ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T905 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T905av ()Öresundsförbindelsens bilavgifterNär godkände det avtal som tecknats mellanSverige och om en fast förbindelse över , tog manockså ställning till den paragraf i avtalet där det slogs fast att vägledandeför vilka avgifter man skulle ta ut av de bilar som använde förbindelsenskulle vara de priser som gällde i färjetrafiken mellan ochHelsingör. Man utgick då från en avgift på perpersonbil prisnivå och ett beräknat antal bilar på 8 000-10 000år 2000.De svenska och danska järnvägsbolagen skall enligt avtalet betala en årligavgift på endast för att trafikera Öre-sundsförbindelsen. Avgiften är satt så lågt, i förhållande till investeringen,för att ge kollektivtrafiken goda konkurrensvillkor. Varken den danska ellerden har signalerat att man vill ändra avtalet.Det är Öresundskonsortiet, som ägs till lika delar av svenska och danskastaten, som fastställer förbindelsens avgifter och de väntas vara klara underår 1999, ungefär innan förbindelsen öppnar. Avgifterna skallgodkännas av de två staterna.Den fortsatta utvecklingen av kommer att bli mycketavhängig av hur transportströmmarna utvecklas. Den förväntade storatrafikökningen mellan och när förbindelsen öppnarberäknas endast till en mindre del bero på att den trafik som utnyttjarfärjeförbindelsen flyttar över till den nyaförbindelsen. Man kan dock tänka sig att en onödigt stor del av trafikanternabyter resemönster, t.ex. om prissättningen på den fasta förbindelsen märkbartavviker från den som förutsattes i avtalet. Därmed ökar risken för även andranegativa effekter, sämre turtäthet och höjda biljettpriser på färjorna ochminskat ekonomiskt, socialt och kulturellt utbyte över norra del.En sådan utveckling skulle medföra att hela Skåne-Själlandregionen råkar iobalans och att de positiva effekterna av den fasta förbindelsen koncentrerastill endast ett mindre område.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de i avtalet om den fasta förbindelsen över angivnaprisnivåerna inte frångås utan att avtalet ändras.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02T907 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T907av ()Tillgänglig kollektivtrafikMänniskor med funktionshinder har mycket svårt att användakollektivtrafiken i . Orsakerna är att både fordon och terminalerär otillgängliga. Funktionshindrade kan inte heller ta delav information som är nödvändig för resan, när tidtabellerna inte ärläsbara för synskadade, när hållplatser inte ropas ut, när skyltningenkräver både god syn och att man förstår att tyda den. Dessutom saknasofta vissa led i transportkedjan vilket omöjliggör kollektivt resande förmånga människor.Det har i under bedrivits arbete för att öka den fysiskatillgängligheten i det kollektiva resandet. I viss mån kan man säga att detfunnits bra och framåtsyftande lagstiftning på området. Tyvärr har den inteföljts och bara begränsade förbättringar av tillgängligheten har uppnåtts.Riksdagen har därför avsatt till statsbidrag åttrafikhuvudmän för att förbättra tillgängligheten. Regeringen anser ibudgetpropositionen, utgiftsområde 22 sidan 15, att det är för tidigt att draslutsatser av den satsningen. Ändå är regeringen medveten om att efterfråganpå det nämnda statsbidraget varit ytterst begränsad.Om regeringen menar allvar med vad som sades i regeringsförklaringenom att öka tillgängligheten i samhället för alla samhällets medborgare, såbehövs mer aktiva åtgärder. Resultatet av det särskilda statsbidraget behöverföljas kontinuerligt och aktivt. behöver regeringen förberedaåtgärder för att försäkra sig om att trafikhuvudmännen blir mer aktiva i sittarbete för att öka möjligheten för alla att kunna resa med kollektivafärdmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kollektivtrafiken görs tillgänglig för alla, inklusivefunktionshindrade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att insatser med anledning av det särskilda statsbidraget för attförbättra kollektivtrafikens tillgänglighet aktivt följs upp.Stockholm den 28 oktober 1998Margareta ()
