ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sf209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf209av ()Avgiftshandläggningen vid vård inom EUSom EU-medborgare har man rätt till akut sjukvård påsamma villkor som gäller för medborgare i det land manvistas i. För att direkt komma i åtnjutande av denna rättighethar EU:s medlemsstater bestämt att man vid vårdtillfället idet land man besöker måste kunna visa upp blankett E111.Det räcker alltså inte att genom pass eller annan ID-handlingkunna styrka att man är medborgare i unionen.För många ställer detta till stora problem. Det är vanligt att intyget glöms.En tysk ungdom som t.ex. besöker en vårdcentral i län för en akutsjukdom måste då betala kontant. För många innebär detta attreskassan spräcks och semestern förfelas. Enligt artikel 34 i förordningen(EEG) nr 574/72 kan man få ersättning för sina utlägg i efterhand. Detta ärdock inte säkert och till föga tröst i det aktuella ögonblicket.Intyget är dessutom ytterst arbetskrävande för . Intygenskall både stämplas och skrivas på för hand av personalen. Enbartförsäkringskassans kundtjänst i utfärdar mer än 60.000 intyg vartår samt mottar klagomål från alla de som rest utan att förse sig medintyg E111.Denna intygshantering måste anses vara ett praktexempel på sådan onödigEU-byråkrati som gör att EU-medborgarna reagerar negativt på i grunden brabeslut. Det borde räcka med att man kan legitimera sig som EU-medborgarevid det aktuella akuta vårdbesöket för att man skall omfattas av sammavillkor som gäller i det land man besöker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förenklade betalningsrutiner vid akut vård för EU-medborgare.Stockholm den 23 oktober 1998Leif ()
mot · GM02Sf210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf210av ()Sjukpenninggrundande inkomstVid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst för egnaföretagare förekommer stor orättvisa mellan olikaföretagsformer.När man startar en enskild firma kan man dels bestämma hur länge ettuppbyggnadsskede kan vara aktuellt. Upp till är inte ovanligt. Undersamma tid kan den fysiska personen redovisa underskott av närings-verksamhet men ändå ha en sjukpenninggrundande inkomst. Denna sjuk-penninggrundande inkomst kan då fastställas med utgångspunkt från vad denfysiska personen skulle haft som anställd (uppgifter kan hämtas av defackliga organisationerna). kan också bestämma att deninkomst den fysiska personen haft före företagsstarten kvarstår.Samma regler gäller för den som startar ett handelsbolag.Men om en person startar ett aktiebolag gäller reglerna så att densjukpenninggrundande inkomsten ska baseras på löneuttag från aktiebolaget.Det är här som orättvisan uppstår. Det är nämligen precis som när manstartar en enskild firma. I ett uppbyggnadsskede är det oftast mycket svårt taut någon lön och därmed blir den sjukpenninggrundande inkomsten nollkronor. Samma regler borde gälla oavsett företagsform.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för rättvisare regler för företagare vad gällersjukpenninggrundande inkomst.Stockholm den 23 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Sf211 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf211av m.fl. (v)Sjukersättning vid korttidsanställningBakgrundÖver 400 000 människor arbetar i tillfälliga anställningar ochöver 80 000 i s.k. dag-för-dag-anställningar. Merparten ibåda grupperna är kvinnor. Med dagens regler har mångatillfälligt anställda inte fått någon ersättning vid sjukdom.Dagens system omfattar inte alla, varför man kan konstateraatt sjuklönelagen inte är heltäckande. Vi har helt enkelt inteen generell sjukförsäkring.Om man inte har någon avtalad anställningstid, utan arbetar de dagar detfinns arbete finns inga klara regler om vem som ska betala sjukförsäkring. Ivissa fall får den sjuke varken sjuklön eller sjukpenning. Tvister kan uppståmellan arbetsgivaren och om vem som är betalnings-skyldig och den enskilde kommer lätt i kläm.Problematiken med korttidsanställningar har behandlats i utredningen. Utredningens förslag innebär förbättringar jämförtmed nuvarande situation. De som varit helt utan ersättning kan medett system liknande det som presenteras i utredningen i vart fall få enersättning, om än låg.Vänsterpartiets förslagDå antalet korttidsanställda ökat anser detangeläget att sjuklönelagen och lagen om allmän försäkringses över. Syftet skall vara att så långt möjligt elimineraskillnader i ersättningsstorlek mellan korttidsanställda ochfast anställda. Avsikten är att ge en stor grupp människor påarbetsmarknaden en bättre trygghet vid sjukdom.