mot · GM02Ub227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub227av m.fl. (c)En grundskola som ger godkända kunskaper1 InledningEn huvuduppgift är att skapa en grundskola som gereleverna godkända kunskaper. Ingen elev ska behöva lämna grundskolanunderkänd. Kraven på skolan måste skärpas. Grunden till det livslångalärandet och delaktigheten i samhället läggs i . Det är därförmågan att läsa, skriva och räkna ska inhämtas och det är där basen förfortsatt lärande i gymnasieskolan ska läggas. Kunskap är en av deviktigaste faktorerna för att överbrygga klyftor i samhället. En skola somtillåter att många misslyckas befäster och ökar också klyftorna mellanmänniskor senare i livet.En grundskola i världsklass förutsätter ett perspektiv där eleven sätts icentrum, alla elever ges lika möjligheter och rättigheter. Det är också denenskilt viktigaste reformen för att komma till rätta med de problem somgymnasieskolan rymmer.Grundskolan har brottats med stora problem . Det saknas lärare.Elever går ut skolan utan att kunna läsa och skriva. Frånvaron är hög. Detsaknas resurser och elever känner en bristande delaktighet i skolan.Samtidigt ser vi på många håll hur lärare, trots knappa resurser, uträttarstorverk i sina klasser och hur rektorer kan lyfta hela skolor. Genom attstödja en sådan utveckling kan vi tillsammans förbättra skolan för att skapaen skola i världsklass, där varje elev sätts i centrum och är utgångspunkt förverksamheten. Skolan måste vara flexibel både i sitt arbetssätt och föratt möta alla elevers olika behov.I takt med larmrapporter om skolan har Socialdemokraternas förloradeinitiativ på skolområdet blivit allt mer uppenbart. har efterlystinitiativ för att peka ut färdriktningen ,men inget har hänt.Förra regeringen hänvisade krav på åtgärder till sitt tiopunktsprogram.Men det finns inte något tiopunktsprogram, det finns bara 13 meningar i envårproposition på 210 sidor.I denna motion presenterar sina förslag för en grundskolasom ska ge godkända kunskaper.1.1 Utgångspunkter för en ny skolpolitikSkolpolitiken bör utgå från barnens rätt att få kunskaper och att skolanmåste organiseras utifrån barns olikheter och möta varje barn utifrån dessförutsättningar. Gruppindelning, val av pedagogik m.m. måste ske utifråndetta synsätt. Vår politik bygger därför på följande fem punkter:Kunskap är en rättighet för alla, inte ett privilegium för några få.Alla barn kan lära, och alla barn vill lära - undervisningen måste anpassasefter varje elev. Hela kroppen måste engageras i lärandet.Misslyckanden kommer inte att accepteras. Det är skolans ansvar att se tillatt eleven uppnår kunskapsmålen.Politiken ska i första hand inriktas på kunskapsresultat och inte på hurskolan ska organiseras.Skolans utveckling är inte bara en fråga för politiker - det behövs ett nyttsamhällskontrakt för skolan, som engagerar lärare, föräldrar och omgivandesamhälle.1.2 Skolans resurserCenterpartiet har genom sin medverkan för att sanera statens finanserockså möjliggjort de ökade resurser som kommer kommunerna tilldel. I samband med detta uttrycktes också klart att skolan jämte vårdenoch omsorgen skulle vara ett prioriterat område. Det är angeläget attkommunerna också tar fasta på denna prioritering.Många kommuner har också använt resurserna på detta sätt. Regeringenredogör i budgetpropositionen för att besparingarna minskat i mångakommuner och att resurserna till skolan också ökat i ett antal kommuner.Dessvärre sker i många kommuner fortsatta minskningar av anslagen tillskolan trots det ökade statliga tillskottet. Vidare förefaller i ett antalkommuner stora besparingar ha genomförts på undervisningen, medan olikakringkostnader, främst lokalkostnader, ökat dramatiskt. Det finns anledningatt studera hur kommunernas resurser till skolan används och i vilkenutsträckning de statliga tillskotten kommit skolan till del. Det är mot dennabakgrund värdefullt att regeringen tillsatt en arbetsgrupp för att studeraresursanvändning och måluppfyllelse i kommunerna. Regeringen bör