mot · GM02N241 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N241av m.fl. (kd)Energipolitik för tillväxt och miljöansvarInledningRiksdagen fattade beslut om en ny energipolitik.Beslutet innebar bl a att en reaktor vid Barsebäckskärnkraftverk skulle stängas före . Den andrareaktorn vid kärnkraftverket skall stängas av före den 1 juli2001 under förutsättning att bortfallet av elenergi kankompenseras genom tillförsel av ny elenergi eller minskadanvändning av el. I besluten ingick också ett omfattandeprogram för åtgärder som tar sikte på att stimulera eneffektivare energianvändning och användning av förnybaraenergislag.Kristdemokraterna har instämt i huvuddragen när det gäller omställnings-programmet men vi beklagar beslut när det gäller avställningenav den första . De villkor som fastslagit förstängning av den andra reaktorn i , dvs att ny elenergi ska tillföraseller motsvarande mängd sparas, borde ha fått gälla också för den förstareaktorn. Genom att maktpolitiska ambitioner fått företräde framför sak-politiska skäl drevs uppgörelsen mellan , ochVänsterpartiet igenom helt utan miljökonsekvensanalyser. Konsekvensen blirökat beroende av fossila bränslen med ökande koldioxidutsläpp som följd.Således har ett miljöproblem, kärnkraften, bytts mot ett annat.Regeringsrätten beslutade att inhibera regeringens beslut attstänga den första reaktorn i avvaktan på den rättsliga prövningen. Detta visaratt grunden för uppgörelsen mellan partierna inte vilar på en stark rättsliggrund.Riksdagens beslut föregicks av ett omfattande utrednings- och förhand-lingsarbete. , som tog initiativet till tillsättandet avenergi-kommissionen eftersträvade breda politiska uppgörelser och långsiktigtstabila spelregler för aktörerna på energimarknaden. Vår inriktning var attgenom eleffektivisering, utveckling och infasning av förnybar elproduktionkunna fasa ut kärnkraft och också energitillförsel som bygger påfossila bränslen.I partiöverläggningarna om energipolitiken växte det fram en insikt om huren balanserad omställning av energisystemet skulle kunna genomföras. Enutgångspunkt var att samla största möjliga parlamentariska majoritet bakomett beslut där också näringsliv, fackförbund och de som skall arbeta aktivtmed de förnybara bränslena, skogsägare och lantbrukare, skulle involveras.Vidare var principen att tillföra el baserat på förnybara bränslen ochelsparande/effektivisering motsvarande en reaktor innan avställningen skullepåbörjas. Fossila bränslen skulle inte tillföras systemet. Målet var ettomställ-ningarbete syftande till att bygga det ekologiskt uthålliga energisystemet utandrastiska prisförändringar, risk för elbrist och därmed ytterligare påfrest-ningar på välfärd och sysselsättning.I ett sent skede av partiöverläggningarna bytte regeringen fot och lämnadede principer som dittills varit bärande. Dessa ersattes med en överens-kommelse om att en reaktor skall stängas av och ersättas med fossilbränslen.Avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyserär total.Riksdagens beslut togs utan att de ekonomiska effekterna är kända. Denuppläggning som majoritet tvingade igenom kränker riksdagensom folkets främsta företrädare. Ordningen strider dessutom mot budget-lagen. Den rimliga ordningen borde ha varit att regeringen efter slutfördaförhandlingar kommit till med ett besked om kostnaden ochförslag till finansiering.Regeringens förslag om ett bemyndigande och ett anslag - som det påförhand går att fastställa kommer att överskridas - bör avslås.Från kristdemokratiskt håll beklagar vi denna händelseutveckling på ett förSveriges ekonomi, miljö, sysselsättning och företagande så centralt områdesom energipolitiken.Riktlinjer förenergipolitikenEnergipolitikens målLångsiktigt skall energiförsörjning baseras påinhemska förnybara energikällor och bränslen. På så sättbyggs det ekologiskt uthålliga energisystemet. Industri ochhushåll skall tillförsäkras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser.Utfasningen av såväl