mot · GL02Sf33 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. Regeringen presenterar i propositionen förslag till riktlinjer för en reformerad förtidspension och har för avsikt att senare återkomma med förslag i detalj. Riktlinjerna ska ligga till grund för fortsatt beredning i . anser att det behöver göras en samlad översyn av socialförsäkringssystemen för att samordna reglerna, förbättra tryggheten och skapa långsiktigt hållbara system. lade en motion med förslag om en samlad översyn av dessa vi föreslog en trygghetsreform. I den här motionen utvecklar vi förslaget och lägger fast våra utgångspunkter om en ny förtidspension, byggd på grundtrygghetsprincipen. Förändringarna i trygghetssystemen har varit många och omfattande . Flera utredningar har arbetat, ofta under stor tidspress, för att minska kostnaderna och för att förbättra reglerna i de olika systemen. Enligt vår mening saknas fortfarande en total och samlad översyn av socialförsäkringarna. kvarstår problemen med att reglerna inte är tillräckligt överskådliga. och fasta spelregler är avgörande för tilltron till trygghetssystemen. Många människor litar inte på att trygghetssystemen och misstron står att finna i osäkerheten kring välfärdens framtida utformning. Långsiktiga beslut är avgörande för att upprätthålla tilltron till de allmänna försäkringarna som medborgarna har möjlighet att planera sitt sparande i de fall man anser att det krävs en kompletterande försäkring. Maskorna i det offentliga skyddsnätet har dessutom blivit extra tydliga i tider av åtstramning, och många människor har fallit igenom det gemensamma skyddsnätet. Flera förändringar i socialförsäkringarna har skett under stor tidspress . när det finns tid för eftertanke om den framtida utformningen av systemen är det angeläget att grundligt diskutera och forma principerna för en hållbar, lättöverskådlig och rättvis förtidspension. Beslutet ska bereda väg för en utredning kring detaljernas utformning och en långsiktigt hållbar trygghetsförsäkring. anser att arbetssättet är bra, även om vi inte alltigenom delar regeringens uppfattning, som den redovisas i propositionen. utgångspunkt samordning och grundtrygghet Välfärden ska omfatta alla samhällsmedborgare. avvisar både ett samhälle som ensidigt bygger på behovsprövade bidrag och ett som ensidigt bygger på inkomstskydd för den som kvalificerat sig genom att ha haft arbete. Inget av dessa system uppfyller de krav som ställer på en välfärd som ska omfatta alla och som behandlar alla lika. För att målsättningen om generell välfärd ska uppnås måste socialförsäkringarna förändras. anser att socialförsäkringarna ska utgå från grundtrygghetstanken. Detta innebär en övergång från systemet med att man enbart kvalificerar sig genom gjorda prestationer till principen om att tryggheten ska grundas på att man är samhällsmedborgare. Grundtrygghet innebär att samhället, inom försäkringarnas ram, ska garantera grundläggande ekonomisk trygghet, lika för alla, och därutöver kan den kompletteras med inkomstrelaterade ersättningar. Socialförsäkringarna ska vara samordnade och med begripliga regler. Med vår utgångspunkt är grundpenningen den sammanhållande länken mellan olika trygghetssystem. Därutöver kan ersättningsformerna variera beroende på ersättningsorsak. Med en grundtrygghetsprincip blir reglerna mer lättöverskådliga och byte mellan olika försäkringssystem kan undvikas. förordar en samordnad trygghetsförsäkring som ska ersätta nuvarande försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtidspension. En av fördelarna med samordningen är att arbetslinjen och/eller rehabiliteringsinsatser kan stärkas och att det inte är beroende på vilket system man omfattas av. En av regeringens ambitioner med förslaget kring en reformerad förtidspension är att människor ska ha möjlighet att återgå till ett aktivt arbetsliv. Detta kan förstärkas med en samordning av systemen. I vårt förslag om trygghetsförsäkring ska en lägsta ersättningsnivå en grundpenning garanteras. Därutöver ska det finnas en inkomstrelaterad del vars storlek är baserad på den inkomst man har haft som företagare eller anställd. Regeringen anger i propositionen som riktlinjer till förslaget om en reformerad förtidspension att beräkningen av ersättningen ska bygga på principer om ersättning för inkomstbortfall som den inkomstrelaterade ersättningen ska kompletteras med ett garantibelopp. konstaterar att regeringen närmat sig vårt förslag om en grundpenning även om regeringen enbart ser garantibeloppet som en utfyllnad till den inkomstrelaterade ersättningen. Principerna för försäkringen ska vara en sammanhållen allmän obligatorisk försäkring med enhetliga villkor för alla försäkrade. Denna uppfattning delas också av regeringen. Det ger den legitimitet och förankring i samhället som en försäkring med långsiktig karaktär är i extra stort behov av. Det som vi däremot ser som en brist är att principerna inte innehåller några planer på att samordna de olika försäkringarna. Vi anser att det finns mycket att vinna på en sammanhållen försäkring. Den ökar förutsättningarna för de individer som befinner sig i gränslandet mellan olika ersättningsformer och minskar risken för överflyttning från ett system till ett annat i takt med att konjunkturen förändras. Samordning mellan olika system står inte i motsats till renodling av försäkringssystemen. Individer som drabbats av ohälsa ska erbjudas rehabilitering och det är angeläget att det finns en samordning mellan de sektorer som har möjlighet att erbjuda hjälp. Alltför ofta händer det att en person förs från den ena rehabiliteringsinsatsen till den andra. Det är inte till fromma vare sig för den enskilde eller för samhället i dess helhet. Vi konstaterar att regeringen har närmat sig uppfattning om att ingen enskild som är i behov av stöd ska ställas utanför systemen