mot · GM02So258 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So258av m.fl. (v)DrogpolitikenInledningSom droger räknar vi alkohol, tobak, beroendeframkallandeläkemedel, narkotika och dopingmedel. Om de sistnämndalägger en särskild motion som tar uppmissbrukarens rättsliga ställning och behandlingsinsatser.Drogernas farligaste egenskaper är att de skapar beroendeoch kan ge skador både vid tillfällig och långvariganvändning. Drogers beroendeframkallande verkan har alltidutnyttjats av mäktiga ekonomiska intressen i syfte att skapaoskäliga vinster och att göra människor passiva. Den illegaladroghanteringen omsätter mångmiljardbelopp. Kulturellaoch sociala traditioner bestämmer vad som anses som brukoch missbruk och detta växlar mellan olika droger.Det är drogernas beroendeframkallande och socialt nedbrytande effekter,som gör det nödvändigt att ha en särskild lagstiftning som förhindrar frimarknadsföring och försäljning av dem. Olika droger ger olika typer avskador, såväl medicinska och sociala som psykiska. De viktigaste skade-verkningarna är givetvis de som hotar människors liv och hälsa. Drog-problemet är därför ett folkhälsoproblem.Den drog som orsakar de största medicinska skadorna i är tobak,som är en viktig bidragande faktor till ca 10 000 dödsfall , framför allti lungcancer och hjärt-kärlsjukdomar. Bland gruppen nya rökare står ungakvinnor för den största ökningen. har i särskild motion upp-märksammat behoven av insatser för rökare.Alkoholens och andradrogers skadeverkningarOm man ser till kombinationen av sociala och medicinskaskador, är alkoholproblemet det klart tyngsta. Omkring enkvarts miljon svenskar är alkoholberoende och använderalkohol i mängder som ger klara medicinska skador. Alkoholär också den drog som har den starkaste kopplingen till våld,olyckshändelser och olika sociala skador. Mäns missbruk harvarit och är fortfarande mera omfattande än kvinnors, ochmännens missbruk är genom omfattningen ochberusningsbeteendet långt mer resurskrävande änkvinnornas. Däremot har kvinnors konsumtion och missbrukökat förhållandevis mera än mäns sedan slutet av 1960-talet.Nya grupper av kvinnor är högkonsumenter och detkvinnliga dryckesmönstret har ändrats. Förutom att bilden avkvinnligt alkoholbruk har förändrats, kompliceras den av attkvinnor i betydligt större utsträckning än män använderberoendeframkallande psykofarmaka i kombination medalkohol.Beroendeframkallande läkemedel, i första hand sömntabletter ochlugnande mediciner, utgör ett stort, men inte särskilt väl känt problem.Anabola steroider missbrukas i ökande utsträckning. Den vanligaste typen avlugnande tabletter, s.k. bensodiazepiner, kan vara beroendeframkallandeockså för patienter som följer läkares ordination. En del läkare skriver utmycket stora mängder beroendeframkallande mediciner och de patienter somblir tablettberoende har ofta svårt att få någon bra hjälp inom sjukvården.Narkotika som heroin, amfetamin, kokain, cannabis, LSD, ecstasy ochandra preparat används av en förhållandevis begränsad grupp människor iSverige. En del av preparaten ger mycket svåra skador; viktigast är heroinsom medverkar till hastiga dödsfall, s.k. överdoser, samt amfetamin ochkokain, som är starkt beroendeframkallande och kan ge svåra psykiskaskador liksom cannabis.Alla kvinnor och män kan bli beroende av droger, men benägenheten attbli det växlar mellan olika individer. Skälen till att man använder drogerväxlar mellan olika grupper och olika personer. Många människor prövarolika droger, inklusive narkotika, men de flesta utvecklar inte någotberoende. Det viktigaste undantaget från den regeln är tobak, som mycketsnabbt skapar beroende.I årets budgetproposition används begreppen tunga droger och tungtnarkotikamissbruk utan att någon definition anges. Det kan lätt föra tankarnatill att regeringen torgför åsikter om att det också finns lättare och därmedganska ofarliga droger. Så är säkert inte avsikten och därför bör begreppentunga droger och tungt narkotikamissbruk mönstras ut.Den sociala situationensbetydelseDen sociala situationen har stor betydelse när det gäller attavgöra vem som kommer att fastna i