mot · GM02T908 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T908av m.fl. (s)järnvägsanslutningarMed inleds en process mot en nära integrering av Malmö-och Köpenhamnsregionerna. Detta skapar förutsättningar för en positivutveckling i hela . öppnar ocksåmöjligheter till en kraftfull satsning på järnvägstrafiken.Öresundsbron kräver en väl utbyggd infrastruktur i övrigt. Det är viktigt attbygga upp ett trafiksystem som bygger på en helhetssyn, där olika trafikslagförstärker och kompletterar varandra. Ett omfattande utvecklings- ochplaneringsarbete har bedrivits på ömse sidor om sundet, i syfte att åstad-komma trafiklösningar som är snabba, säkra och miljömässigt goda. Siktet ärinställt på att kraftigt öka kollektivtrafikresandet och det är därvid denspårbundna kollektivtrafiken som är av störst intresse. En högre kvalité påkollektivtrafikssystemet i och skapar bättre förutsättningarför ökat resande mellan olika delar av Öresundsregionen.En fråga som kommer att få avgörande betydelse för möjligheterna attutnyttja som en grund för en offensiv järnvägssatsning, ärCitytunnelprojektet i . innebär att den person-järnvägstrafik som kommer att gå över Öresundsförbindelsen ansluts till detsvenska järnvägsnätet vid genom en tunnel under Malmö.Kontinentalbanan, en gammal och omodern järnvägssträckning som har sinhela sträckning genom tätbebyggda bostadsområden kommer dock enligtnuvarande planer att användas för godstrafik. Det kan starkt ifrågasättas omkontinentalbanan har kapacitet att ta hand om en så stor tågtrafik som följerav järnvägssatsningarna i och en ekonomisk expansion i Öst- ochMellaneuropa under slutet av 1990-talet.Trafiksituationen är komplicerad i sydvästra . avexportgodset, och kanske lika mycket av importgodset, passerar ,vilket orsakar kapacitets- och miljöproblem. Även för persontrafiken finnsproblem som måste lösas.Det är angeläget att Öresundsförbindelsen får goda järnvägs- och vägan-slutningar. för persontrafiken är ett första steg. Ett yttregodsspår, för att klara kapacitets- och miljöproblemen för den tunga gods-trafiken måste bli nästa.Öresundsförbindelsens järnvägs- och väganslutningar måste lösas i ettnationellt helhetsperspektiv med tanke på näringslivets behov och kravet pågoda trafiklösningar som Öresundsförbindelsen färdigställs.Statsmakterna måste ta ett betydande ansvar för att finna en tillfredsställandelösning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om järnvägsanslutningar.Stockholm den 27 oktober 1998Lars-Erik ()()()()
mot · GM02T909 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T909av (c)Teknikupphandling av miljöanpassade mindre bussarFör närvarande pågår omfattande investeringar i syfte att anpassa denlokala och regionala kollektivtrafiken till funktionshindrade och derasbehov. En av flera åtgärder är att inrätta s k servicelinjer. Det innebärbland annat investeringar i mindre bussar för 10-25 resenärer som kanlinjeläggas närmare resenärerna inne i bostadsområdena med kortagångvägar.Tyvärr har inte miljöanpassningen av mindre bussar skett i sammaomfattning som för större konventionella busstyper. Det saknas bland annatbussar av mindre modeller som kan köras med alternativa drivmedel,exempelvis etanol.För att undvika en målkonflikt mellan miljömål och handikappanpassningär det angeläget att påskynda miljöanpassningen av mindre bussar.Miljöteknikdelegationen har regeringens uppdrag att genom miljöanpassadupphandling främja införande av miljöanpassad teknik. Inom detta arbetepågår teknikupphandling av bränsleflexibla personbilar (FFV-fordon) och mindre