fossila bränslen som kärnkraft ur energisystemet ärden stora energipolitiska utmaning som vårt land står inför. Strävan skallvara att möjliggöra en successiv utfasning av kärnkraftsreaktorer genom attel sparas bort och el från förnybara energikällor tillkommer. Fossila bränslenskall också kunna ersättas av förnybara bränslen när det gäller uppvärmning.KärnkraftenVår uppfattning är att den första kärnkraftsreaktorn bör fasasut när vi tillfört och/eller sparat bort motsvarande el.Tillförseln ska baseras på förnybar elproduktion. Olikalösningar för hur man praktiskt kan stänga av reaktorer finns.Vid partiöverläggningarna om energipolitiken genomfördesinte en mer omfattande analys av de olika vägarna:lagstiftning, ägardirektiv för att stänga en statligt ägd reaktor,ekonomiska styrmedel eller en förhandlingslösning medberörda kraftföretag. Istället hastades ett beslut fram som ären mix av dessa olika handlingsalternativ, en mix som kanleda till ett misslyckande vad gäller omställningen avenergisystemet.AtomansvarighetKring förslag om förändringar av atomansvarighetslagenråder stor politisk enighet. Att anläggningshavarnasersättningsskyldighet ska utökas har varit ettkristdemokratiskt krav . Med stigandeförvåning konstaterar vi att regeringen ännu inte presenteratnågra förslag i denna del.Klimatpolitiken inom energiområdetAvsaknaden av ett samlat klimatpolitiskt handlingsprogramfrån regeringens sida är anmärkningsvärd. De ökadekoldioxidutsläppen med påföljande växthuseffekt är det alltöverskuggande stora miljöhotet mot vårt jordklot.Regeringen och de partier som står bakomenergiuppgörelsen bidrar nu dessvärre till en negativutveckling vad gäller växthuseffekten. Genom att medvetetplanera för ökade koldioxidutsläpp och därmed ocksåmedvetet bryta de internationella åtaganden gjortvad gäller koldioxidutsläppen gör regeringen ett allvarligtmissgrepp.Den årliga har de senaste årenutförligt beskrivit konsekvenserna av fossilförbränningen, därmed följandekoldioxidutsläpp och en fortsatt ökad medeltemperatur på jordklotet.Man räknar med en fortsatt medeltemperaturförhöjning på 1-3,denärmaste 100 åren med fortsatta föroreningar av lufthavet. Det innebär atthavsytan kommer att stiga. Oväder som orkaner blir vanligare och dessutommed ökad styrka. Över hela världen kommer vädret att bli mer extremt;torka, översvämningar och värmeböljor väntas öka. Uppräkningen aveffekter av dessa klimatförändringar kan göras lång.För att förhindra en sådan utveckling måste alla länder, också , taansvar för att hejda utsläppen av koldioxid och snabbt minska desamma. Attgå i motsatt riktning, öka koldioxidutsläppen, är definitivt att skicka felsignaler ut i världen. Varken inom energi- eller transportsektorn kan vi tillåtaökade utsläpp utan tvärtom måste ett kraftfullt handlingsprogram upprättassom minskar utsläppen. Det handlar om utfasning av fossilbränslen i såvälenergiproduktionen som transportsektorn, begränsning av metanavgång,åtgärder för att öka kolbindningen samt återvinning och lagring av koldioxid.Det är nu helt nödvändigt att ett nationellt klimatpolitiskt handlingsprogramupprättas, antas och genomförs. Regeringen bör för presentera ettsådant förslag. "Negawatt"En metod för att minska elanvändningen är att finna ettsystem som premierar "nega-watt-arbete", d v s tillskapaekonomiska incitament som stimulerar elbolag ochleverantörer att hjälpa hushåll och industrier att spara el. Jumer man får konsumenterna att spara, ju mer premieras desom levererar el. Regeringen bör till komma medförslag som kan stimulera en sådan process.Biobränslebaserad kraftvärmeKristdemokraterna är positiva till satsningarna på biobaseradkraftvärme. Det är ett effektivt sätt att i det närmastefördubbla verkningsgraden av biobränsleanvändningen. Vianser att det finns skäl att upprätta en särskildmiljökonsekvensanalys av ett kraftigt ökat biobränsleuttagfrån skogen. Uttaget måste givetvis ske på sådant sätt att denbiologiska mångfalden också fortsättningsvis