i dettaarbete också sträva efter att skapa en samlad bild av hur resurserna användsinom skolan. Detta bör ges regeringen till känna.2 Fokus på kunskaper2.1 Individuella studieplanerGenom en ökad målstyrning och ett förtydligande av kravet att allaelever i ska få godkända kunskaper ökar också kraven påskolan att förmedla kunskaper anpassat efter varje elevs förutsättningar.Skolan ska ha en långtgående frihet att välja arbets- ochorganisationsformer för att uppnå detta.I dag finns i grundskoleförordningen (4 kap. 1§) krav på att elever som harsvårigheter i skolarbetet skall få stöd. Vi menar att detta inte ärtillräckligt.Skolan bör i sitt arbete ta hänsyn till varje elevs unika förutsättningar ochanpassa undervisning, studiegång och gruppindelning efter detta.I likhet med vad som gäller för gymnasieskolan bör alla elever också igrundskolan ges en individuell studieplan genom en ändring av grund-skoleförordningen. Denna bör införas som den centralt fastställdatimplanen avskaffas. Den individuella studieplanen bör upprättastillsammans med elev och föräldrar och gås igenom vid varje utvecklings-samtal. Detta bör ges regeringen till känna.Ett beslut om individuella studieplaner bör förenas med insatser förlärarfortbildning och åtgärder för att tillse att praktiska ämnen intemissgynnas. Det är viktigt att individuella studieplaner också medför ettstörre mått av integration mellan praktiska och teoretiska ämnen.2.2 Bättre information om elevernas kunskaperEn av den socialdemokratiska regeringens första åtgärder 1994 var attriva upp det betygssystem som tidigare beslutats. Socialdemokraternasåterställare innebar att betyg skulle ges senare och att antalet betygssteg idet närmaste halverades. Överhuvudtaget har Socialdemokraterna varittveksamma till att ge tydlig information om vad eleverna kan. Detta är enmissriktad välvilja, som endast försvårar adekvata insatser på ett tidigarestadium. behövs beslut som tillser att betyg ges tidigare och i fler stegän i dag.Det behövs nu en bred överenskommelse om betygen så att ett nyttbetygssystem kan överleva majoritetsbyten i . Regeringen bör tainitiativ till samtal med partier för att nå en bred överens-kommelse om betygen i . Utgångspunkten för dessa samtal börvara att betyg ska ges tidigare och i fler steg än och att betygen ävenframgent ska vara målrelaterade, men att det ska finnas tydliga kriterier föralla betygssteg. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringen rev också upp kravet på nationella prov fem. De är ennaturlig avstämning efter halva grundskoletiden av hur väl eleverna når upptill det som förväntas av dem. bör utan föregående beredningkunna besluta att återinföra de nationella proven fem.En fråga värd att belysas ytterligare är i vilken mån olika grupper av elevermissgynnas av provens utformning. De nationella proven är avsedda att mätaämneskunskaper och bör inte påverkas i otillbörligt hög grad av andrafaktorer. Det är viktigt att de nationella proven inte systematiskt missgynnarelever med t.ex. invandrarbakgrund eller läs- och skrivsvårigheter.Från år fem bör också utvecklingssamtalen resultera i en skriftligsammanfattning till föräldrarna som dokumenterar utvecklingssamtalet.Riksdagen bör utan föregående beredning kunna besluta om detta.3 Program för läs- och skrivfärdigheterLäs- och skrivfärdigheter handlar inte bara om den tekniska förmågan attstava sig igenom texter utan också om att förstå och kunna redogöra förvad man läst. Även om ligger mycket högt i en internationelljämförelse är det mycket oroväckande resultat i den OECD-studie somgranskat såväl läsförmåga som läsförståelse; var femte elev lämnarskolan med otillfredsställande läsförmåga.Det krävs en ökad fokusering på de viktigast kunskaperna i skolan. Ettsamlat program för att stärka grundskoleelevernas läs- och skrivförmåga ärdärför nödvändigt. I det följande presenterar vi de moment som bör ingå i ettsådant program.3.1 LärarutbildningenLäs- och skrivutveckling kan inte avgränsas endast till svenskämnet