efter 45års ålder.Vad som ovan anförts om äldre studerande bör ges regeringen till känna.Studiemedelssystemets ekonomi ochgenomförandeSammantaget innebär ett studiemedelssystem sompresenterats ovan att de direkta kostnaderna ökar med 3,8miljarder kronor. Genom den höga bidragsdelen minskardock lånevolymen så kraftigt att statens kostnader förräntesubventionen minskar med ca en miljard kronor.Genom de förändringar av antalet terminer, som vi föreslår, och merit-prövning jämte ytterligare några skärpningar vad avser t.ex. studieaktivitets-kontroll, kan ytterligare sparas inom systemet. Ett nyttstudiemedelssystem fordrar därför, fullt genomfört, ett tillskott på 2 miljarderkronor i statsbudgeten.Utöver de besparingar vi beskrivit så innebär nya regler för återbetalningav lånen att statens ansvar för avskrivningar av studielån vid ålderförsvinner. Det uppstår således med stor sannolikhet ytterligare besparingarjämfört med dagens system.Ett nytt studiemedelssystem bör genomföras i två steg, där det första stegetinnebär en höjd bidragsdel och höjt fribelopp och det andra innebär atthöjningen av bidragsdelen till fullföljs. Reformen bör inledas underinnevarande mandatperiod.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt studiemedelssystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fribeloppet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiemedel för äldre studerande.Stockholm den 20 oktober 1998Lennart ()()()()()()