lastfordonsvarianter av personbilar. För närvarandesaknas tillräckliga resurser hos Miljöteknikdelegationen för att genomförateknikupphandling av miljöanpassade mindre bussar.Miljöteknikdelegationen bör få i uppdrag att utvidga så att teknik-upphandling av miljöanpassade mindre bussar kan genomföras. Teknik-upphandlingen kan exempelvis finansieras genom det redan beslutade anslagsom Kommunikationsforskningsberedningen, KFB, disponerar inom områdetsamhällsbetalda resor. Detta anslag beslutades och innebär att KFBdisponerar under för utvecklings- och demonstra-tionsprojekt som förbättrar kollektivtrafiken för funktionshindrade och somgynnar samverkan mellan olika aktörer inom området samhällsbetalda resor.Av beslutade medel har intecknats till dagsdato.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Miljöteknikdelegationens uppdragutvidgas så att teknikupphandling av miljöanpassade mindre bussar kangenomföras.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnel (c)
mot · GM02T910 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T910av (c)Nollvision i trafikenVarje år dödas många människor i trafikolyckor på svenska vägar; 1996omkom 537 personer.Samhället kan aldrig acceptera att någon människa dödas eller skadasallvarligt i trafiken, därför har den s k nollvisionen införts i trafiksäker-hetsarbetet.Samtidigt orsakar partikelutsläpp från dieselfordon omkring 700 dödsfallper år enligt forskare vid , MTC. Enligtmin mening kan inte samhället acceptera att trafiken i någon mening dödareller allvarligt skadar människor. Därför måste nollvisionen omfatta såväl enökad trafiksäkerhet som en minskning av hälsovådliga utsläpp från trafiken.Allt eftersom avgaskraven på nya personbilar skärps och gamla bilarskrotas, ökar den tunga trafikens andel av kväveoxidutsläpp. Motsvarandelagstiftning för tunga dieselmotorer räcker inte till för att minska derasutsläpp i samma takt som bensindrivna personbilars. Kväveoxider bidrar tillförsurning, kraftigt ökade besvär för astmatiker och allergiker, samt bildningav marknära ozon.För de hälsovådliga avgaserna från tunga fordon finns teknik attminska utsläppen långt under de lagstadgade nivåerna. Dessa tekniker ärkommersialiserade i varierande utsträckning.Efterfrågan på de tekniska åtgärderna är låga p g a den höga kostnadsnivåneller att de fortfarande befinner sig på utvecklingsstadiet. Utvecklingen gåralltför långsamt eftersom tekniken ännu inte krävs för att uppfylla lagkravenoch för att efterfrågan från fordonsägarna är låg.En statlig utredning bör påbörjas i syfte att sammanställa de tekniskamöjligheterna, utvärdera befintliga tekniska lösningar och föreslå statligaekonomiska incitament. Detta för att påskynda införandet av tekniker somminskar tunga fordons hälsovådliga utsläpp under de lagstadgade nivåerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda införandet av tekniker som minskar tunga fordonshälsovådliga utsläpp.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnel (c)
mot · GM02U209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U209av och ()Sexuell och reproduktiv hälsaRätten att kunna kontrollera sin reproduktion och att ha rätttill sin egen sexualitet borde vara en självklarhet. Närmänniskan inte kan bestämma hur många barn hon vill haoch när hon vill ha dem, och inte heller kan skydda sig motkönssjukdomar på grund av såväl ekonomiska faktorer somkunskapsfaktorer, minskar hennes möjlighet att ta makt översitt liv radikalt. När reproduktionen används för att säkratillgången på arbetskraft, sker det på flickors och kvinnorsbekostnad. Unga mödrar betalar med sin hälsa, säkerhet ochskolgång, vilket i sin tur berövar dem deras frihet. Varje årdör 585 000 kvinnor av orsaker relaterade till graviditeteroch många fler blir svårt sjuka. Över tre miljoner människorom året smittas av hiv och ytterligare ca 300 