iskolan. I all verksamhet ingår språkliga delar och eleverna kommer, närde lämnat skolan, förväntas kunna använda språket i all verksamhet.Givetvis måste inte alla lärare ha detaljerade kunskaper om läs- ochskrivutveckling, men alla bör ha åtminstone sådana kunskaper att de kanfölja elevernas utveckling och observera om något är fel. I all lärarutbildningbör därför obligatoriskt ingå kunskaper om barns läs- och skrivutvecklingsamt dyslexi. Alla lärare bör också ges möjlighet att ta del av sådanfortbildning.Utöver de grundläggande kunskaper alla lärare ska ha behövs ocksåvidareutbildade lärare. föreslår på annat ställe i motionen attspecialisttjänster för lärare ska inrättas. Ett självklart område för sådanaspecialisttjänster torde vara resurslärare för läs- och skrivutveckling.3.2 Översyn av kurs- och läroplanerLäs- och skrivkommittén konstaterar i sitt betänkande Att lämna skolanmed rak rygg (SOU 1997:108) att mycket av det som skrivs om språketsroll i kursplanen för svenska rör hela skolans arbete. Visserligen finns,enligt kommittén, de språkliga aspekterna med i kursplanerna för biologi,fysik och kemi, medan det i kursplanerna för geografi ochsamhällskunskap helt saknas sådana kopplingar.Det borde vara självklart att all pedagogisk personal har ett allmäntuppdrag att främja elevernas läs- och skrivutveckling. Förmågan att självuttrycka sig och att inhämta information måste finnas i alla ämnen. Detta börockså uttryckas i kurs- och läroplaner. En möjlighet är naturligtvis att arbetain mål från kursplanen i svenska som allmänna mål för hela skolan. En annanär att se över alla kursplaner så att den språkliga utvecklingen återfinns iallaämnen. bör få i uppdrag att göra en sådan översyn. Detta bör gesregeringen till känna.3.3 Kunskap om beprövad erfarenhetOavsett vilken grund - pedagogisk, fysiologisk eller pedagogisk - mananser att läs- och skrivsvårigheter har så kan vi runt om på olika skolorfinna exempel på framgångsrik undervisning. Oavsett hur engageradläraren är i sitt ämne och sina elever så spelar givetvis valet av metod enroll för hur undervisningen lyckas.Det finns metoder som visat sig fungera för att förmedla kunskaper, s.k.best practices, eller "beprövad erfarenhet" i översättning, utan att nöd-vändigtvis ha en vetenskaplig förankring eller bygga på forskning. Grundenför dessa är lärares erfarenheter, professionella kunskaper samt observations-och analysförmåga.Användningen av dessa metoder bör stimuleras genom ett systematisktarbete för att samla in och bearbeta erfarenheterna, sprida kunskap om democh förmedla dem på ett lättillgängligt sätt. En bra grund borde vara att geSkolverket i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas ochgöra den tillgänglig på Internet, där den blir tillgänglig för såväl lärare somelever och föräldrar. Vidare bör lärare i hela landet erbjudas fortbildningkring beprövad erfarenhet och ett arbete med att sprida dessa kunskaper påvarje skola stimuleras. Detta bör ges regeringen till känna.3.4 Insatser för barn med läs- och skrivsvårigheterDet är av största vikt att stora insatser görs för att tidigt upptäcka de barnsom har olika slags läs- och skrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som tillexempel ordkedjetester, bör genomföras redan under de första skolårenför att möjliggöra tidigare insatser. Detta bör ges regeringen till känna.Även om skollagen är tydlig i sina krav på att elever ska få tillräckligaresurser för att kunna tillgodogöra sig utbildningen så har skolan och framförallt de elever som har behov av särskilt stöd drabbats hårt under hela 90-talet.Den utveckling som förekommit där speciallärarkompetens istor utsträckning försvunnit från skolorna måste brytas, och lärare medutbildning för att undervisa barn med läs- och skrivsvårigheter och för atthandleda andra lärare anställas. Samma prioritering bör gälla de hjälpmedelsom finns för att underlätta för dyslektiker i deras läs- och skrivutveckling,som t.ex. datorer i undervisningen. Som ett resultat av