mot · GM02K241 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K241av m.fl. (c)Skilda valdagar och vårvalValet aktualiserar åter frågor om valetsorganisation och genomförande. I denna partimotion läggerCenterpartiet förslag om en utredning av frågor som rörvårval, prövning av regeringsfrågan samt skildavaldagar. lämnar även synpunkter på det inslagav personval som tillämpades i valet tillriksdagen.Fria val till de politiska församlingarna är en grundläggande del av densvenska demokratin. utgångspunkt är att valet främst måsteorganiseras utifrån den enskilde väljarens situation. Valsystemet bör vara såorganiserat att väljaren ges de bästa möjligheterna att förutse konsekvensernaav sitt val.1 Valdagens förläggningDen genomförda omläggningen av budgetåret och en deldärmed sammanhängande reformer var av olika skäl viktiga.Det statliga budgetåret kom genom övergången tillkalenderårsbudget att stämma överens med det kommunalabudgetåret och med budgetåret i flertalet av EU:smedlemsländer. Undantaget är Storbritannien.Ett annat betydelsefullt motiv för omläggningen var att arbeteskulle kunna få en mer rationell och effektiv uppläggning genom omlägg-ningen. Budgeten skulle kunna av . Våren skulle ihuvudsak kunna ägnas åt lagstiftning och granskning. Enligt den tidigareordningen medförde anhopningen av såväl budgetfrågor som lagstiftnings-frågor under vårsessionen allvarliga brister i förutsättningarna för riksdagensarbete.En bestående svaghet är dock att omläggningen av budgetåret inte, somplanerat och som tidigare föreslagit, följdes upp med enflyttning av valdagen . Detta medför en del påtagliga problem vadgäller budgetberedningen. Regeringen har efter ett val på sig attfullfölja budgetarbetet inför början. Särskilt besvärligt kommerdetta att bli, om valet leder till regeringsskifte. En ny regeringfårstora svårigheter att sätta sin prägel på det budgetförslag som ska lämnas närriksdagen samlas. Den ordning som gäller medför också helt allmänt attriksdagens budgetbehandling kommer att ske under stark tidspress.Det bästa sättet att komma till rätta med dessa problem är att förläggavalen , vilket nu liksom tidigare förordar. Dennaomläggning bör också kombineras med en tidigareläggning av riksmötetsstart . En tidigareläggning av riksdagsstarten ger inte bara bättrerådrum för budgetberedningen. Den bör också möjliggöra att kanavslutas tidigare än nu.De allmänna valen bör därför kunna äga rum , efteren valkampanj som ansluter till behandling av viktiga frågor islutskedet av april eller . Efter valen bör samlas session för att ta ställning i regeringsfrågan. Den regering som därmedtillkommit får således rimlig tid på sig att förbereda den budget som skaläggas när samlas i september.2 prövning avregeringsfråganEfter det senaste valet, , har detuppstått en debatt om under vilka omständigheter en sittanderegering som gått starkt tillbaka i ett val ska anses skyldig attavgå för att möjliggöra för att ta ställning iregeringsfrågan. Någon särskild regel finns inte i grundlagenom detta. En regel som fångar in alla de olika lägen som kantänkas uppkomma efter ett val är praktiskt taget omöjlig attutforma. Situationer liknande den som förelegat kan inteuteslutas i framtiden.Det är helt allmänt otillfredsställande att upprörande diskussioner om enregering ska anses ha rätt att sitta kvar eller ej ska behöva förekomma.En enkel lösning på problemet är att följa det förslag som enskildacenterpartister tidigare motionerat om i . Det innebär att densittande regeringen, oavsett valutgången, ska vara skyldig att avgå efter ettallmänt val. Med hänvisning till den erfarenhet som vunnits anser vi attdetta förslag bör genomföras.En särskild motivering för detta förslag utöver vad som ovan anförts är attdet uttrycker respekt för medborgarna i val. Vad de kan begära är attregeringsfrågan