miljonermänniskor smittas av andra sexuellt överförbarasjukdomar. I blir 1 av 3 tonårsflickor oönskatgravida och 1/5 av dessa är hivinfekterade. Smittorisken ärstörre för kvinnor och särskilt för kvinnor som redan harandra könssjukdomar, vilka gör dem mer mottagliga för hiv.När fattigdom gör att man inte har tillräckligt med mat, inte har tillgång tillskola och medicinsk vård blir det än viktigare att ha kontroll över sinreproduktion och att ha kunskap om sin kropp. Kvinnors och unga flickorssituation blir än hårdare då de måste använda sin sexualitetsom förhandlingsvara för att få pengar till skolmaterial, skjuts eller mat ochkläder. När hiv finns med i bilden blir konsekvenserna förödande. Den imånga lavinartade ökningen av hivpositiva och aidssjuka skerfrämst bland dem i arbetsför ålder, samt deras barn som ofta föds smittade.Kvar blir de äldre som slutade vara sexuellt aktiva innan den värsta hiv-epidemin tog fart. Befolkningspyramiderna ser inte längre ut som pyramiderutan antar mer formen av timglas. Förutom den mänskliga katastrofen blirdet också en gigantisk ekonomisk sådan, då välutbildade snabbt dör undanutan att ha hunnit dela med sig av den för utvecklingsländer extremt viktigaoch i många fall sällsynta kunskapen. Sida har Sexuell och reproduktivhälsa som en viktig del av sitt hälsobistånd. För att förhindra att hiv/aids skafå lamslå biståndsländernas utveckling och utarma det knappa befintligakunskapskapital, som är en förutsättning för tillväxt och utveckling, krävs arbetar med sexualupplysning inom biståndets alla områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av sexuell och reproduktiv hälsa inom det svenskabiståndet.Stockholm den 27 oktober 1998Anders Ygeman (s)()
mot · GM02U301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U301av ()DiplomatombudsmanFör den svenska utrikesförvaltningens anseende är det avstörsta vikt att alltid den mest skickade och erfarna personenblir den som får representera vårt land utåt. För UD-anställdaär det ett självklart rättvisekrav att tillsättningen avutlandstjänster sker efter kompetens.Det synes föreligga ett behov av att upprätta något slags skydd och rättvisai karriären för personer med stor erfarenhet och kompetens på diplomatinsområde. Trots gedigen kunnighet inhämtad i utrikesförvalt-ningens tjänst sker det ibland vid tillsättningen av attraktiva tjänster vid desvenska utrikesförvaltningarna att den mest kompetente blir förbipasserad aven avsutten politiker med liten eller ingen diplomatisk erfarenhet.Utlandstillsättningar som sker utan saklig och objektiv meritvärdering ärstötande och skadliga för . Diskriminering av karriärdiplomater medodiskutabel kompetens och erfarenhet inom utrikesförvaltningen måste för-hindras. Inrättandet av en diskrimineringsombudsman för utrikesförvalt-ningens anställda bör därför prövas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en diplomatombudsman.Stockholm den 27 oktober 1998Karin Falkmer (m)
mot · GM02U302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U302av m.fl. (kd)och internationell samverkanUtgiftsområdet består av följande verksamhetsområden:utrikesförvaltning, internationella organisationer,information om i utlandet, nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor.Målet för området är att säkerställa intressen i förbindelserna medandra länder. Östersjösamarbetet och arbetet i EU är viktiga verksamhets-områden för att uppnå målet. får inte den nordiska dimensionenfalla i skymundan. Medan anslaget till Europainformation i stort setttredubblas 1999 och framåt ligger anslaget till kvar påsamma nivå som . Utöver detta har regeringen genom ettsärskilt beslut beviljat stöd till informationsverksamheten Arena med1 miljon kronor . Det finns dock inget motsvarande stöd budgeteratför 1999 utan man säger att det kommer att "prövas i särskild ordning".Arena