arbeteunder förra mandatperioden ökar nu resurserna till kommunerna. Det ärangeläget att dessa också används av kommunerna för att bl.a. förstärkaskolan.Prioriteringen är och ska vara en angelägenhet. Statens styrningbör ske genom klara och tydliga mål. Emellertid måste staten i de programför skolutveckling som genomförs beakta också de elever som har läs- ochskrivsvårigheter. Det är därför välkommet att regeringen i sin skrivelseLärandets verktyg - nationellt program för IT i skolan (skrivelse1997/98:176) också meddelar sin avsikt att låta delegationen för IT i skolanavsätta särskilda resurser för elever med funktionshinder.Staten har också ett ansvar för att stimulera forskning kring läs- ochskrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gällersådan forskning. Lärarhögskolorna över hela landet utgör en naturlig bas föratt stärka denna forskning. I ekonomisk-politiska motionföreslår vi att inledningsvis avsätts för stöd tillforskningkring läs- och skrivsvårigheter. Denna satsning bör också användas för attmöjliggöra för lärare, aktiva i skolan, att ta tjänstledigt på hel- eller deltid föratt ägna sig åt forskningsarbete och därigenom få en närmare anknytningmellan forskning och praktisk verksamhet i skolan.De senaste åren har läromedel för barn med läs- och skrivsvårigheter blivitallt vanligare. Det är viktigt att eleverna får sådana läromedel som stärkeroch ger ökat självförtroende. Utveckling av sådana läromedel är dockkostsam och staten bör stimulera ett ökat utvecklingsarbete genom att tillföraresurser. I vår ekonomisk-politiska motion föreslår vi att tio miljoner kronoravsätts för stöd till utveckling av läromedel för elever med läs- ochskrivsvårigheter.3.5 Nationell kampanj för ökat läsandeDet är bara genom ständig övning som förmågan att läsa och skrivautvecklas. Barn och, för den delen, vuxna bör stimuleras att läsa mer. i all världen läser svenska elever? (rapport nr78, 1995) konstateras ett klart samband mellan mycket läsande ochläsprestationer. Det är då särskilt oroande att var femte pojke treuppger sig nästan aldrig läsa böcker för nöjes skull. Även omserietidningar också bidrar till läsförståelsen så finns det enförhållandevis stor grupp som nästan aldrig läser vare sig serietidningareller böcker. Det visar sig också att en tiondel av eleverna har mycketlåga resultat på läsförståelseprov.Inom läskunnighetsundersökningen frågade man också sig vilka faktorersom låg bakom en hög läskunnighet. Såväl nio- som fjortonåringarna iundersökningarna betonade att man skulle tycka om att läsa, ha tid till detoch kunna koncentrera sig. Det visar sig också att i länder med högläsförmåga förknippar de duktiga läsarna läsning med en fantasifull ochtrevlig sysselsättning, medan man i länder med låg läsförmåga har en merallvarlig inställning till läsning och anser att det kräver mycket disciplineratarbete.Bilden av ens egna läsande var den faktor som starkast hängde sammanmed elevernas läsförmåga. De elever som får svårigheter med läsningen iframtiden är ofta de som har litet stöd hemifrån och aldrig tagit sig in ibokens värld. I synnerhet många pojkar förefaller behöva hjälp till detta.Mot bakgrund av den verklighet som undersökningen ger uttryck för är detmotiverat att inleda en kampanj för ökat läsande i . Inriktningen börvara att betona det lustfyllda i läsningen och att ge landets elever godaläsupplevelser som stimulerar till fortsatt utforskande på egen hand.Regeringen bör ta initiativ till en sådan kampanj i samarbete med landetskommuner, skolor och bibliotek. Detta bör ges regeringen till känna.I den ovan refererade rapporten konstateras också att hemförhållandenspelar en viktig roll. Läskulturen grundläggs redan i hemmet, varför dess rollbör uppmärksammas. Flera landsting och kommuner gör ett viktigtarbete genom den "första abc-bok" som på många håll skänks och/ellerskickas till barn som börjar närma sig skolåldern. Samverkan med landstingoch kommuner kring detta förefaller kunna vara ett viktigt inslag i enkampanj för