mot · GM02MJ253 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ253av m.fl. (v)Jord- och skogsbruk m.m.SammanfattningVänsterpartiet står bakom de ekonomiska överväganden ochförslag som läggs fram i regeringens budgetproposition förår 1999. I motionen framläggs förslag på prioriteringar ochinriktning av några av anslagen under utgiftsområde 23.Vänsterpartiet föreslår bland annat en precisering av deövergripande målen, ett parlamentariskt samråd införfastställandet av de nya miljöstödsprogrammen samt enöversyn av finansieringen av fiskevården på lång sikt.BakgrundUtgiftsområde 23 har en beräknad omslutning på närmare 12miljarder kronor och omfattar följande sektorer:Jordbruk med trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskyddoch djurhälsovård, livsmedel, utbildning och forskning. Avdessa svarar den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) förden största delen. EG-stöden beräknas uppgå till 7,89miljarder kronor och den nationella medfinansieringen till1,78 miljarder kronor.Den gemensammajordbrukspolitiken - idagoch i framtidenSveriges medlemskap i har medfört en betydandeförändring av svensk livsmedelsproduktion. Det storapenningflödet i kombination med ett byråkratiskt ochomfattande regelverk har lett till en växande administration,såväl för den enskilde jordbrukaren som på länsstyrelser,och departement. Dessutom har ekonomiskastöd inom jordbruket, liksom i samhället i stort, en styrandeverkan på produktionen. Detta har drivit utvecklingen i tvåsinsemellan helt olika riktningar. En positiv utveckling därman kan se att olika EG-stöd gynnat ett öppet landskap, enväxande areal ekologisk produktion och en ökad extensivdjurhållning, men också en negativ utveckling med enintensiv spannmålsproduktion som bidrar till en utarmningav den biologiska mångfalden och näringsläckage samt ökadintervention (lagerhållning) och exportsubventioner sombidrar till en orättfärdig global livsmedelsförsörjning.Den öppna marknaden inom EU har medfört kraftigt ökade transporter, avsåväl råvaror och halvfabrikat som levande djur för slakt eller uppfödning iandra länder. En växande konkurrens där den fria rörligheten för varor ochtjänster sätts före miljö- och hälsoaspekter ställer krav på medvetnakonsumenter och en aktiv konsumentrörelse. måste det vara ennationell angelägenhet att konsumenterna ska kunna känna sig trygga iförvissningen om att alla livsmedel som säljs på den svenska marknadenskall vara säkra, dvs fria från farliga tillsatser och producerade under etiskt,djurskyddsmässigt och miljömässigt godtagbara förhållanden. I ettsamhällsperspektiv är det inte långsiktigt hållbart att livsmedelsproduktioneni dess olika led förbrukar långt mer energi än vad livsmedlen innehåller.I en annan motion redovisas principiella syn pånödvändigheten av en förändrad köttkonsumtion till förmån för gräsätare ochidisslare.Mål för jordbruks- ochlivsmedelspolitikenVänsterpartiet delar i stort regeringens övergripande mål förjordbruks- och livsmedelspolitiken. Det vill säga att Sverigeskall verka för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EUvars övergripande mål är att främja ett brett och varieratutbud av säkra livsmedel till skäliga priser, främja en hållbarjordbruks- och livsmedelsproduktion samt bidra till globallivsmedelssäkerhet. anser att allt brukande avjordbruksmark skall vara ekologiskt hållbar, dvs varaen del i ett kretslopp som minimerar användningen avändliga resurser.I den utredning som föregick regeringens proposition 1997/98:142Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEuropeiska unionen, KomiCAP, fastslogs att jordbrukspolitiken skall syftatill att produktion, förädling och distribution av livsmedel bedrivs på ettsådant sätt att- den biologiska mångfalden bevaras och främjas,-- kulturmiljöer bevaras,-- ett varierat odlingslandskap främjas,-- miljöbelastningen minimeras,-- animalieproduktionen sker med högt ställda djurskyddskrav,-- en regional balans och en levande landsbygd främjas,-- ett internationellt konkurrenskraftigt jordbruk inom EU främjas.