fyller en viktig funktion som enda utåtriktadeinformationsverksamhet om . Verksamheten startades och drivsav , som dock inte kan fortsätta med denna utan ettsärskilt statsanslag. Vi anser därför att Arena bör tilldelas ettsärskiltanslag motsvarande för . För att verksamhetenska kunna planeras långsiktigt och ges rimliga arbetsförutsättningar är detrimligt att detta anslag permanentas. Detta utvecklas i en flerpartimotion (kd,c, fp). Finansieringen bör ske inom ramen för utgiftsområde 5 genom attanslaget till Europainformation sänks med motsvarande belopp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till Arena för anvisar ett särskiltanslag om i enlighet med vad i motionen anförts,2. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan enligt uppställning:Anslag (tusental kronor)RegeringensförslagAnslagsförändringE 2. Europainformation m.m.21 800-1 600E 3. Föreningen 128+1 600Summa för utgiftsområdet2 871 3180Stockholm den 28 oktober 1998Jan ()()()()()()()()()()
mot · GM02U303 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U303av m.fl. (kd, fp, c)Arena ökade engagemanget för Östersjösamarbetet och arbetet i EU somstatsministern redovisade i regeringsförklaringen och som även framgårav budgetpropositionen, må vara nog så hoppfullt, men det får inte ske påbekostnad av att det nordiska samarbetet marginaliseras och blir alltmindre synligt i och i övriga . Det finns emellertid enuppenbar risk för att så sker i framtiden.I budgetpropositionen föreslås att anslaget för Europainformation skall ökamed som Arena , den enda utåt-riktade informationsverksamhet som finns i om ochnordiskt samarbete, inte får något fortsatt ekonomiskt stöd. Det finns ingetmotsatsförhållande mellan ett nordiskt och ett vidare europeiskt samarbete,båda behövs, och det vore därför mycket olyckligt om inte Arena fårett ekonomiskt stöd som tryggar dess framtida verksamhet. Detta ärdessutom särskilt olyckligt eftersom inte har någon nordiskinstitution av rang sedan presidiesekretariat flyttade tillKöpenhamn. Trots att anslag till för 1999enligt budgetpropositionen kommer att uppgå till , vilketmotsvarar av ministerrådets budget, är den endanordiska huvudstad som inte har någon större nordisk institution. Detta är ensituation som regeringen för övrigt särskilt borde beakta.Arena startade på initiativ av som ettsvar på att presidiesekretariatets flyttning från påbörjades. Sedan1997 anlitas Arena av svenska delegation för att varaden behjälplig med bl a spridande av information om det nordiskaparlamentariska samarbetet. har finansierat deninledande verksamheten med medel från egna fonder men har isåväl anslagsframställan som meddelat att denfortsättningsvis inte kan driva Arena utan ett särskilt statligt bidrag.Detta framförde föreningen även i ett brev till statsministern i novemberförra året. I statsministerns svar framförs bl a följande: "Jag har bett berördadepartement att arbeta vidare med att finna en mer långsiktig lösning".Denna långsiktiga lösning finns dock inte att finna i budgetpropositionenutan regeringen föreslår i stället att innevarande års provisoriska anslagutgår, vilket är minst sagt förvånande i ljuset av dels verksamhetensbetydelse i sig, dels statsministerns klara besked till . Inteblir det mer förståeligt i skenet av propositionens lovord: "Regeringen anseratt verksamhet är värdefull och fyller en väsentligfunktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbeteten folklig förankring." Att härtill föreslå föreningen ettoförändrat allmänt bidrag klargör inte regeringens handlande. För att kunnafortsätta driva Arena bör därför beviljas ett sär-skilt anslag, utöver det allmänna verksamhetsanslaget, motsvarande 1,6miljoner kronor. Finansieringen bör ske inom ramen för utgiftsområde 5genom att anslaget till Europainformation sänks med motsvarande belopp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att , i enlighet med sin anslagsframställan, beviljasett särskilt anslag, utöver det allmänna verksamhetsanslaget, motsvarande 1,6miljoner kronor för informationsinsatserna på Arena den 27 oktober 1998Jan ()()()