ordentligt övervägs efter det att de lagt sina röster i ettallmänt val.En invändning mot förslaget är att man inte bör bädda för regeringskriser ionödan, särskilt inte med den tidsnöd som gäller beträffande budget-processen. Dessa invändningar får föga tyngd om ansluter sig tilldet ovan framförda förslaget om val och regeringsbildning i börjanav sommaren. Under alla omständigheter bör det dock vara möjligt förriksdagen att pröva regeringsfrågan.Det är svårt att se att några större bekymmer skulle uppkomma genom enbestämmelse som stadgar att regeringen alltid ska avgå efter ett val. Om denparlamentariska situationen är sådan, att lösningen på regeringsfråganframstår som mer eller mindre självklar, kommer givetvis proceduren med ens k talmansrunda att vara snabbt avklarad. Om läget däremot är oklart ocholika lösningar är tänkbara och möjliga är det mycket viktigt att regerings-frågan prövas på ett seriöst sätt i enlighet med vad författningen föreskrivervid en regerings avgång. Vi föreslår således att en sittande regering alltid skaavgå efter ett allmänt val och att regeringsfrågan blir föremål för en prövninggenom sedvanliga överläggningar inför talmannen.3 Skilda valdagar för dekommunala valen och valentill riksdagenDet var enligt mening olyckligt attsammanföra de allmänna valen till en gemensam valdag.Centerpartiet har i ett stort antal motioner krävt en återgångtill skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval.Den gemensamma valdagen medför att valen till de kommunala för-samlingarna inte får den uppmärksamhet i valrörelsen som de borde ha - inteminst med hänsyn till de viktiga samhällsuppgifter som lagts på delokala och regionala församlingarna.Genom utvecklingen har skälen för skilda valdagarytterligare förstärkts. Ett sådant skäl är de förändringar som i vissa delar avlandet redan skett och som i andra delar är på gång vad gäller den regionalaoch kommunala självstyrelsen. Dessa förändringar innebär att ytterligare förmedborgarna viktiga uppgifter tillkommer. Det är således mycket viktigt attmedborgarna får bättre möjligheter till insyn och ansvarsutkrävande vadgäller den lokala och regionala beslutsnivån. Skilda valdagar skulle ge bättreförutsättningar för detta.Ett annat tillkommande skäl är att mandatperioden nu förlängts till ,vilket bl a medför att det blir långt mellan allmänna val. Det torde numerainte finnas någon annan demokrati, i vilken det förflyter så mellanallmänna val som i Sverige.Ett tredje tillkommande skäl är att möjlighet till personval numera finns.Detta ger i sig väljarna nya möjligheter att påverka valen men det ställerockså nya krav på såväl kandidater som väljare. För kandidaterna är det svårtatt få genomslag så som tänkt under valkampanjen och . För väljarna är det - med det stora antal kandidater som före-kommer - svårt att på relevanta grunder träffa sina avgöranden vad gällervärderingen av kandidaterna. I medierna blir det trångt, såväl vad gällerreportage som debattinlägg. Uppmärksamheten koncentreras i hög grad påpartiledarna och kandidaterna till . De regionala och lokala valenkommer i andra hand.Vi förordar således, av skäl som här angivits och av skäl som tidigareanförts av , att skilda valdagar - med bibehållande av denfyraåriga mandatperioden - införs för valen till och de beslutandekommunala församlingarna.4 PersonvalenDe förslag till personval som genomförts i full skala överhela landet möttes av många med stark kritik. Kritiken följdetvå huvudspår. Enligt det ena hävdade man att personvalenskulle leda till oenighet och splittring inom de politiskapartierna. Enligt det andra skulle det inte gå att engageraväljarna för personvalen.Resultatet av valet visar att de framförda farhågorna kom på skam.Väljarna visade stort intresse för personvalen, och i en del fall fick de ocksågenomslag genom att partiernas