mot · GM02K253 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K253av m.fl. (kd)Enskilds deltagande i organiserad brottslighetOrganiserad brottslighetI grunden har den organiserade brottsligheten sammadrivkrafter om snabb behovstillfredsställelse och bortseendefrån långsiktiga kostnader både för den enskilde ochsamhället som vanliga brott. Skillnaden består i allmänhet aven annan grad av impulsivitet. Det finns skilda former avorganiserad brottslighet, en del av ideologisk karaktär, andraav maffiakaraktär.Rasistiska och andra kriminellaorganisationerEn successiv, långsam våldsökning bekräftar att samhälletunder avsevärd tid misslyckats helt eller delvis mednormöverföringen till de nya generationerna. De rasistiskaoch nazi-inspirerade yttringar som drabbat vårt samhälle desenaste åren är ett exempel. Ett annat är de organisationersom under täckmantel av s k mc-klubbar bedriver allvarligtkriminell verksamhet.I den allmänna preventionen bör ingå klargörande signaler frånlagstiftarna. Ett sätt beskrivs av förre JK Hans Stark i SOU 1991:75 vadavser organiserad rasism. Denna rasism utgör en verklig fara såväl förenskilda personer och grupper som för det demokratiska samhället. Desenaste årens händelser påvisar behovet av förändringar. Hans Starks förslagatt kriminalisera enskilt deltagande är betydligt effektivare än ropen påförbud mot rasistiska organisationer.Eftersom saknar en generell organisationslagstiftning är det svårt -för att inte säga meningslöst - att direkt förbjuda rasistiska eller likvärdigaorganisationer. Eftersom det inte finns specificerade bestämmelser omideella föreningar så kan den förening som förbjuds snabbt återuppståunder annat namn . Därför är det mycket effektivare attkriminalisera det enskilda deltagandet i den typen av organiserad rasism. Ettorganisationsförbud skulle inte gå att upprätthålla.Därför är det riktigt och viktigt att i regeringsformen inskränka förenings-friheten vid förföljelse av t ex invandrare eller flyktingar eller vidförföljelsepå grund av nationellt ursprung eller trosbekännelse. Ett tillägg bör ocksågöras till tryckfrihetsförordningens brottskatalog med denna inriktning.Organiserad brottslighet och stöd för sådan verksamhet skulle bli ett nyttbrott i brottsbalken.Nuvarande lagstiftning om hets mot folkgrupp täcker straffansvaret förrasistiska uttalanden och meddelanden, däremot behövs det en lagskärpningmot dem som utövar förföljelse. Det är viktigt att lagstiftningen klart ochtydligt kriminaliserar den som deltar eller lämnar stöd till en sammanslutningsom ägnar sig åt rasistisk förföljelse antingen genom att ligga bakom elleruppmana till allvarliga brott.Föreningsfriheten är redan inskränkt genom t ex "förföljelse av folk-grupp". Vad som föreslås är att detta specificeras. Förslaget från den tidigareJK var att tillägga "eller annan sådan grupp av personer" på grund av ras,hudfärg eller "nationellt eller" etniskt ursprung "eller trosbekännelse".SOU 1991:75 säger att den föreslagna lagstiftningen är riktad mot"sammanslutningar som strävar efter att med våld eller liknande brottslighetmot person eller egendom förverkliga rasistiska syften" och det är "denenskildes befattning" med sådana sammanslutningar som skall kriminali-seras. Effekten på tryckfrihets- eller yttrandefrihetsområdet är om"deltagande sker eller stöd lämnas i form av meddelande" i tryckt skrift elleri andra medier som är reglerade i yttrandefrihetsgrundlagen. En samman-slutning som t ex distribuerar utbildningsmaterial om rasistisk förföljelseeller som uppmanar till våld eller hot mot viss grupp träffas av en sådanbestämmelse. Kriterier för ingripande skall vara någon form av våld, hot ellertvång. Det finns alltså invävt en rad distinkta kriterier i förslaget.Under senare år har problemen med den organiserade brottsligheten i formav bland annat vissa s k mc-klubbar kommit i fokus. Speciellt uppseende har"krigen" mellan olika klubbar skapat. Men det allvarligaste är förstås denkriminalitet som organisationerna utövar som sådana.Den organiserade rasismen är egentligen en yttring av det mer generellabegreppet organiserad brottslighet eller med andra ord av kriminellaorganisationer. De förslag som lades fram i SOU 1991:75 är med envidgning av begreppen tydligt användbara för att bekämpa även denna typ avorganiserad brottslighet.Utredaren ville införa begreppet "organiserad rasism" i brottsbalkensbrottskatalog (16:7). Troligen behöver detta justeras till enbrottsbenämning som är mer generell, nämligen "organiserad brottslighet".Men det grundläggande synsätt som utredningen anlägger om att samman-slutningen skall anses medverka eller uppmuntra till brottslighet som innebärhot, våld eller tvång kan anses vara tillräcklig som grund för ingripande. Somsynes är detta synsätt generellt till sin karaktär och omfattar inte baraorganiserad rasism. Analogin kan alltså användas att omfatta även det vidarebegreppet "organiserad brottslighet".Inskränkningen av föreningsfriheten i 2 kap 14 § 2 st RF enligt den avSOU 1991:75 föreslagna lydelsen kan enkelt förstärkas genom att ordet"kriminell" tillförs. Paragrafen skulle därmed få följande lydelse: "För-eningsfriheten får begränsas endast såvitt gäller sammanslutningar vilkasverksamhet är av militär, kriminell eller liknande natur eller innebärförföljelse av folkgrupp eller annan sådan grupp av personer på grund av ras,hudfärg eller nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. "Utredningen föreslog också att den organiserade rasismen i yttrande-frihetsfrågor skulle medföra straffansvar.Rasistiska organisationer kan ha intresse av att skapa publicitet, medanövriga kriminella organisationer helst undviker publicitet. Men med enändrad brottsbenämning kan utredningsförslaget användas för en utvidgningav katalogen av brott i tryckfrihetsförordningen (7 kap 4 § TF).Det kan nämnas att den tyska strafflagen har ovanstående inriktning därbegreppen är generella och inriktas på enskilds deltagande eller stöd förföreningar "vars ändamål och verksamhet är inriktad på att begå straffbarahandlingar".Enskilds deltagande eller stöd till kriminella organisationer bör alltsåkriminaliseras på sätt som här angivits.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kriminalisera enskilds deltagande i organiserad brottslighet.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()