mot · GM02MJ219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ219av m.fl. (c)En livskraftig jordbruksnäring1 InledningJordbruksnäringen och livsmedelsproduktionen är en mycket viktigresurs i det svenska samhället. Jordbruksmarken är grunden förproduktion av högkvalitativa livsmedel och bioråvaror. Dessutom harjordbruket en betydelsefull roll i övergången till ett alltmerkretsloppsanpassat samhälle. En livskraftig jordbruksnäring är enförutsättning för ett öppet och levande kulturlandskap.För att skall kunna behålla en levande jordbruksnäring med mångalivskraftiga jordbruksföretag krävs att de svenska bönderna kan konkurrerapå samma villkor som bönderna i andra EU-länder. arbetar medkraft för att ge bönder rättvisa konkurrensvillkor.Inriktningen på jordbrukspolitiken måste vara att trygga utvecklingen inomjordbruket och livsmedelsindustrin i . I motionen redovisar Center-partiet även vilka övergripande förändringar av EU:s gemensamma jord-brukspolitik som vi anser vara nödvändiga. Förändringar av stödsystem ochförenklingar måste ske för att underlätta en miljövänlig kvalitetsproduktion.Möjligheterna måste förbättras för det europeiska jordbruket att i störreomfattning delta i konkurrensen på världsmarknaden. Konsumenternasberättigade krav på bra mat och en produktion utan skadlig inverkan påmiljön måste respekteras i hela Europa.2 Svensk jordbruks- och livsmedelsnäringSvensk jordbruks- och livsmedelsnäring är en bransch med storaframtidsmöjligheter. Jordens minskande jordbruksarealer, den globalabefolkningsökningen och en allt högre efterfrågan på förnybara råvarorökar betydelsen av en livskraftig och ekologiskt hållbar jordbruksnäring iSverige.Även om antalet direkt sysselsatta inom jordbruket minskat kraftigt underde har livsmedelsnäringen som helhet en mycket storbetydelse för många människor och företagandet i . Totalt settgenererar livsmedelssektorn sysselsättning för 340 000 personer i Sverige.Det gör livsmedelsindustrin till den tredje största industrigrenen vad gällerantalet sysselsatta. Mätt i produktionsvärde är livsmedelsindustrin Sverigesnäst största industrigren.Den svenska jordbruksnäringen är en stor tillgång för . Det vore ensamhällsekonomisk förlustaffär att inte nyttja och bruka naturresurserna ijordbrukslandskapet. Dessutom är jordbruksnäringen en förutsättning förbevarandet av det öppna kulturlandskapet, vilket de flesta svenskar värderarmycket högt.Vad som ovan anförts om det svenska jordbrukets betydelse förlivsmedelsproduktion och för det öppna landskapet bör ges regeringen tillkänna.3 EU:s gemensamma jordbrukspolitik3.1 Agenda 2000Synen på jordbruket som en betydelsefull och nyttig näring måste prägladen svenska hållningen i diskussionerna om EU:s nuvarande ochframtida jordbrukspolitik.Centerpartiet har tidigare uttryckt kritik mot regeringen för att denlångtgående avregleringslinje som regeringen företräder är tämligenfrikopplad från de förslag som blir aktuella i förhandlingarna om Agenda2000. Den svenska linjen har till stora delar betraktats som en extremlinje,och vårt inflytande i förhandlingarna kan därmed komma att minimeras.Det står klart att kommissionens förslag i avgörande delar är ofördelaktigtför det svenska jordbruket. Bland annat föreslår kommissionen kraftiga stödtill odling av majsensilage, vilket inte kommer till del då vi avklimatskäl inte odlar majs. Den självklara målsättningen inför reformeringenav den gemensamma jordbrukspolitiken måste vara att svenska jordbrukareskall ges förutsättningar likvärdiga med dem som gäller för jordbrukare iandra EU-länder.Särskilt inom jordbrukspolitiken är det tydligt hur de olika medlems-länderna agerar utifrån sina nationella intressen för att optimera återbetal-ningarna från EU:s budget till det egna landet. Detta agerande kan beklagas,men är dock ett faktum. Finns ambitionen inom regeringen att ytterligareutveckla svensk jordbruksnäring och livsmedelsindustri måste agerandet i depågående förhandlingarna