läsning.I samband med en sådan bör också skolbokens roll betonas. I genomsnittsatsar landets kommuner per elev och år på läroböcker. Detmotsvarar en procent av vad en elev i en svensk skola kostar i genomsnitt. Imånga skolor tvingas elever dela på slitna läxböcker, använda exempel medtioöringar i matematiken eller studera kartor där gränserfortfarande är utmärkta.1997 avsattes som stöd till inköp av böcker för barnoch ungdom och ytterligare fem miljoner i projektstöd till projekt som syftartill att öka läsandet. Det är bra, men det krävs också informationsinsatser föratt informera ansvariga politiker i landets kommuner om vikten av bra ochuppdaterade skolböcker, då det är där prioriteringen måste göras.4 En ny skollagSedan den nuvarande skollagen antogs 1985 har skolan utsatts för storaförändringar. Ansvaret för skolan flyttades till kommunerna, en nyläroplan har antagits, betygssystemet har förändrats m.m. harskollagen ändrats 48 gånger, varav ganska omfattande.Skollagen är ett lapptäcke av reformer, återställare och nyareformer. Det är därför välkommet att regeringen förefaller ha för avsiktatt ta fram förslag till en ny skollag.Grunden för en ny skollag bör vara att varje elev har rätt att få godkändakunskaper i . Detta kräver en fortsatt decentralisering av beslutentill varje skolledning och lärare, förenat med skärpta krav på utvärdering ochuppföljning. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men ocksåavkrävas större ansvar. Ansvar, resurser och befogenheter ska i störstamöjliga mån ligga hos arbetslaget/den enskilde läraren.4.1 ansvarsförhållandenI skolan, liksom i annan verksamhet, ska de professionellas rollrespekteras. måste göras klart att misslyckanden i skolan inteär acceptabla. Detta förutsätter att ansvaret görs tydligt inom skolan.Staten bör, liksom , formulera skolans kunskapsmål och granskakommunernas egna arbete med utvärdering och utveckling. Det finnsanledning att se över statens sanktionsmöjligheter mot kommuner som, trotsupprepad kritik från , inte korrigerar brister i den egnaverksamheten.Kommunerna ska vara ansvariga för att utvärdera och utveckla den egnaskolan, vilket också innebär att den egna skolan ska ha tillräckliga resurser.Det politiska ansvaret för skolan bör vara tydligt så att väljarna också kanutkräva det. Kommunerna bör däremot inte ägna sig åt detaljstyrning avskolans inre verksamhet.Varje skola ska ges ett stort självstyre, förenat med ett tydligt ansvar förframgång.Vid varje skola bör det omgivande samhället engageras i skolans arbete.Centerpartiet medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelsersom nu genomförs i hela landet. Vi menar att erfarenheterna nu finns för attgå vidare och införa lokala styrelser vid alla skolor. Då styrelserna blirpermanenta bör deras befogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellanlärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap ochföräldrastyrelsernas uppgifter görs tydlig. Det kan också finnas anledning attse över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra änföräldrar och elever att delta i styrelserna.Dessa punkter bör vara vägledande för hur ansvaret för skolan regleras i enny skollag. Detta bör ges regeringen till känna.4.2 Stärkt ledarskap i skolanEn tydligare fördelning av ansvaret för skolan bör också innebära attbesluten över resurserna i större utsträckning decentraliseras. När skolankommunaliserades 1989 var avsikten att decentraliseringen skullefortsätta ut till varje skolledning och lärare. Denna fortsattadecentralisering har dock på många håll inte blivit av.Skolledaren bör ges en starkare roll i skolans utvecklingsarbete. Det ärangeläget att skolledaren själv får möjlighet att besluta om viktigastödfunktioner för skolledarrollen, t.ex. i form av administrativt stöd, så attskolledaren också får tid till att leda skolans pedagogiska utveckling. En mersjälvständig roll för skolledarna bör beslutas i varje kommun. En önskvärdutveckling är att kommunerna i större utsträckning skriver