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av lagen om allmänförsäkring enligt vad i motionen anförts om korttidsanställdas trygghet vidsjukdom.Stockholm den 21 oktober 1998Ulla ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Sf212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf212av m.fl. (v)Försäkringskassornas arbetsbelastningFörsäkringskassorna administrerar en stor och viktig del avvår välfärd. har de fått kännas vid kraftigabesparingar. Det innebär att allt fler ärenden skall hanterasav allt färre handläggare.I takt med att många människor fått sämre privatekonomi ökar också oronför hur de sociala trygghetssystemen fungerar i olika livssituationer.Frågorna från allmänheten ökar, likaså handläggningstiderna. Det ställs i daghårda krav på försäkringskassorna att kunna ge korrekt information ochkorrekt ersättning i rimlig tid. I många fall har handläggningstiderna ökat.Försäkringskassorna, och även , står inför två storauppgifter . Det gäller dels dataomställningen inför ,dels det nya pensionssystemet. I årets budgetproposition har regeringen gettytterligare ekonomiskt stöd för att möta den hårda arbetsbelastning somväntar. ser det som positivt, trots att det är svårt att inulägetavgöra om tillskottet är tillräckligt.En del av den stora arbetsbelastning som man har ute på försäkrings-kassorna har sin grund i en lång rad regeländringar som gjorts de senasteåren. I flera fall har också tiden mellan det att beslut fattats i riksdagenframtill ikraftträdandet varit alldeles för kort. Det har fått till följd attförsäkringskassorna inte getts tillräckligt utrymme för inlärning av nyaarbetsuppgifter och för utbildning. Att i det läget ge god service åt med-borgarna har varit mycket svårt. Den enskildes rättssäkerhet kan komma ifara.Mot bakgrund av en förväntad ökning av arbetsbelastningen som beskrivitsovan bör, om möjligt, regeländringar göras sparsamt kommande år. fattar beslut i den typen av frågor, skall väl tilltagen tid löpamellan beslut och ikraftträdande.Målsättningen, att välfärdsfrågorna skall kunna utvecklas ochförbättras för den enskildes trygghet och rättssäkerhet, får dock inteåsidosättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäkringskassornas arbetsbelastning relaterat till den enskildestrygghet och rättssäkerhet.Stockholm den 21 oktober 1998Ulla ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GM02Sf215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf215av ()Redovisning av arbetsgivaravgifterHöga och svårgenomskådade skatter på arbete är ett storthinder för att få en fungerande arbetsmarknad. Socialaavgifter som betalas i klump av arbetsgivaren och som interedovisas till den enskilde löntagaren utgör en stor del avproblemet. Skillnaden mellan den bruttolön som betalas avarbetsgivaren och den nettolön och förmåner den anställdeeller uppdragstagaren får ut är svår att förstå. För att få enbättre fungerande arbetsmarknad och fler jobb måstearbetsgivaravgifterna redovisas bättre till den anställde bådei egenskap av förmånstagare och skattebetalare.Arbetsgivaravgifterna avser både avgifter relaterade till förmåner och renskatt. Så länge varken skattedel eller avgiftsdel redovisas till den anställdeärdet givetvis svårt att veta vilka förmåner han eller hon har rätt till. Dettaförvärras av att sociala avgifter som avser avtalade förmåner dessutom bakasihop med avgifterna enligt lag. Ett exempel på detta är att timanställda ikommuner och landsting som arbetat för få timmar sällan eller aldrig har fåttveta att de inte kommer att få någon avtalspension.Arbetsgivaravgifterna fungerar i praktiken som en dold skatt på arbete. Deär en broms för att få välbehövliga arbetsuppgifter utförda och för välbe-hövliga nya jobb. Effekten blir särskilt tydlig för arbeten och uppgifter inomtjänstesektorn vilket kan illustreras av följande exempel. En egenföretagaresom vill få sina fönster tvättade och betalar efter skatt till enfönsterputsare måste av sina kunder få in plus ersättning föromkostnader. Det blir mycket svårt för fönsterputsaren att få jobb. Det somhänder i stället är att fönstren förblir oputsade, att man putsar själv ellerattfönstren putsas av "obeskattad" arbetskraft. En sådan obeskattad arbetskraftkan