-Vänsterpartiet anser att dessa mål är en bra och nödvändigprecisering av de övergripande målen för jordbruket. Dettabör ges regeringen till känna.Förslag beträffandeprioriteringar ochinriktning av anslagenB 10 Regionala stöd till jordbruketRegeringen föreslår att stödet till spannmålsodlingen i norraSverige skall ses över. Eftersom anslaget redovisar ettunderskott så betyder detta att stödet kommer att minska.Detta ger en helt felaktig signal till det norrländskajordbruket, som förutom att man inte fått lika stort utbyte avEU-medlemskapet som andra regioner i ocksådrabbats svårt av den regniga sommaren. Produktion avspannmål i norra är dessutom intimt sammankoppladmed svinproduktion vilket i sin tur utgör basen förlivsmedelsindustrin. Regeringen bereder för närvarandeJordbruksverkets utvärdering av de regionala stöden. Det börges regeringen till känna att en förändring av de regionalastöden måste ha utgångspunkten att ett livskraftigt jordbrukoch en regional råvaruförsörjning skall tillförsäkrasförädlingsindustrin i norra 12 Kompletterande åtgärder inomjordbruketRegeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift attlämna förslag till fortsatt inriktning för och innehållet i ettnytt svenskt miljöprogram för jordbruket för . I direktivet ingår att utreda två kostnadsalternativ, ettmed en bibehållen kostnadsram och ett med en kostnadsrampå per år.Vänsterpartiet delar den kritik som finns mot de höga kostnaderna för EU:sjordbrukspolitik, men anser att det i första hand är direktbidragen, särskiltspannmålsstödet, som bör minska. När det gäller miljöersättningspro-grammet skriver regeringen att erfarenheterna är positiva. Miljöersättnings-programmet kräver också en nationell medfinansiering och ger möjlighet attanpassa stöden till nationella förutsättningar.Det finns dock behov av att förändra de olika miljöstöden så att de blirenklare att administrera, anpassade till regionala behov av miljöåtgärder ochbidrar till målet om ett hållbart jordbruk. Regeringen bör ta initiativ till ettparlamentariskt samråd inför fastställandet av de nya miljöstödsprogrammen.Detta bör ges regeringen till känna.C 4 FiskevårdRegeringen anslår till fiskevård. Det ärlångt ifrån tillräckligt. har beräknat det årligabehovet av anslag till fiskevård till . Enbart ansöktes via länsstyrelserna om39,i statsbidrag för fiskevårdsåtgärder. i övrigt inkomna ansökningar om statsbidragmotsvarade . Det totalt redovisade behovet var alltså 67,1 milj kr.Det finns alltså många eftersatta behov av fiskevård. Vänsterpartietföreslår därför att regeringen ges i uppdrag att återkomma med förslag på enlångsiktig finansiering av fiskevården. I det sammanhanget bör ansvaret förfinansieringen av fiskevården delas mellan staten, fiskevattenägarna och desom fiskar.Detta bör ges regeringen till känna.Av anslaget under C 4 används dessutom till fettfene-klippning av odlad lax. Klippning av fettfenan på odlad lax görs för att kunnaskilja den från vild lax vid fiske i . anser att det ärprincipiellt fel att fiskevårdsanslaget skall användas för att möjliggöra föryrkesfisket att effektivisera sitt fiske efter den odlade laxen. bördärför uppdra till regeringen att pröva om medel till fettfeneklippning kanfinansieras under anslag C 3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd tillfisket m m. Under detta anslag finns mål 5a, skydd av områden, urvilket utsättning av lax och ål 1997 finansierades med ( EG/AnslagC 3 /) och biotopvård finansierades med strax (EG/Anslag C 3 50/) Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nödvändig precisering av de övergripande målen förjordbruks- och livsmedelspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en förändring av de regionala stöden måste ha utgångspunktenatt ett livskraftigt jordbruk och en regional råvaruförsörjning skalltillförsäkras förädlingsindustrin i norra ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av att förändra de olika miljöstöden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör ta initiativ till ett parlamentariskt samråd införfastställandet av de nya miljöstödsprogrammen,5. att hos regeringen begär förslag på en långsiktig finansieringav fiskevården,6. att beslutar att medel till fettfeneklippning finansieras underanslag C 3.Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()