var mycket tydligt från svensk sida. Den svenskajordbruksnäringens intressen kommer i förhandlingarna inte att försvaras avnågon annan än företrädare. Regeringen måste ha insikten att deförhandlar för hela - inte bara för de intressen som kan finnas hosSocialdemokraterna och dess regering.Regeringens hantering av mjölkkvoterna är ett sent exempel på att densvenska regeringen går fram med drastiska förslag utan att ta några hänsyntill vilka konsekvenser det får för det svenska jordbruket, det öppnalandskapet och livsmedelskvaliteten i . Lönsamheten är redan idagmycket pressad för många mjölkproducenter. fanns det ca 15 700jordbruksföretag med mjölkkor i . Under de villkor som gällerberäknas att antalet kommer att ha minskat till mindreän 10 000.De prissänkningar på mjölk som planeras från sidakommer att få negativa konsekvenser. Den har,tillsammans med , och , lagt ett förslag till EUmed dubbelt så stora prissänkningar på mjölk som EU-kommissionenföreslagit. Detta kommer att ytterligare förvärra situationen. I stället för attarbeta med att stärka svensk livsmedelsindustri och svenskt jordbruks kon-kurrenskraft i har regeringen hittillsvarande agerande i stället varit enlinje som ytterligare förstärkt problemen för svenska mjölkproducenter.Förutom de direkta konsekvenserna av färre jordbruksföretagare skulle ensådan utveckling hota många jobb inom livsmedelsindustrin. Förslagetdrabbar främst skogs- och mellanbygder på sydsvenska höglandet, iBergslagen, samt hela norra . I dessa områden ärmjölkproduktion basen i jordbruket.Våren 1998 uppmanade regeringen att uppta diskussionermed företrädare för riksdagspartierna i syfte att förankra en svensk strategiinför de kommande förhandlingarna om Agenda 2000. Regeringen tillsatteockså en referensgrupp där samtliga riksdagspartier fanns representerade.Det är av största vikt att denna referensgrupp även blir en aktiv del i den nyaregeringens arbete under förhandlingarna om Agenda 2000. Vad som ovananförts om förhandlingarna med anledning av Agenda 2000 bör gesregeringen till känna.3.2 Förändringar på längre siktEn ny jordbrukspolitik måste grunda sig på insikten om att behoven avlivsmedel och andra nyttigheter från jordbruket ökar. Världensbefolkning kommer att fördubblas inom en inte alltför avlägsen framtid. Itakt med ökat välstånd kommer matvanorna att förändras. Konsumtionenav animalier ökar i hela världen. Eftersom animalieproduktionen kräverökad produktion av vegetabilier till foder kommer det totala behovet avproduktion att öka mångfalt.Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken måste förändras.Nuvarande mål är ålderstigna och motsägelsefulla. En ny jordbrukspolitikmåste bygga på en ökad marknadskontakt, på att jordbruket utnyttjas imiljöarbetet samt på att jordbrukarna ges ökad frihet och ökat ansvar. Detframtida europeiska jordbruket bör inriktas på:- uthållig bioproduktion,- konkurrenskraft på världsmarknaden,- kvalitetsproduktion för folkhälsa,- landsbygdsutveckling.3.2.1 Uthållig bioproduktionEn uthållig jordbruksproduktion måste, liksom all annan produktion, skeinom de ramar som naturen tillåter. Höga krav måste ställas på miljö ochdjurskydd. Djurskyddskraven skall utgå från djurens väl.Användningen av bekämpningsmedel skall göras mindre riskfylld. Defarligaste preparaten skall fasas ut genom beslut på EU-nivå. Inget land skalltvingas att godkänna preparat som redan förbjudits i det egna landet.Användningen av bioråvaror från jordbruket i industrin och förenergiproduktion skall stimuleras. En utveckling mot en hållbarbioproduktion kan bl.a. stimuleras genom utnyttjandet av ekonomiskastyrmedel. Det bör ske en samordning av användningen av miljöskatter inomEU för att öka effekten av åtgärderna, samt för att inte riskera snedvridandekonkurrensnackdelar.3.2.2 Konkurrenskraft på världsmarknadenEU:s jordbruk måste ta till vara möjligheterna att konkurrera påvärldsmarknaden. De nuvarande regleringarna riskerar att låsa in EU påsin