drogberoende. Den somär arbetslös och saknar bra stöd från omgivningen, löperavsevärt större risk att bli beroende av och därför skadas avdroger, än den som lever i en gynnsam social situation. Ettsamhälle där stora grupper av ungdomar inte kan räkna medatt få jobb och där det blir allt större sociala klyftor, riskeraratt bli ett samhälle med mycket svåra drogproblem. Dennasociala utslagningsprocess drabbar i särskilt hög gradinvandrade ungdomar.Kvinnor och män drabbas på olika sätt av skador genom droganvändning.Betydligt fler kvinnor än män utvecklar läkemedelsberoende. Den för-dömande attityden till alkoholproblem hos kvinnor gör att problemen oftablir mycket allvarliga innan någon hjälp ges.Drogers tillgänglighet har stor betydelse för hur många människor som lättkommer att utveckla beroende. Det finns ett mycket klart samband mellanhur lätt det är att få tag i alkoholdrycker och risken för alkoholskador. Dettasamband gäller också för narkotika och är ett starkt argument för en restriktivnarkotikapolitik.Människor som missbrukar droger kombinerar ofta flera preparat. Enkombination av alkohol, narkotika och tabletter ökar risken för dödliga för-giftningar och andra svåra skador. Ökad alkohol- och narkotikaanvändningtenderar att följas åt, vilket bl.a. utvecklingen på1960-talet visade, liksom utvecklingen under 1990-talet.Den svenska drogpolitikenDen svenska alkohol- och narkotikapolitiken har byggt på enkombination av restriktioner, vård och behandling samtförebyggande åtgärder. Detta har samband med attarbetslösheten var låg och att välfärden kunde byggas utsamtidigt som man hade en restriktiv alkohol- ochnarkotikapolitik. Alkoholkonsumtionen som hade en topp imitten av , minskade betydligt under 1980-talet.Antalet narkotikamissbrukare var relativt begränsat ochläkarna skrev ut mindre beroendeframkallande mediciner.Färre ungdomar drack sig berusade eller prövade narkotika.Man kunde upprätthålla en relativt väl fungerandeorganisation för behandling och rehabilitering avmissbrukare.Under senare år har situationen försämrats. EU-anslutning harinneburit att det blivit svårare att föra en restriktiv alkoholpolitik bl.a.genomatt införsel av stora mängder alkoholdrycker har blivit tillåten. Denförsämrade gränskontrollen hotar att öka inflödet av narkotika. Denkommersiella ungdomskulturen och den allt råare marknadsekonomin harbidragit till att användningen av alkohol och narkotika bland ungdomar harökat. Den ökande arbetslösheten gör att fler riskerar att fastna i ett missbruk.Skolans möjligheter att ge bra ANT-undervisning och socialt stöd harförsämrats. Möjligheterna till behandling och rehabilitering har minskat,liksom förtroendet för den officiella alkohol- och narkotikapolitiken.Det är inte bara i som drogerna har fått ökad utbredning. På mångahåll i är situationen än mer alarmerande. Detta har lett till framväxtenav extrema ståndpunkter: Å ena sidan att narkotika ska legaliseras, å andrasidan högljudda krav på fler poliser och andra ensidigt repressiva insatser.Vänsterpartiets syn pådrogpolitikenVänsterpartiet avvisar alla förslag om att illegala droger skalegaliseras. Att tillåta droger som är illegala skulleenbart innebära att marknaden utvidgas och att flermänniskor riskerar att bli drogberoende. Vi vill slå vakt omen restriktiv alkohol- och narkotikapolitik, men menarsamtidigt att den måste bygga på en social och solidariskgrund. Kravet på drogfrihet måste balanseras med insatserför rehabilitering.Förbjud innehav - inte brukVänsterpartiet anser att innehav av narkotika ska varaförbjudet. Enbart användning av narkotika ska dock inteutgöra grund för straff. Förbudet ska i första hand ses som etthjälpmedel för att ingripa mot langning, upprätthålla drogfriaungdomsmiljöer och minska tillgängligheten till narkotika.