i bästa fall vara de egna barnen eller deras kamrater men är i många fallsvart arbetskraft. Skatter och avgifter som är dåligt förstådda blir inteaccepterade och bidrar till att fler jobbar svart.Den stora och dåligt förstådda differensen mellan netto- och bruttolön gördet svårt att genom höjd lön uppmuntra till utbildning eller locka fler tillbristyrken.Hos många stora arbetsgivare med många anställda, till exempelkommuner och landsting, betalas arbetsgivaravgiften i klump. På en av-delning eller en annan avgränsad arbetsplats blir det svårt att få begrepp omhur mycket det kostar att ha anställda. Det blir svårt att jämföra alternativ.För att göra bruttolönen tydlig och motverka arbetsgivaravgiftens effektersom dold skatt på arbete föreslår jag att de statliga arbetsgivaravgifternaskalldebiteras och redovisas direkt hos den enskilde löntagaren som skatten ochavgiften avser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning och debitering av arbetsgivaravgifter.Stockholm den 27 oktober 1998Anna Lilliehöök (m)
mot · GM02Sf217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf217av ()ATP-pensionernas utvecklingAP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter somerläggs för att finansiera försäkringen för tilläggspensionen.Målet för fondförvaltningen, som är angivet i lag, är att i ettlångsiktigt perspektiv maximera avkastningen påtillgångarna som ett krav på tillfredsställanderiskspridning tillgodoses.Marknadsvärdet på AP-fondens samlade fondkapital var vid 1997 årsutgång . Fondens marknadsvärderade resultat för år1997 uppgick till , vilket motsvarar en avkastning av det genomsnittliga fondkapitalet. Den reala avkastningen för desamlade tillgångarna inom AP-fonden var till följd av fortsatt låg inflation6,9 procent.AP-fondstyrelserna förvaltar tillsammans en mycket stor tillgångsmassa.Det är därför viktigt att noggrant följa upp och utvärdera förvaltningen, bådevad beträffar uppnådd avkastning och tagna risker. En ineffektivt sköttförvaltning kan medföra stora kostnader. Om avkastningen på 700 miljarderkronor blir lägre än vad somkunde ha erhållits innebär detta en "förlust" på omkring 35 miljarder kronor.Det är således av mycket stor vikt att förvaltningen sköts på ett skickligt ocheffektivt vis.Regeringen har efterlyst tydligare målbeskrivningar för fondstyrelsernasverksamhet. Det övergripande långsiktiga målet, att upprätthålla realvärdetpå fondens tillgångar, måste kompletteras med bl.a. avkastningsmål för varjetillgångsslag. Detta är ur många aspekter ett rimligt krav.Den av beslutade ålderspensionsreformen berör i fleraavseenden AP-fondens framtida roll och utveckling. Den innebär bland annaten kraftig finansiell förstärkning av AP-fonden som motsvaras av enförsvagning av statsbudgeten. Mot denna bakgrund har det föreslagits att detskall ske en överföring av medel från AP-fonden till staten. Det är rimligt attde beräkningar som skall ligga till grund för denna överföring tar hänsyn tillatt ATP-pensionerna genom indexberäkningarnas utformningutvecklats långsammare än vad pensionärerna haft anledning att förvänta sig.Ett sätt, med vissa likheter med de privata pensionsförsäkringarnasöverskottsprincip, skulle kunna vara att, om AP-fondens faktiska avkastningunder en viss fastställd period överstiger det uppställda målet, låta delar avdetta överskott tillföras de utgående pensionerna. Underlaget för en sådan,tillfällig uppräkning bör kunna framgå av de beräkningar som görs av värde-uppräkningen av pensionsrätterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ATP-pensionernas utveckling.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()Gotab, 1998
mot · GM02Sf218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf218av Carlinge Wisberg m.fl. (v)Lagen om sjuklönBakgrundRegeringen föreslår i budgetpropositionen (1998/99:1)förändringar i lagen om sjuklön. Förslaget innebär attparagraf 12 (Lag 1991:1047) skall få en ändrad lydelse. Detkommer att innebära att företag med 50 eller färre anställdaskall undantagas från det obligatoriska uppgiftslämnandet tillRFV om sjukdomsfall som har givit arbetstagaren rätt tillsjuklön hos arbetsgivaren.Uppgiftsskyldigheten infördes i samband med att den s.k. sjuklöneperio-den infördes . Avsikten var, och den tycker vi fortfarandeär riktig, att försäkringskassornas sjukhistorik även skulle omfatta de kortasjukdomsfallen, vilket man då ansåg hade betydelse