egen marknad. Jordbruksnäringen i EU måste kunna konkurrera medUSA, och på den expanderande marknaden iSydostasien.Det är angeläget att () förhandlingarkan leda till en bättre och stabilare ordning på världsmarknaden. Dessafrågor kan inte endast överlämnas till marknadskrafterna och den globalaekonomin. EU måste i förhandlingarna driva hänsynen till andra viktigaaspekter som att maten skall vara säker och av hög kvalitet. Landsbygds-miljön och det öppna landskapet måste bevaras. Jordbruket måste även gesförutsättningar att förvalta det kulturella och sociala arvet på landsbygden.Den "europeiska modellen" måste försvaras.3.2.3 Kvalitetsproduktion för folkhälsaDet finns en mängd hälsorisker inom det europeiska jordbruket ochlivsmedelsproduktionen. Förutom den allvarliga BSE-krisen ärsalmonella och användningen av antibiotika problem som måste tas påstörre allvar. Det är nödvändigt att starta ett arbete med att minskaförekomsten av salmonella i hela EU. Här kan de svenska erfarenheternaoch kunskaperna inom näringen och myndigheterna vara till stor nytta.Användningen av antibiotika till djur i tillväxtsyfte är en tickande hälso-bomb. Det kommer allt fler exempel på att resistenta bakterier är på väg attbli en stor hälsofara. och undantag på området måsteförsvaras och omvandlas till norm för EU i stället för att vara undantag.Under senare tid har en åsiktsförskjutning till fördel för den svenska linjenskett inom EU. Strävan måste vara att den regelmässiga användningen avantibiotika och andra medicinska preparat i foder i tillväxtsyfte förbjudsinom EU.Användningen av genteknik ger många möjligheter, men finnsdet risker med den nya tekniken. Det är viktigt att konsumenter ochproducenter ges möjlighet att själva välja om de vill använda produkter somär genetiskt modifierade. Därför måste produkter som är genetiskt modifi-erade särhållas och märkas på ett tydligt sätt. Växter som är resistenta motbekämpningsmedel ska ej vara tillåtna. Försiktighetsprincipen måste tilläm-pas.3.2.4 LandsbygdsutvecklingJordbruksproduktionen är basen för en levande landsbygd och ett öppetlandskap. Ängar och hagmarker skapas inte genom bidrag ochregleringar utan genom produktiva jordbruksföretag.Utvecklingskraften och innovationsviljan är stark på landsbygden. Denskall stödjas genom att och EU satsar på infrastruktur, utbildnings-möjligheter och skatteregler som är förmånliga för landsbygden.Landsbygdens och jordbrukets möjligheter att knyta samman samhälletskretslopp måste tas till vara.4 Konkurrens på lika villkorEfter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrikunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Så ärinte fallet . Det svenska jordbrukets lönsamhet är för svag och måstestärkas. En stor del av ansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenskajordbruket ligger naturligtvis på näringen själv. är det viktigtatt påpeka att jordbruksnäringen är mycket beroende av politiska beslut.Utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) tillsattespå initiativ. Utredningen visar bland annat att den svenskabonden tvingas arbeta med betydligt högre kostnader i form av skatter ochavgifter än den danske och finske bonden. arbetar med kraft föratt intentionerna i Björks utredning skall fullföljas. Det innebär dels attsvensk jordbruksnäring måste ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkorjämfört med jordbruksnäringen i och , dels att jordbruks-företagen i skattehänseende likställs med inhemsk tillverkningsindustri.Detta har bland annat markerats i riksdagsmotion medanledning av regeringens ekonomiska vårproposition, våren 1998.I retoriken från regeringen, och inte minst från statsministern, har detunder sagts och skrivits mycket om jordbruket som enframtidsnäring med stora utvecklingsmöjligheter. Tyvärr har retoriken intemotsvarats av några direkta insatser från regeringens sida. har intenågra förslag med anledning av Björks utredning kommit från regeringen.Centerpartiet vill