År 1988 kriminaliserade den då borgerliga regeringen självakonsumtionen av narkotika. Året därpå utökadestvångsmedlen mot missbrukarna när tvångslagen LVM:skriterier och tvångstid utökades. , åter under enborgerlig regering, skärptes kriminaliseringen så att enmissbrukare nu kunde dömas till sex månaders fängelse föratt hon eller han var påtänd. Bara har nioolika lagar tillkommit eller förändrats i repressiv riktning föratt komma åt narkotikamissbruket. Varje enskildstraffskärpning har motiverats med att den är ett avgörandesteg mot målet: Ett narkotikafritt samhälle. En vanlig, menenligt uppfattning felaktig slutsats, är attmissbruket i första hand ska bekämpas med juridik och polis.Detta leder helt fel vilket exempel från såväl somandra länder visar.Restriktiv alkoholpolitikVänsterpartiet vill ha en restriktiv alkoholpolitik därförsäljning så långt som möjligt är frikopplad från privatavinstintressen. Kommunerna ska ha beslutanderätt när detgäller utskänkning av alkohol på restaurang. Systembolagetska behålla sitt monopol på försäljning av alkoholdrycker.Användning av såväl alkohol som narkotika och beroendeframkallandeläkemedel i trafiken ska vara förbjuden.Reklam och informationReklam- och marknadsföring av alkoholhaltiga drycker börvara helt förbjuden. En särskild del av alkohol- respektivetobaksskatten bör avsättas till saklig information omalkoholens och tobakens medicinska effekter.Alkoholdrycker bör i likhet med tobaksvaror förses medinformation om medicinska skadeverkningar.LäkemedelsföretagensansvarDe läkemedelsföretag som marknadsför och säljer läkemedelmed beroendeframkallande verkan bör åläggas att solidarisktanslå medel till en fond som används till information omdessa läkemedel, samt till stöd åt andra personer somdrabbats av läkemedelsberoende.Förebyggande arbeteVänsterpartiet vill förstärka det förebyggande arbetet idrogfrågor på alla nivåer. De frivilligorganisationer somarbetar för att förebygga droganvändning bör få ett störrestöd från samhället. Skolans ANT-undervisning börutvecklas och förbättras. Det bör utarbetas lokala ochregionala aktionsplaner mot alkohol och narkotika inöjesbranschen och i ungdomsmiljöer.Vård och rehabiliteringSamhället har ett grundläggande ansvar för att det finns enbra vård av kvinnor och män som är drogberoende. Det skaalltid finnas ett alternativ till fortsatt droganvändning.Särskilt viktigt är det att stödja verksamheter som vänder sigtill unga missbrukare och som syftar till en socialrehabilitering.Arbetet med att frigöra sig från missbruk måste i så stor utsträckning sommöjligt bygga på missbrukarnas egen motivation och självständiga val avbehandlingsinsatser. Goda exempel på verkningsfulla insatser i olika formerfinns att hämta från många håll i landet, exempelvis i form av arbets-kooperativ där missbrukarnas egna kollektiva insatser utgör grunden. Miss-brukarvården måste alltid utgå från frivillighet och missbrukarnas aktivamedverkan i och inflytande över vården. Undantagsvis kan vård av vuxnamissbrukare ske med tvång, men i syfte att bryta ettdestruktivt och livshotande missbruk.Unga missbrukareInsatser för unga missbrukare måste bygga på en aktivpedagogik och utgå från en social helhetssyn.Tvångsåtgärder mot unga missbrukare med sociala problemkan endast accepteras inom ramen för socialtjänstensverksamhet. All vård som sker med tvång måste underställasen kontinuerlig och noggrann kvalitetskontroll.Gemensamma planerSjukvårdens och insatser för missbrukaremåste samordnas på en social grund. Landsting ochkommuner ska upprätta gemensamma planer för hurmissbrukarvården ska vara organiserad och för att se till attolika grupper av missbrukare får sina behov tillgodosedda.Sådana planer ska vara ett villkor för statsbidrag.Kvinnors och mänsmissbrukDet behövs mer kunskap om skillnaderna i mäns ochkvinnors missbruk och deras sociala situation. Eftersommissbruksmönstret är olika mellan könen måste det finnasolika insatser och olika vårdformer för kvinnor och män medmissbruksproblem. Barn till missbrukare far ofta mycket illa.Därför måste landsting och kommuner bedriva en aktivuppsökande verksamhet och ge särskilt stöd till dessa barn.Alla insatser för barn i en utsatt situation måste varaavgiftsfria. Personer med tidig beroendeproblematik måstekunna erbjudas kompetent hjälp i första hand inom denöppna sjukvården. Bra tidiga insatser har stor betydelse närdet gäller att förebygga framtida svåra missbruksproblem.Personer med läkemedelsberoende har ofta