samt att en renodling inte får innebära att enskilda ställs utan stöd och skydd. Det är viktigt att klargöra att varje individ ska ha möjlighet att delta i arbetslivet efter sin förmåga. Det innebär ökade möjligheter till enklare arbete på hel- eller deltid eller inom skyddade sektorer. Samhället måste återkomma till synen att varje insats är av betydelse, oberoende av den enskildes möjligheter eller förmåga. Den som inte har möjlighet att förbättra sin situation genom att byta arbete eller bostadsort eller genom att utbilda sig ska ha rätt till varaktig ersättning från försäkringen. I detta synsätt instämmer regeringen. Vi anser att detta bäst löses inom en sammanhållen trygghetsförsäkring baserad på grundtrygghet. En garantinivå och en inkomstrelaterad ersättning anser att basen i försäkringen ska vara en grundpenning och därutöver ska försäkringen kompletteras med en inkomstrelaterad del. Såsom vi tidigare konstaterat har regeringen närmat sig denna tanke men ur ett annat perspektiv. anser att grundpenningen ska vara lika för alla, oberoende av ålder eller orsak till försörjningsoförmåga. Regeringen föreslår i propositionen att garantinivån ska vara åldersbaserad. konstaterar att det är mycket svårt att avgöra nivån för ungdomars behov av levnadsnivå och i vilken takt den ska öka. De högre kostnader som ensamboende har bör kompenseras inom bostadsbidragssystemet. Vårt förslag innebär inga förändringar av handikappersättningen. anser att garantinivån grundpenningen ska möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Den bör därför ligga på en högre nivå än den ekonomiska garanti som krävs för skälig levnadsnivå enligt socialtjänstlagen. Vi anser att nivån inte ska motverka sitt syfte om att öka viljan att återkomma till arbetslivet, helt eller delvis. Det nya försäkringssystemet får inte motverka möjligheten till studier. Personer som har långvarig medicinskt grundad arbetsoförmåga bör ha möjlighet att studera med bibehållen grundpenning . Människor med funktionshinder av olika slag har vanligtvis ett sämre utgångsläge än andra på arbetsmarknaden och mot bakgrund av detta är det motiverat att de har möjlighet att bibehålla grundpenningen även vid högre studier. Utöver grundpenningen föreslår en inkomstrelaterad ersättning i likhet med den som regeringen föreslår för varaktig medicinskt nedsatt arbetsoförmåga. anser att uppräkningen av ersättningen ska ske i förhållande till den allmänna prisutvecklingen. anser att utgångspunkten ska vara att alla människor har en möjlighet att delta i samhällsarbetet var och en efter sin förmåga. anser att socialförsäkringarna så långt som möjligt bör innehålla incitament till arbete så att den enskilde stimuleras att arbeta, framför att uppbära försäkringsförmåner. Regeringen ansluter sig till vår uppfattning. Såväl ur ett samhällsekonomiskt som ett individuellt perspektiv är det önskvärt att så många förtidspensionärer som möjligt tillvaratar eventuell arbetsförmåga och i ökad utsträckning helt eller delvis återvänder till arbetsmarknaden. Den främsta orsaken till att förordar en samordnad trygghetsförsäkring är fördelarna med ett samlat system. På grund av att det inte finns ett samlat grundskydd har människor hänvisats till kommunernas socialkontor. Det förekommer också att människor drabbas av flera motgångar , t.ex. arbetsskada och svårigheter på arbetsmarknaden. Det finns många exempel på att människor slussats från ett kontor till ett annat och från ett försäkringssystem till ett annat. Det som krävs i dessa fall är en samordning av resurserna kring individen, en kombination av medicinsk rehabilitering och utbildning för ett nytt arbete inom en ny sektor. Förslaget om förändrade regler kring förtidspensionärers möjlighet att delta i arbete eller aktiviteter är bra. De nuvarande reglerna innebär att förtidspensionärer riskerar att mista hela sin förtidspension om de prövar att återkomma till arbetslivet eller deltar i samhällsinriktade aktiviteter. Förslaget innebär i stället att nivån på förtidspensionen ska påverkas av eventuella arbetsinkomster. anser att förändringar i förtidspensionen för dem som redan uppbär förtidspension ska ske på ett sätt som inte leder till stora omställningsproblem. anser dock att det bör göras en rimlig bedömning av nödvändigheten av att ompröva förtidspensionen i förhållande till den förtidspensionerades ålder. För en person som närmar sig den normala ålderspensionen bör inte förtidspensionen omprövas. En rimlig åldersgräns är . En annan fråga som bör behandlas i detta sammanhang är förtidspension till företagare med restarbetsförmåga. Företagare bör så långt som möjligt jämställas med arbetstagare vid prövning av arbetsförmåga och rehabiliteringsbehov. Utredningen, Företagare med restarbetsförmåga 1998:34, föreslår en ändring inom socialförsäkringen vad gäller arbetsfrågebedömningen för företagare. Denna innebär att en företagares arbetsförmåga ska prövas, inte enbart mot nuvarande arbetsuppgifter utan även mot möjligheten att erhålla andra uppgifter i den egna näringsverksamheten innan bedömning görs mot annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Genom denna förändring likställs företagare och arbetstagare fullt ut vid prövningen av rätt till sjukpenning och förtidspension. anser att denna förändring bör göras i Lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 7§ i enlighet med utredningens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inordna förtidspensionssystemet i en samordnad trygghetsförsäkring som är arbetslivs- och ohälsorelaterad, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för ett nytt förtidspensionssystem, baserat på grundtrygghet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte ompröva beviljad förtidspension efter , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagare med restarbetsförmåga.