kontrakt medrektorerna som reglerar såväl kunskapsmål som vilka resurser rektornförfogar över och rektorns befogenheter i övrigt. Rektorer som inte når upptill dessa överenskomna mål bör bytas ut. Regeringen bör ta initiativ tillöverläggningar med kommunerna för ett nytt ledarskap i skolan. Detta börges regeringen till känna.4.3 Flexibel skoltidSkollagen bör sätta elevens kunskaper i centrum, inte skoltiden.Grundskolans åtagande bör därför inte upphöra förrän eleven har fåttgodkända kunskaper. Skoltiden bör därför vara flexibel och medge attelevers tid i varierar. Förenat med individuella studieplanerför varje elev kan skolan då planera och lägga upp undervisningen på ettsådant sätt att alla får det stöd de behöver. Genom att föraförskoleklassen till det obligatoriska skolväsendet bör riktvärdet vara entioårig skolgång med skolstart . Detta bör ges regeringentill känna.5 Uppvärdera lärarrollenKunniga, engagerade och skickliga lärare är nyckeln till en skola ivärldsklass. Lärare som förmår inspirera barnen och väcka derasnyfikenhet på kunskap kan lyfta alla barn till oanade höjder.Att vara lärare är en av samhällets absolut viktigaste uppgifter. En nyskollag måste förtydliga detta genom större ansvar för den enskilde läraren.Det ska märkas genom att läraryrket uppvärderas och det ska även synas ilönekuvertet. Det bör finnas möjligheter för lärare att genom utbildning ochpraktik få diplomering för specialisttjänster i olika ämnen. Genom denutveckling som sker mot lärarlag underlättas också en ökad specialiseringhos de enskilda lärarna.5.1 Lärarnas professionella roll stärksDen tydligare ansvarsfördelning i skolan som föreslårinnebär att lärarna får ett större ansvar för hur målen uppnås.Det bör klart uttryckas att beslut som omfattar lärarnas professionella roll,som den egna undervisningen och fortbildningen, ska fattas av läraren,lärarlaget och skolledaren. Lärare ska också ha möjlighet att påverka skolansutveckling i stort.Ett lärarcertifikat bör införas. Detta bör bygga på kollegialt uppsatta regler,som de etiska regler som lärarorganisationerna jobbar med,och införas i samverkan med lärarnas egna organisationer. Införandet av ettlärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna att anställacertifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någon formell regleringbör övervägas ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringen har i samtal med lärarorganisationerna beslutat attinrätta en arbetsgrupp för att främja läraryrkets utveckling och rekrytering.Centerpartiet noterar med tillfredsställelse att regeringen på många punkternu närmar sig bl.a. position. Bland annat de karriärvägar somregeringen nu överväger har tidigare föreslagits av i riksdagen.För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menarCenterpartiet att specialisttjänster borde inrättas i skolan, öppna för läraremed erfarenhet och vidareutbildning. Specialisttjänsterna kan inrättas t.ex.för att ge utbildning till barn med läs- och skrivsvårigheter, men också för attutveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annan undervisning. Dettabör ges regeringen till känna.Läraryrket har förändrats mot mer av mentorskap ochmindre läroverkstradition. Det förändrar inte det faktum att också måsteordning och reda råda i ett klassrum för att ge eleverna en så god miljö sommöjligt för deras studier. Läraren måste ha såväl auktoriteten sombefogenheterna för att kunna skapa en bra arbetsmiljö. Möjligheten att skärpalärarnas möjligheter att använda olika disciplinära åtgärder bör därförövervägas. Det viktigaste instrumentet ska vara samtal med föräldrar ochelev, men det bör kompletteras med ytterligare möjligheter. Samtal medföräldrar kan följas av samtal med studierektor och rektor, formellkommunikation med föräldrarna, enskild undervisning, kortare avstängning,omplacering och - ytterst - avstängning, som bör beslutas av skolnämnden.Detta bör ges regeringen till känna.5.1.1 ska presentera sina förslag till förnyelse avlärarutbildningen .