poängtera vikten av att det omgående tas beslut somstärker det svenska jordbrukets konkurrenskraft. harlönsamheten sjunkit drastiskt bl.a. inom den svenska svinproduktionen. Ominget görs för att förbättra situationen kommer många jordbruksföretagare atttvingas upphöra med sin verksamhet.I regeringsförklaringen från sägs: "Jordbruket skall gesvillkor som är likvärdiga med andra näringars." Om regeringens ambitionerstannar vid detta vore det en olycka för jordbruksnäringen och för det öppnaodlingslandskapet i . Jordbrukets problem är att konkurrensvillkorenmellan svenska bönder och bönder inom övriga EU-länder är så olika. FörCenterpartiet är det en självklarhet att jordbruket skall ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringars. Dessutom måste konkurrensvillkoren blilikvärdiga med konkurrentländernas villkor.Om statsministerns ord i regeringsförklaringen hade haft någon betydelseså hade budgetförslaget innehållit förslag om att ta bort elskatten förjordbruket, i likhet med vad som gäller för andra näringar. Dessutom hadedet i budgeten funnits förslag om att reducera skatten på eldningsolja till dennivå som gäller för annan industri. Några sådana förslag finns dock inte ibudgeten.I ekonomiskpolitiska motion (1998/99:Fi210) lägger vikonkreta och finansierade förslag om att avskaffa elskatten och minskaskatten på eldningsolja ned till vad som gäller för industrin. Dessutom läggervi förslag om att genomföra de övriga förslagen i Björks utredning. Detinnefattar bl.a. satsningar på forskning och utveckling samt exportfrämjandeinsatser. Vi anslår även medel som skall kompensera jordbruksföretagarnaför den i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten på diesel.Sammantaget innebär vårt förslag att jordbruksnäringen tillförs cirka1,för att förstärka dess internationella kon-kurrenskraft.Centerpartiets förslag med anledning av Björks utredning innebär:- Slopad elskatt för jordbruksföretag i likhet med vad som gäller förtillverkningsindustri.- Sänkt skatt på eldningsolja för jordbruksföretag till den nivå som gällerför tillverkningsindustri.- Satsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektorn under enfyraårsperiod.- Satsning på exportfrämjande åtgärder.- Satsning på program för gårdsbaserad livsmedelsförädling.- 5-årigt stödprogram för strukturomvandling av växthusodlingen.- Resurser för trädgårdsbranschens utveckling i 5 år.- Generell nedsättning av CO 2-skatten på olja för växthusuppvärmning(omfattar även grönfodertorkar).- Utöver detta avsätts även medel i budgeten för att tillse att svenskajordbruksföretagare kompenseras för att de betalar ett högre dieselpris änkollegerna i konkurrentländerna.5 EU-finansierade ersättningarUtnyttjandet av de direkt EU-finansierade utgifterna för arealersättning,djurbidrag, intervention och exportbidrag har minskat under de senasteåren. Regeringen gör bedömningen att utnyttjandet kommer att bli änmindre . Om regeringen förde en politik somstimulerade en positiv utveckling inom jordbruket skulle det också fåeffekter på utnyttjandenivån av de EU-finansierade stöden.Centerpartiet anser att regeringen måste ändra sitt agerande på dettaområde. I stället för att driva politik som är direkt negativ för ochsvenskt jordbruk borde regeringen, tillsammans med företrädare förjordbruksnäringen, lämna förslag till åtgärder som kan vidtagas för att ökautnyttjandet av de direkt EU-finansierade ersättningarna. Då dessaersättningar nu finns anser vi att de bör utnyttjas maximalt. Dessutompåverkar inte ett högre utnyttjande budgetbalansen då inkomsterna i form avbidrag från EU ökar i samma grad som utgifterna för utbetalda ersättningarökar.En positiv utveckling med fler och starkare jordbruksföretag ger i sin turförutsättningar för många nya jobb inom livsmedelsindustri och annanförädlingsverksamhet. Vad som ovan anförts om åtgärder för att ökautnyttjandet av de EU-finansierade ersättningarna bör ges regeringen tillkänna.Centerpartiet anser att regeringen bör undersöka möjligheterna attretroaktivt utbetala de medel som avsatts för arealstöd , men sominte utnyttjats. De icke utnyttjade medlen bör kunna fördelas på de redanbeviljade arealersättningarna.