mot · GM02So461 · 1998-10-28 00:00:00 — Romelsjö och Stenbackahar utvärderat de svenska metadonprogrammen.De karakteriseras av att man tillämpar strikta intagningskriterier. Depatienter som kan bli föremål för behandlingen skall ha haft ett dokumenteratintravenöst missbruk , de skall ha prövat annan behandlingmen misslyckats och de skall inte ha något avancerat blandmissbruk.Metadonbehandlingen visade sig ha en positiv effekt på flera områden. Detkan dock inte uteslutas att den delvis kan bero på selektion av särskiltmotiverade patienter. Kriminaliteten har påverkats positivt. Antalet lagfördabrott minskade både för män och kvinnor liksomarresteringstillfällena. Slutenvården på sjukhus minskade och dödlighetenvar något lägre bland metadonpatienterna än i jämförelsegruppen. Patienter-na mådde subjektivt bättre. Vad gäller användningen av beroendeframkall-ande medel rapporterade att de slutat eller minskat sin användningav narkotika, sin alkoholkonsumtion och sin tobaks-konsumtion.Resultaten kan sammanfattas så att metadonbehandling tillsammans medpsykosocialt stöd har signifikant positiva effekter så länge patienterna är kvari behandling. De som slutar med behandlingen får problem. För demstiger dödligheten och kriminaliteten liksom antalet slutenvårdstillfällen.Bland skälen att de slutar är att de fått för låg metadondos.Metadonbehandling bedrivs i , och . Övriga delarav landet är hänvisade till att remittera sina patienter till något av dessaområden. Det visar sig att man ibland avstår av ekonomiska skäl. Detta äroacceptabelt i synnerhet som det utöver humana vinster är samhälls-ekonomiskt lönsamt att behandla dessa patienter med metadon.ForskningForskningen när det gäller olika förklaringsmodeller fördrogberoende samt intervention och behandling avberoendeproblem går starkt framåt. Vi har bättrebeslutsunderlag när det gäller vårdkonsumtion, läkemedel ärpå väg. Vi vet mer om diagnostik och behandling av psykisktstörda missbrukare och mer om vilka insatser mot riskabelalkoholkonsumtion som är effektiva. Men fortfarande ärmånga frågor olösta. Fortsatt forskning måste stimuleras.Det finns ett förslag om inrättandet av ett alkoholforskningsinstitut som viställt oss positiva till. Dock bör institutets ansvarsområde vidgas till forsk-ning om beroende och missbruk av också andra medel och beteenden somspelberoende. Det finns så många likheter mellan alkoholberoende ochandra beroendeproblem att det är olämpligt att dra en gräns just vid alkohol.HandelsavtalMAI (Multilateral Agreement on Investment) är ettinternationellt handelsavtal om skydd för investeringar, somförhandlats fram inom . Enligt planerna skulleförslaget ha godkänts av medlemsländerna. Dettahar emellertid visat sig omöjligt på grund av en omfattandekritik bl a gällande demokratifrågor. I motsats till allatidigare internationella handelsavtal, innehåller MAInämligen inte den undantagsklausul som "normalt" gerstaterna rätt att utan hinder av avtalet vidta åtgärder somskyddar hälsa och miljö. En stat som trots detta lagstiftar påhälso- och miljöskyddsområdet kan dras inför domstol ochdömas att betala kompensation/skadestånd till de investeraresom ev. drabbas. Här några exempel på problem som skullekunna uppstå när det gäller tobak och alkohol:- Flertalet västländer har infört skyddande lagstiftning beträffande tobak.Inom EU finns beslut om totalförbud mot tobaksreklam, maximigränsför tjärhalt i cigaretter, varningstexter m.m. Om träder i kraft inuvarande lydelse kommer länder inte att kunna införasådan lagstiftning. Om t.ex. vill förbjuda tobaksreklam, kanlandet enligt dras inför domstol och dömas att betala skadeståndtill tobaksbolagen för att man "exproprierat" deras investeringar somutgått från fri rätt till marknadsföring.-- I har vi ett reklamförbud för alkohol. Om t.ex.Estland - efter ett - skulle vilja införa samma förbud motalkoholreklam skulle stora alkoholföretag kunna kräva kompensationoch skadestånd.-Folkpartiet anser att inte kan acceptera i sin nuvarande form.Också i fortsättningen måste stater kunna vidta åtgärder som skyddar hälsaoch miljö.LäkemedelDet på initiativ inrättadeLäkemedelsepidemiologiska nätverket (NEPI) har påbörjaten studie över omfattningen av läkemedelsberoende. Det ärangeläget att den slutförs inte minst för att data från en sådanstudie skulle kunna ge underlag för bedömningen av huromfattande vårdbehoven är. Det vi vet är att det är bristpå resurser för rehabilitering av läkemedelsberoende.Dessutom behövs utbildning, inte minst inom primärvården,för att man där skall kunna både diagnostiseraläkemedelsberoende och erbjuda behandling.I detta sammanhang bör Kilen - läkemedel och hälsanämnas. Det är ett kompetenscenter där man bygger upp ny kunskap utifrånde erfarenheter som läkemedelsberoende patienter som söker Kilenförmedlar. Kilen är att se som ett komplement till sjukvårdens behandling avbiverkningar och vårdskador, just därför att Kilen