svårt att få brahjälp inom den reguljära sjukvården. Detta har förmodligenett samband med att dessa problem främst drabbar kvinnor.Det är därför angeläget att satsa på organisationer som gerhjälp till självhjälp. Därutöver krävs att sjukvården utvecklarbättre kompetens och resurser att avgifta och behandlamänniskor med läkemedelsmissbruk.Medan missbrukaren utvecklar sitt förhållande till sin drog så blir familjenockså sjuk och uppvisar symtom. Dessa symtom kallas "medberoende". Detman känner talar man inte öppet om. Anhöriga känner ilska, rädsla, skuld,skam och isolerar sig alltmer från omvärlden. För att stå ut med den växandesmärtan bygger man upp starka förnekelser. Ofta blir lösningen destruktiv.Livet kretsar kring missbrukaren och anhöriga spelar inte längre huvudrolleni sitt eget liv utan en biroll i missbrukarens liv. Vuxna anhöriga behöver stödoch ibland behandling för att komma tillrätta med sina egna problem oavsettom missbrukaren är drogfri eller inte.BarnBarn till missbrukare hanterar situationen på olika sätt.Oskrivna regler talar om vad som är tillåtet eller inte. Det ärinte tillåtet att prata om vad som pågår i familjen, inte helleratt visa dom verkliga känslor som finns inuti ett mångagånger oskyddat barn. Barnen lär sig att inte lita på de vuxnaföräldrarna och det kan leda till en livslång tillitsbrist tillandra människor, men framför allt till barnet självt. Barnenbehöver bli sedda, hörda och trodda. Det finns välarbetadeoch beprövade metoder för att hjälpa barn till missbrukare.En metod är CAPT, Children are people too, Barn är också människor.Metoden bygger på att barnen får träffa andra barn i samma situation ochunder ledning lära sig prata, visa känslor och kanske börja våga lita på andramänniskor. åsikt är att relevant utbildning behövs för attarbeta med dessa utsatta barn.Rätt att överklaga beslutVård och behandling av missbrukare måste bygga på enhelhetssyn och syfta till en god livskvalitet. De insatser somgörs måste vara uthålliga och bygga på ett samarbete mellansjukvård, socialtjänst och frivilligorganisationer.Missbrukarna själva bör ha en aktiv roll när det gäller attpåverka vårdens utformning och ha rätt att överklaga beslutom vård. Genom att det inte längre ges möjlighet att medförvaltningsbesvär överklaga beslut om bistånd jämlikt SoL§ , riskerar den enskilde missbrukaren att inte få sinaönskemål om vårdinsatser tillgodosedda. villåterinföra möjligheten för den enskilde att besvära sig överbeslut som går vederbörande emot.Hemlösa missbrukareDet är särskilt angeläget att missbrukare med svåra psykiskaproblem och hemlösa missbrukare får kvalificerade vård-och behandlingsinsatser som också inkluderar eget boendemed stöd. När det gäller dessa grupper av missbrukare måstesocialtjänsten och sjukvården ha ett gemensamt uppsökandeansvar. Detta har vi utvecklat mer i en särskild motion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriminalisering av brukaren,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en restriktiv alkoholpolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar för behandlingsinsatser när det gäller missbrukare,4. att hos regeringen begär att får i uppdrag attutreda läkemedelsföretagens ansvar för sina produkter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande arbete, vård och rehabilitering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för unga missbrukare,7. att hos regeringen begär att får i uppdrag attutreda upprättande av planer mellan landsting och kommuner enligt vad imotionen anförts om att en sådan plan skall ingå i underlaget för att fåstatsbidrag som täcker missbruksvården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors och mäns missbruk och behovet av ökad kunskap,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barn i missbrukarfamiljer,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till barn till missbrukare,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring isocialtjänstlagen så att missbrukare får rätt att överklaga avslag på vård ochbehandling genom förvaltningsbesvär.Stockholm den 18 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till JuU.