för upprättandet av enheltäckande statistik.Enligt propositionen har inte den hittillsvarande rapporteringen fungerat påett tillfredsställande sätt. Rapporteringsbenägenheten har varit otillräcklig,speciellt bland de små företagen.Sjuk- och arbetsskadekommittén har också presenterat två alternativaförslag om detta. Det första är ett förslag om en förbättring av dagens systemoch det andra är ett förslag som har utarbetats av ochsom innebär en kombination av dagens system och ett urvalssystem.Regeringens nu lagda förslag innebär att företag med 50 eller fler anställdaskulle leva vidare med det gamla rapportsystemet medan företag med färreän 50 anställda skulle omfattas av det så kallade urvalssystemet.Vänsterpartiets synpunkterVi menar att det skulle vara ytterst försvårande att kunnaföra en aktiv politik inom området om man på det föreslagnasättet minskar möjligheterna till en i vart fall någorlundarelevant statistik över den faktiska sjukdomssituationen.Det skulle sannolikt innebära att man fick en bristfällig bild över en mängdarbetsplatser inom t.ex. handels- och restaurangbranschen, områden somgenererar bl.a. belastningsskador. Vi vet att exempelvis belastningsskadorförr eller senare leder till längre sjukskrivningar, eventuella rehabiliterings-insatser och kanske också sjukpensioneringar. Sammantaget leder detta ökad samhällskostnad.För att motverka en sådan utveckling vore det därför bättre att försökaförfina och förenkla dagens system så att det blir smidigare och enklare sam-tidigt som man får en tillfredsställande statistik över de korta sjukskrivning-arna. Statistiken måste enligt vårt resonemang kunna bilda ett bra underlagför framtida beslut.Av den anledningen anser att det är bättre att genom enöversyn försöka åstadkomma en rationellare hantering av dagens systemäven för de mindre företagen, än att genomföra den föreslagna lagstiftningen.Vänsterpartiet avslår därför regeringens förslag till ändring i lagen. Vad somovan anförts om en översyn bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen om sjuklön ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av dagens system.Stockholm den 22 oktober 1998Carlinge Wisberg (v)()()()()()Per ()()
mot · GM02Sf222 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf222av och ()Pensioner från ett annat EU-landNär invaliditets- eller ålderspension betalas ut i ett annat landfår den enskilde pensionstagaren stå för bådevalutaförändringar och för post- och bankavgifter. Dettainnebär en sänkt pension som RSV uppskattar kostarpensionären varje gång pensionenutkvitteras.Som exempel får en person, som är född i och har bott där sinaförsta och sen flyttat till , 14/40 av den finskafolkpensionensamt avtalspension av arbete i . Denna pension är ett välkommettillägg för de pensionärer som invandrade till från länder som ärmedlemmar i . Många hade tungt industriarbete och fick arbetsskador ochi många fall förtidspension med livränta i . För personer som harförtidspension med livränta och också får pension från ett annat EU-landreduceras livräntan motsvarande pensionens storlek. Detta är naturligtvisriktigt eftersom livräntan ersätter den inkomstförlust som man gjort på grundav arbetsskadan. För pensionärer som har sådan livränta och pension från ettannat land medför detta tyvärr extra kostnader på grund av att det land sombetalar ut pensionen tar ut en expeditionsavgift. Bankerna i tar sedanut växlingsavgift.När räknar ner livräntan med schablon av valuta-kursen innebär det också en kostnad. Detta förhållande kan rättas till genomen skattereduktion för de kostnader som pensionären haft eller att justerar pensionen med hänsyn till dessa kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensioner från ett annat EU-land.Stockholm den 23 oktober 1998Nils-Erik ()()