Även vad gäller de miljörelaterade stöden är det av största vikt att åtgärdervidtas för att utnyttja de medel som anslagits. anser att åtgärderbör vidtas så att delar av de icke utnyttjade EU-finansierade stöden kananvändas för att finansiera de övertecknade miljöersättningarna, som t.ex.kulturmiljöstödet.Den självklara utgångspunkten måste vara att skallutnyttja hela den framförhandlade miljöramen med EU. Därför ärCenterpartiet mycket kritiskt till att den utredning som skall utreda deframtida miljöprogrammen i direktiven givits uppdraget att som ett alternativutreda en neddragning av ramen med . Tvärtom bordedirektiv givits om att utreda ett alternativ med en höjd ram, utöveralternativet med oförändrad ram. Förutom att regeringen bortser frånjordbrukets betydelse i miljöarbetet sänder regeringens agerande fel signalerinför de kommande förhandlingarna inom EU om de framtida miljö-programramarna. Detta bör ges regeringen till känna.I dag sker en samlad utbetalning av EU-ersättningen . Dettamedför att en väsentlig del av jordbruksföretagarens intäkter koncentreras viss del av året. Detta kan medföra att den enskilde företagaren tvingaslåna till driften i avvaktan på att EU-ersättningen betalas ut. Centerpartietanser att regeringen i EU bör agera för att ändra dagens system så attutbetalningarna av EU-stödet kan ske vid fler än ett tillfälle . Dettabör ges regeringen till känna.6 SkördelägetDen kartläggning av skördesituationen som gjorts av Jordbruksverketvisar att skörd kommer att bli betydlig sämre än normalt. Delokala variationerna är stora. Orsaken till det dåliga skörderesultatet ärden regniga sommaren.Delar av skörden kommer att förbli obärgad. Av spannmålsskörden rör detsig om . Det dåliga vädret gör även att det blir särskiltkostsamt att ta hand om skörden på grund av höga vattenhalter. Tillsammansmed den dåliga kvaliteten kommer de att försämra lönsamheten för det redanhårt pressade svenska jordbruket.Att skörden varierar är en självklarhet för varje jordbrukare.Årets skörd riskerar dock att för vissa enskilda jordbrukare bli så dålig attstaten måste ta ett ekonomiskt ansvar för de värst utsatta. Det är avgörandeatt ett sådant beslut skyndsamt tas av regeringen. Detta bör ges regeringen tillkänna.7 Måttbestämmelser för djurstallarÄven utgång finns det möjligheter att godta mindreavvikelser från måttbestämmelserna vad gäller båspallmått i enskilda fall.Jordbruksverket kan också ge tillstånd till individuella tidsbegränsadebestämmelser. Kommunernas djurskyddsinspektörer, som känner till ochser förhållandena på platsen, skall göra helhetsbedömningar vid sinainspektioner. Enligt skall djurmiljön i sin helhet,stallhygien, djurantal och en rad andra faktorer avgöra om en eventuellavvikelse från utrymmesreglerna för djuren kan godtas.Tyvärr tillämpas regeringens anvisningar inte på det sätt som är avsett. Iflera fall gör myndigheten inte den helhetsbedömning av djurmiljön somjordbruksdepartementet eftersträvar. Detta bör ges regeringen till känna.8 Enklare reglerDen svenska administrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitikmåste vara utformad så att den medverkar till att uppfylla EU:s ochSveriges mål om ett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologiskmångfald, bibehållet kulturlandskap och regional utveckling. Det är avnationellt intresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbruk kanfå det stöd som det är berättigat till. Administrationen ska inte orsakaonödiga kostnader, vare sig internt eller externt hos t.ex. jordbrukarna.Enkelhet måste vara målet i utformningen av administrationen.Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationenav den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser,och . Dessutom har Riksantikvarieämbetetoch visst ansvar för dessa frågor.De krångliga regler och omfattande blankettsystem som måstehanteras för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden medför attSveriges jordbrukare inte fullt ut utnyttjar de gemensamma medel som finnsatt tillgå från EU.Regeringen har tillsatt flera utredningar med uppgift att se överorganisationen av jordbruksadministrationen. Syftet med detta är att finna enså kostnadseffektiv lösning som möjligt när det gäller hanteringen av EU-stöden. har utredningarna inte lett till några förbättringar.Centerpartiet har ställt krav på att samarbetet mellan aktuella myndigheteroch jordbruksnäringen måste förbättras för att undvika krångliga system somförsvårar för den enskilde jordbruksföretagaren. Det är dessutom angelägetatt den enskilde jordbrukaren kan vända sig till en myndighet i alla ärendensom rör EU:s jordbruksstöd och det är naturligt att detta sker på regionalnivå, så nära jordbrukaren som möjligt.Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gällersmåskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter förbl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utvecklinginom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas.Vad som ovan anförts om enklare regler bör ges regeringen till känna.Det finns ett stort behov av enklare regler för alla mindre företag.Centerpartiet har i en särskild motion (1998/99:N238) lämnat förslag på enrad förenklingar för att underlätta för de små och medelstora företagensutveckling.9 KunskapsförsörjningSveriges möjligheter att på ett hållbart sätt utnyttja jordens och skogensresurser är beroende av en hög nivå på forskning och utveckling inom detområdet. Detta är ett ansvar för såväl näringen som för staten.Centerpartiet anser, i likhet med vad som framförts i utredningen för (SOU 1997:167) att staten måste ökaanslagen till forskning och utveckling inom jordbruksnäringen ochlivsmedelsindustrin. Syftet är att stärka näringens konkurrenskraft genomatt bland annat förstärka vidareförädlingen. vill även betonavikten av att initiativ tas för att öka EU:s insatser och medfinansieringinom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Vid en internationelljämförelse satsas små resurser på den tillämpade forskningen inomjordbruks- och livsmedelsnäringen i . förordar enöversyn av den tillämpade forskningen inom området för att göra detmöjligt att bedöma vilka satsningar som bör genomföras.Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse, både inom livsmedels-produktion, energiframställning och som industriråvara. anseratt det är av största betydelse att det satsas stora resurser på forskning ochutveckling inom detta område för att utnyttja de goda förutsättningarna förproduktion och vidareförädling av bioråvaror som finns i Sverige.Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom området.Förutsättningarna är goda för många nya arbetstillfällen. Vad som ovananförts om kunskapsförsörjning bör ges regeringen till känna.10 NaturbruksgymnasierUnder senare år har allt färre av de studerande vidnaturbruksgymnasierna valt utbildningar med jordbruksinriktning. Dettakan i förlängningen leda till problem med nyrekrytering inom jordbruketoch dessutom försvåra möjligheterna att anställa kompetent personalinom näringen. För att vända den negativa utvecklingen är det viktigt attinställningen till jordbruksföretagande förändras. Både näringen ochsamhället i övrigt har ett ansvar att beskriva de framtidsmöjligheter somfinns inom de biobaserade näringarna. finns en tendens att alltförmycket fokuseras på de problem och svårigheter som näringen idagbelastas av. En förutsättning för att fler skall satsa på ett jobb inomjordbruksnäringen är att det bedrivs en långsiktig jordbrukspolitik somsyftar till att utveckla, inte avveckla, näringen. Detta bör ges regeringentill känna.11 KonkurrenslagenKooperationen spelar en viktig roll för svensk jordbruksnäring. Detgäller både inom råvaru- och förädlingsleden.