är utanförstående och intetillhör sjukvården.Vid Kilen har man byggt upp en konsumentdatabas bl a med hjälpav EU-medel och medel från och . GenomELIN har man på ett tidigt stadium kunnat fånga upp problem beträffandenya läkemedel men också långtidsbiverkningar. Det är signaler som intefångats upp genom läkemedelsbiverkningsrapporterings-system dit enbart läkare kan rapportera misstänkta läkemedelsbiverkningar.Kilens rapporter kommer däremot från konsumenterna/patienterna. Systemenkan därmed sägas komplettera varandra..Kilen har ett treårsavtal med för sitt individ-inriktade arbete riktat till länets invånare. Hälften av Kilens hjälpsökande borutanför . Kilens arbete med dessa klienter liksom data-banksuppbyggnaden är nationellt. Vi anser att det är viktigt att Kilens verk-samhet får fortsätta och att det i regleringsbrev till berörda myndigheterframgår att också staten vill satsa på denna verksamhet.SpelberoendeSpelberoende är ett hälsoproblem vars omfattning är störreän vad man trott. Enligt en kartläggning utförd avSten och medarbetare, vilken presenterats,har 150 000 svenskar problem med sitt spelande. För entredjedel av dem, ca 50 000 personer, är problemen såallvarliga att de kan klassas som spelberoende. Spelberoendeär vanligare bland män, unga och invandrare. Det är nuviktigt att denna undersökning får fortsätta utan avbrott så attvi får mer kunskap om vilka som riskerar att blispelberoende, vilka spel som är mest riskabla och hur mankan förebygga att människor hamnar i denna situation.Folkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att sprida kunskap om deresultat som kommer i dagen.För dem som blivit spelberoende finns mycket litet hjälp att få i formav behandling och rehabilitering. bör få i uppdrag attundersöka hur vård- och behandlingsbehoven kan tillgodoses.Staten har ju stora inkomster av spel. Vi anser det rimligt att frågan utredsom en del av dessa inkomster skulle kunna användas till insatser för attförebygga spelberoende samt forskning om behandlingsmetoder.DopingFolkpartiet har i kommittémotionen Åtgärder mot doping(1998/99:So4) utvecklat sin syn på problemet och vilkaåtgärder som behöver vidtas. Vi tar där bl.a. uppDopingjourens finansiering. Det är inte rimligt att en joursom utnyttjas av hälso- och sjukvården, åklagare, domareoch advokater över hela landet och som står för statistik ochkunskapsförmedling inom området skall bygga sinfinansiering på bidrag från ett läkemedelsföretag.Regeringen bör i regleringsbrev till berörda myndigheterange hur jouren skall finansieras i fortsättningen. Regeringenbör också i förhandlingar med ta uppfrågan om hur jourens framtid skall tryggas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU inte bör subventionera tobaksodling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör genomföra WHO:s tiopunktsprogram ochinternationella konvention mot tobak,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförande av förslaget om rökavvänjning enligt Statensberedning för utredning av medicinsk metodik (SBU),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rökfri skola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser för och långsiktighet i det tobaksförebyggande arbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undantaget i EU beträffande införselregler för alkohol,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kampanj mot illegal sprithantering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpt kamp mot spritkriminaliteten,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförande av WHO:s riktlinjer för alkoholpolitiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholreklamen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för och forskning om kvinnor med alkoholmissbruk,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande insatser mot narkotikamissbruk,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård och behandling av narkotikamissbrukare,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om behandlingsmetoder för narkomaner,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete i kampen mot narkotika,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om metadonbehandling,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om alkohol, andra beroendeframkallande medel ochspelberoende,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handelsavtalet , tobak och alkohol,319. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedelsberoende,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kilen,421. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spelberoende,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av förebyggande insatser mot och forskning omspelberoende,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopning.Stockholm den 28 oktober 1998Kerstin ()()()()1 Yrkande 6 hänvisat till SkU.2 Yrkandena 8 och 15 hänvisade till JuU.3 Yrkande 18 hänvisat till UU.4 Yrkande 20 hänvisat till SfU.