mot · GM02U401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U401av ()Ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationenUngdomars möjlighet till deltagande på lokal, nationell och internationellnivå är viktig att bibehålla, också för att utveckla det demokratiskasamhället. av världens befolkning är . Ibeslutsfattande positioner saknas dock ungdomsrepresentation. För attuppmuntra unga människors globala engagemang måste ungdomarberedas permanent plats i den svenska delegationen inför FN:sgeneralförsamling. Flera av våra grannländer, bl a , ochHolland, har ungdomsdelegater i sina respektive FN-delegationer.Den har dessutom ställt sig bakom FN-resolutionersom förordar ökad ungdomsrepresentation i FN, men har ännu inte inrättatpermanent ungdomsrepresentation i den egna delegationen. (Detta är etttecken på dubbelmoral i denna fråga.) borde agera påsamma sätt som den säger att andra länder ska agera.Sedan FN:s internationella ungdomsår 1985 har haft ungdoms-representation i sina delegationer 1985 och 1995. Under övriga år, då ung-domsfrågor funnits på dagordningen, har regeringar förvånande noginte haft någon ungdomsrepresentant i delegationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationen.Stockholm den 26 oktober 1998Sofia ()
mot · GM02U402 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U402av m.fl. (v, c, mp)Vapenexporten till vapenexport tillMexikoMexiko kan rimligen inte betraktas som något annat änett land där brotten mot mänskliga rättigheter är omfattandesamt som ett land där det pågår väpnade konflikter. Brottenmot mänskliga rättigheter och de återkommande stridernamellan regeringen, paramilitära grupper och zapatistgerillanär tydliga exempel på detta. Till bör därför ingensvensk vapenexport vara tillåten. Vidare bör den svenskaregeringen inom EU verka för att andra EU-länder betraktarMexiko på samma sätt. (Ytterligare motivering till dettaförslag finns i motionen Situationen i ).Detta vill vi ge den till känna.Det svenska förbudet bör gälla för nya exporttillstånd och för såvälkrigsmateriel för strid som övrigt krigsmateriel, liksom för följdleveranser avbåda slagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stopp för all svensk vapenexport till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU skall verka för att all vapenexport tillMexiko från hela EU-området upphör.Stockholm den 25 oktober 1998Eva ()()()
mot · GM02U403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U403av och ()kravI gav den australiska socialdemokratiska regeringen engrupp experter i uppdrag att utarbeta en realistisk plan för enkärnvapenfri värld. I ingick bland annat RolfEkéus från FN och från Europaparlamentet.Kommissionen har presenterat ett heltäckande, realistiskt program förhur alla kärnvapen ska kunna avskaffas.Kommissionen föreslår till att börja med följande:? att alla kärnvapen tas bort från omedelbar stridsberedskap, "off "?? att kärnvapenstridspetsarna ska skiljas från vapenbärarna?? att nya kärnvapen inte får utplaceras?? att alla kärnvapenprov stoppas?? att ytterligare minskningar sker av de ryska och amerikanska kärnvapnen?? att förhandlingar inleds om att kärnvapen aldrig får användasmot icke-kärnvapenmakter och om att aldrig använda kärnvapen först?Sverige är en neutral stat. Vi har varit pådrivande förkärnvapennedrustning och har goda möjligheter att visa det genom attinternationellt i FN driva och verka för förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att driva kraven i program i FN och iövrig internationell politik.Stockholm den 24 oktober 1998Lennart Klockare (s)()