kandidatprioriteringar kastades om.Partierna är givetvis inte opåverkade av personvalsutslagen, men det är svårtatt hävda att personvalen hotar de politiska partierna som viktigaåsiktsintegrerande organ i den svenska demokratin. utgår frånatt möjligheterna till personval kommit för att stanna.Vad man efter vunnen erfarenhet kan diskutera är vissa av de del-bestämmelser som reglerar personvalen och som särskilt bör övervägas vidden utvärdering som ska ske av val.En fråga som bör tas upp på nytt är om det är lämpligt att bibehålla denhöga spärrgränsen på som gäller vid riksdagsval. förordadevid de överläggningar som föregick överenskommelsen om personval, attspärrgränsen borde sättas vid även för riksdagsvalen. Det är ju dennaspärregel som gällt vid EU-valen och vid de kommunala valen. Enligt vårmening bör man ånyo överväga att sänka spärrgränsen till för riksdags-valen.Tillämpning av vallagens öppenhet för s k rikslistor har i samband medpersonröstningen lett till såväl förvirring som stark irritation, exempelvis närett riksdagsparti i många valkretsar haft en valsedel med partiledaren somförsta namn, utöver den regionala valsedeln. Denna riksvalsedel har fåttmånga röster och har, trots att partiledaren själv givetvis inte kan få mandat imer än en valkrets, bidragit till att lokala kandidater med höga personligaröstetal inte fått mandat. Mandaten har istället gått till kandidater i andralandsändar som funnits med på riksvalsedeln.Det kan starkt ifrågasättas om det är riktigt att lokala kandidater genom ettsådant förfarande konkurreras ut och att ett partis väljare inte vet vilkakandidater de med sina röster väljer till riksdagen.Utgångspunkten måste vara att valet organiseras så att det underlättar ochger största möjliga klarhet för den enskilde väljaren. Det är olyckligt ompartitaktik begränsar väljarens möjligheter att bedöma effekterna av den röstdenne lägger.Ett sätt att förhindra ett förfarande av detta slag är att återinföra bostads-band, vilket vi hade vid valen till andra kammaren fram till enkammar-reformen. Det innebär således att en kandidat måste vara bosatt i den valkretsdär vederbörande kandiderar. Ett sådant förfarande bör ligga i linje med dekrav på närhet och nåbarhet som allmänt ställs, dvs. att de somkandiderar till har en god förankring bland väljarna i den valkrets ivilken de blir valda.Det finns även andra tänkbara åtgärder för att ge den enskilde väljarentillräckligt tydliga förutsättningar för att kunna bedöma konsekvenserna avsitt val. T.ex. kan det införas en begränsning som innebär att en kandidatendast kan kandidera inom en valkrets.Vi anser att dessa frågor bör övervägas närmare i samband med den ovannämnda utvärderingen av det senaste valet.Ett tredje område som bör tas upp när valet utvärderas är finansiering avvalkampanjen, redovisning av använda medel och skatteeffekterna förkandidaterna.De frågor om personvalen som här tagits upp faller naturligt in underutvärderingsgruppens uppgifter.Vad gäller frågorna om vårval, regeringsbildning och skilda valdagar ärdet lämpligaste att en parlamentarikergrupp med representanter för samtligapartier får i uppgift att utarbeta de konkreta förslagen. Dessa bör komma i sågod tid att den nu sittande , vad gäller de grundlagsändringar sommåste göras, kan fatta det första vilande beslutet. Utredningsarbetet är intesärskilt komplicerat, eftersom frågorna tidigare varit föremål för över-väganden i flera utredningar och i . Det finns således ett omfattandeutredningsmaterial.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av frågor som rörvårval, prövning av regeringsfrågan samt skilda valdagar ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att i motionenupptagna frågor om personval skall tas upp i utvärderingen av val ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Lennart ()()()()()()