garanteras.Den förnybara energi- och elproduktionen måste fåekonomiska incitament för att långsiktigt kunna stå för enväxande andel av energiförsörjning.Energiforskning, bidrag tillEnergiteknikfonden ochintroduktion av nyenergiteknikFör samtliga program delar vi regeringens principiellauppfattning. En ökad tonvikt på samarbetet kring Östersjönär dock önskvärd. Likaså vill vi betona nödvändigheten avdemonstrationsanläggningar för att i full skala prövaförgasningsteknik för biobränslen.Vi vill särskilt betona att en fortsatt framgångsvis utveckling av solcellerkan bli av betydelse för energiförsörjningen i . En kraftig sänkning avkostnaderna för solceller i kombination med genombrott inombatteritekniken kan komma att förändra delar av energitillförseln och ge nyamöjligheter till decentraliserad elproduktion.Sverige är tillsammans med det enda landet i som saknarinvesteringsstöd för solceller. Detta trots att svenska forskare ligger i denabsoluta frontlinjen när det gäller forskning på detta område. Forsknings-resultaten kommersialiseras därmed inte i men väl i . Bl a hartunnfilmsteknik som utvecklats vid i börjatkommersialiseras av Solar i eftersom svenska intressenter intestod att finna. Sannolikt kommer ökande volymer snabbt att minskaproduktionskostnaderna under de kommande åren.Inom EU knyts stora förhoppningar till solcellsteknologin. Enligt vitbokenom förnybara energikällor anges ett mål om att ytan för installerade solcellerska öka från1995 till år 2010.Också värmepumpstekniken kan utvecklas så att mer av spillvärme kan tastillvara. Det är väsentligt att redan etablerade tekniker via vidareutvecklingfår större möjligheter att bidra till det ekologiskt uthålliga energisystemet.Åtgärder för el- ochvärmeförsörjningen iSydsverigeDet är helt uppenbart att regeringen nu avser att storskaligtsatsa på naturgas - eller riktigare benämnt fossilgas - för attersätta kärnkraft. Det var dock inte på detta sätt somkärnkraft skulle ersättas, vare sig enligt folkomröstningenslinje 1, 2 eller 3. Detta är ett klart brott motfolkomröstningens resultat.Den särskilda delegation som tillsatts för är med den politik vikristdemokrater pläderar för obehövlig. De speciella insatser som kankomma att behövas för el- och värmeförsörjningen i kan hanterasav . De medel som är avsatta för delegationensverksamhet bör minskas. Det innebär en kostnadsbesparing med60 miljoner kronor.Slutförvaringen av utbräntkärnbränsleEnligt planerna skall utbränt kärnbränsle slutförvaras i berg.Omfattande undersökningar för lokalisering av dettaslutförvar har redan genomförts. Kommunalafolkomröstningar har så här långt sagt nej till fortsattaförstudier om lokalisering i de aktuella kommunerna.På senare tid har man också allt mer börjat diskutera möjligheten av att ien framtid kunna omhänderta detta avfall på ett bättre och säkrare sätt. Att dånu avhända sig denna möjlighet genom att göra avfallet oåtkomligt kan varaförhastat. Slutförvaring får inte omöjliggöra att avfallet kan tasom hand på ett annat sätt. Alternativa lösningar bör undersökas ochytterligare forskning kring denna fråga initieras.TankeförbudetÅr infördes i kärntekniklagen en bestämmelse (6 §)som stadgar: "Ingen får utarbeta konstruktionsritningar,beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andrasådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföraen kärnkraftsreaktor." För brott mot bestämmelsen - som idagligt tal kommit att få benämningen "tankeförbudet" eller"hjärntvättsparagrafen" - stadgas fängelse med en straffsatsmotsvarande den som gäller för vållande till annans död.Till sitt materiella innehåll var och är bestämmelsen emellertid menings-lös, eftersom det redan av kärntekniklagens 5 a § framgår att "tillstånd attuppföra en kärnkraftsreaktor får inte meddelas".Tankeförbudet har kritiserats från principiella utgångspunkter allt sedandet tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer omyttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning och dethar ansetts helt artfrämmande att använda en lagtext till att göra allmännapolitiska "markeringar". Tankeförbudet har en hämmande effekt på denakademiska friheten. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det överhuvudtaget ärmöjligt att - utan lagbrott - presentera genomarbetade och kostnads-beräknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten.I remissvaren på betänkande uppmärksammadestankeförbudet såväl av den statliga tillsynsmyndigheten () som av för kärnavfallsfrågor (KASAM).Statens strålskyddsinstitut påpekade i sitt remissvar att fortsatt forskning påkärnenergiområdet kan leda till väsentligt förbättrad säkerhet och miljö-vänlighet. KASAM ansåg att tankeförbudsparagrafen bör slopas och anfördei sitt remissvar att detta - - - "har betydelse inte minst för att ge bättreförut-sättningar för forskning om nya principiella lösningar inom kärnenergi-området. Ur KASAM:s perspektiv är det av särskilt intresse med forskningkring effektivare utnyttjande av kärnbränslet, minimering av avfallsmängder,transmutation av befintligt kärnavfall m.m. Kvalificerade svenska kärn-tekniker och forskare skall inte behöva stå bredvid och passivt betrakta dennautveckling, som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land.Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändigaför att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Detta behövs inte minstdå avveckling av kärnkraftverken och ett säkert omhändertagande av avfalletblir aktuellt. "Förslag om slopande av tankeförbudet har tidigare behandlats av riksdagenvid ett flertal tillfällen, senast vid 1997/. En bidragande orsaktill att förslagen har avvisats torde vara att frågan har ansetts kopplad tilldenvidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land.Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av attt.o.m. i instämde i att tankeförbudet utgör"en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimligproportion till motiven".Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sittbetänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95)att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade nämligen attparagrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i enutpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen. Den omständigheten attprincipiell kritik mot tankeförbudet numera framförs helt oberoende avinställningen till kärnkraftens utnyttjande i - och att denna senarefråga dessutom har avhandlats i ett särskilt energipolitiskt riksdagsbeslutvåren - borde nu möjliggöra en omprövning av tankeförbudet utanovidkommande hänsynstaganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner vad i motionen anförts om riktlinjer förenergipolitiken,2. att beslutar att avskaffa anslaget B 11 Ersättning föravveckling av en reaktor i ,3. att avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen attöverskrida anslaget B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket,4. att beslutar att upphäva beslutet om att bemyndiga regeringenatt träffa och genomföra för staten bindande avtal med och medeventuella andra parter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationellt sominternationellt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att minska elanvändningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljökonsekvensanalys om effekterna av ökat biobränsleuttagfrån skogen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av teknik för framtidens energisystem,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Delegationen för åtgärder för el- och värmeförsörjningen iSydsverige,10. att beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3) medanledning av vad som anförts i motionen,11. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi med följandeuppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsändringB 9 Åtgärder för el- och värme-försörjningen i Sydsverige200 000-60 000Totalt200 000-60 000Stockholm den 26 oktober 1998Göran ()()Per ()()()()()()()()()()()()