mot · GM02Sf223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf223av ()SocialförsäkringsnämndernaFörsäkringskassorna har som bekant ett folkligt ursprung iförsäkringskasserörelsen. När ansvaret för sjukpenning ochockså viss finansiering av sjukvård överfördes till staten vidmitten av fick den statliga myndighetenRiksförsäkringsverket och dess decentraliserade organisationen något ovanlig utformning. Av pietet önskade sannoliktSocialdemokraterna som stod bakom reformen att i vissutsträckning bevara folkrörelseanknytningen. Det skeddegenom att försäkringskassorna var självständiga gentemotRFV och hade egna styrelser. Det folkliga inflytandet skulleockså komma till synes i bl.a. de tidigarepensionsnämnderna, numera socialförsäkringsnämnderna.Verksamheten inom försäkringskassorna har på precis samma sätt sominom skatteförvaltningen ändrats radikalt sedan de första decennierna efterandra världskriget. var det väsentligt att få in förtroendemän ibeslutsprocessen. De hade nämligen lokal anknytning och framförallt lokalakunskaper om olika förhållanden som kunde var av värde att beakta både närdet gällde taxeringar på skattesidan och när det gällde frågor omförtidspensioneringar etc. på försäkringssidan. Kommunsammanslagningar,en ökad befolkningsrörlighet till större orter, ny teknik etc har dels lett tillbetydligt mindre lokala kunskaper med bäring på försäkringsbesluten, delstill en helt annan beslutsteknik som bygger på tjänstemannabeslut. Av ihuvudsak nostalgiska skäl har exempelvis avskaffandet av socialförsäkrings-nämnderna med dess förtroendemannainflytande avvisats. Men i längden kaninte den gamla folkrörelsetanken leva kvar. Anakronistiska element i enmodern socialförsäkringsadministration kan skada organisationens och ocksåfolkstyrelsens legitimitet.Att ta bort socialförsäkringsnämnderna skulle leda till vissa minskningarav kostnaderna för socialförsäkringsadministrationen. Dessa medel skullelämpligen kunna användas för de eventuella förstärkningar som kassorna kanbehöva.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av socialförsäkringsnämnder.Stockholm den 25 oktober 1998Margit ()
mot · GM02Sf230 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf230av m.fl. (m)UnderhållsstödetUnderhållstödetNär införandet av underhållsstödet behandlades, varnades föratt underhållsstödets beräkning på inkomsterskulle kunna skapa betydande problem för debetalningsansvariga. Väsentligt sänkta inkomster t.ex. genomarbetslöshet kan leda till oförmåga att erlägga det fastställdabeloppet . Antalet bidragsgivare med skulder har ocksåvisat sig vara stort. hade ärenden gällandeca 44.000 personer överlämnats till kronofogden. Dennagrupp har ökat , vilket framgår av proposition1998/99:1 utgiftsområde 9 s. 23.Här anges att det kan finnas flera förklaringar till detta. En hänger sammanmed övergången från enskilda mål till allmänna, vilket innebär attindrivningsförordningen gäller. De nya reglerna innebär att det inte längrefinns utrymme för individuella bedömningar av omanstånd med betalning av skuld.En annan faktor som ökat betalningssvårigheterna är att bidragsbeloppet -som redan framhållits - fastställs på inkomster. De senaste årenshöga, bestående arbetslöshet har successivt ökat problemen. Riksdagenuttalade också vid föregående att regeringen bör till åter-komma med förslag till ändrade regler för inkomstprövning i underhålls-stödet och ansåg att lösningen fanns i ett system som bygger på principerhämtade från studiemedelssystemet. Här erhåller den betalningsskyldige an-stånd, dvs. amorteringen av studielånet förskjuts framåt i tiden beroende påinkomsternas höjd.I propositionen anför regeringen en rad svårigheter för att införa ettliknande system inom underhållsstödet.Tröskeleffekter kan uppkomma. En bidragsskyldig som får jämkningunder på grund av tillfälligt låg inkomst kommer att gynnas dubbelt,eftersom samma inkomster kommer att ligga till grund för återbetalnings-skyldigheten senare.Preliminära inkomster är osäkrare än taxerade inkomster och administra-tiva problem kan uppkomma, bl.a. måste ADB-systemen anpassas.Mot detta kan anföras att många av de personer som hamnar för indrivninghos kronofogden hamnar i långsiktiga sociala problem, därför att de inte fåren reell chans att reda upp sina alltmer förvärrade ekonomiska problem. Iklartext betyder detta att staten i hög grad bidrar till att öka den ekonomiskautslagningen av personer i yrkesaktiv ålder. Detta är en dyrbar politik.Möjligheterna till anstånd måste finnas om en persons inkomster minskatmed eller mer jämfört med inkomster. Eftersom ensådan regel avser anstånd, kan återbetalningen ske snabbt, eftersomberäkningen av underhållsstödet på inkomster bidrar till attskapa ett amorteringsutrymme. Problem med ADB-rutiner uppkommersäkerligen, men kan inte motivera att inget görs för att hindra denekonomiska utslagning som underhållsstödets regler i många fall skapar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underhållsstödet.Stockholm den 26 oktober 1998Margit ()()()()()()()()