mot · GL02A20 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Motion till riksdagen1997/98:A20av m.fl. (m) med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillvxt - fr arbete och vlfrd Innehll1 SammanfattningRegeringens regionalpolitiska proposition r en besvikelse. Frslagenkommer inte att f flyttlassen att vnda. Sklen hrtill r flera.Ett frsta skl r att andra tgrder som regeringen redan vidtagit har sstarkt negativa regionala effekter att de svrligen kan motverkas med regio-nalpolitiska tgrder. Hit hr bl.a. chockhjningen av produktionsskatten pel, den beslutade krnkraftavvecklingen och hjningarna av skatten p bensinoch diesel.Ett andra skl r att regeringen i grunden frordar en fortsttning p denbidragspolitik som visat sig ge s dliga resultat. Bidragen grupperasom dr de i stllet borde ha ersatts med snkta skatter.Vi frordar en mlmedveten omlggning av regionalpolitiken i fem led.Det frsta ledet r ett undanrjande av de regionalt mest skadliga fr-ndringar som genomfrts de senaste ren. Produktionsskatten p el skallsnkas. Skatten p bensin br snkas med 25 re/liter. Krnkraftavveck-lingen br avbrytas.Det andra ledet avser vsentliga frbttringar av fretagsklimatet. Det harsrskild betydelse i mer utsatta regioner dr marginalerna r minst. Frslaglggs fram om snkta skatter p bde fretagande och arbete. Frenklingarsrskilt fr fmansbolag fresls, liksom en modernisering av arbetsrtten.Det krngel som drabbar fretagen reduceras kraftigt.Det tredje ledet tar sikte p betydelsen av en god informationstekniskinfrastruktur i hela landet. Investeringar mste gras ocks i omrden dr denkommersiella lnsamheten r otillrcklig. Frslag lggs fram om hur statenkan och br stdja en utveckling i denna riktning.Det fjrde ledet utgrs av bttre villkor fr en individualiserad utbildningp distans. I stllet fr statliga institut fresls att staten fr mjlighetattupphandla utbildningstjnster som inte erbjuds kommersiellt. En sdanordning drar nytta av det utbud som redan sjlva ntutbyggnaden genererar.Det femte ledet r inriktat p att undanrja bristen p utbildad arbetskraft.En kraftig utbyggnad av kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildningfresls. Regionalt betingade brister br vara en utgngspunkt vidutbyggnaden i en frsta etapp. Arbetsmarknadsutbildningen br inriktas motkvalificerade yrkesbehov.I motionen avvisas de s.k. tillvxtavtal som regeringen freslr. Avtalenriskerar att lgga en dd hand ver fretagens investeringar och frstrka denbrist p frutsgbarhet som redan den nuvarande regionalpolitiken medfr.Trafikinvesteringarna inriktas p de mest lnsamma projekten. FrNorrlands del br en inriktning mot flygfrbindelser snarare nkostnadskrvande jrnvgsinvesteringar ges fretrde. Medel ansls fr enupphandling av flygfrbindelser.Sammantaget kommer frslagen att skapa nya utvecklingsmjligheter ihela . Det utgr brjan p en politik som avvecklar arbetslshetensom samhllsproblem genom fler riktiga jobb.2 Flyttlassen kommer inte att vnda2.1 PropositionenDen regionalpolitiska propositionen har emotsetts med storafrvntningar i stora delar av landet. En snabb befolkningsomflyttninghar utsatt mnga landsdelar, inte minst , fr betydandepfrestningar. Bara minskade befolkningen i skogslnen med13.700 personer. Den hittillsvarande regionalpolitiken har uppenbartmisslyckats.Regeringens frslag till en ny regionalpolitik har ltit vnta p sig. En brednskan att propositionen skulle fregs av en parlamentarisk utredning harsamtidigt nonchalerats. Frst skulle propositionen komma i samband medbudgetpropositionen , drefter . P godagrunder kade ansprken nr regeringen beslutade ge sig sjlv mer tid fr attforma den nya politiken.Det r ltt att frst den vg av besvikelse som regeringen nu mter. Avfrhoppningarna om en i grunden ny regionalpolitik blev det nstaningenting.Den regionalpolitiska propositionen kan sgas best av tre olika delar: endel trafikinvesteringar, kvarlmnade frn den tidigare presenteradetrafikpolitiska propositionen, en del pfallande tafatta frsk att expanderaregeringens IT-profil och en del omstpningar av formerna fr den statligabidragspolitiken.De redovisade frslagen har inte frutsttningar att stoppa flyttlassen. Detgller desto mer som regeringen tidigare fattat en radbeslut som gr stick i stv med ambitionerna att hela skall leva.Den frsta delen - trafikinvesteringarna - inbegriper bl.a. fljande:- Snabbtgsanpassning Stockholm-stersund tidigarelggs- Frlngning av rullbanan vid Kallax flygplats- tgrder mot flaskhalsproblem p E 4 p strckan (! )- Ny flygplats i Pajala- Upprustning av vg 45 (! )- Tidigarelggning av srskilda brighetssatsningar p vgntet- Std till kommunala flygplatser- Finansieringskonstruktion fr , och gr bedmningar byggda plnsamhetskriterier. Starka skl mste kunna anfras om sdanalnsamhetsbedmningar skall frngs.Regeringen redovisar verhuvudtaget inte ngra vervganden om varfrden av myndigheterna gjorda prioriteringen br frngs. Det utesluter inte attsdana skl i enstaka fall skulle kunna anfras. Frlngningen av rullbananp Kallax flygplats r ett sdant exempel, brighetsfrstrkningar ett annat.Detta till trots finner vi det fr vr del knappast rimligt att p slsa grunder som propositionen erbjuder skall fatta beslut av mng-miljardstorlek.Regeringens andra huvudtema r fregivna satsningar p informa-tionsteknik- och distansutbildning. Ett centrum fr distansutbildning freslsinrttas i Hrnsand. 1.500 platser fr distansutbildning reserveras inom denhgre utbildningen.Regeringen har uppenbarligen insett att utbildning kan frmedlas medhjlp av modern informationsteknik. Den har emellertid inte frsttt attavancerad distansutbildning inte kan ses p samma stt som merkonventionell utbildning. Modern distansutbildning r snarare en individuelllrprocess n en skolliknande utbildning. Inte heller frefaller regeringeninse att effektiv distansutbildning krver tillgng till nt med hg kapacitet.Utan tillgng till hgkvalificerad tvvgskommunikation kommer intedistansutbildningen att lyckas.Regeringen sger ingenting om betydelsen av bredband fr allehanda IT-tjnster. Det r anmrkningsvrt, i synnerhet som tillgngen p bredband rsom minst i de omrden som frn tillvxtsynpunkt r de mest utsatta.I propositionens sista del grupperas de statliga bidragspsarna om. tillvxtavtal erbjuds varje region mjlighet ta ett strre ansvar frfrdelningen av vissa statliga anslag. Efter en regional beredningsprocessfrutstts varje ln frhandla med regeringen om en lmplig ekonomisktilldelning. Speciella fretagsstd anser regeringen ndamlsenliga.Vi finner fr vr del regeringens frkrlek fr selektiva lsningar ochbidragspolitik nedslende. Trots att de fretag som skall skapa de nya jobbenentrget begrt att en konkurrenssnedvridande stdpolitik skall ersttas meden generell skattesnkningspolitik framhrdar regeringen i att det r justselektiv bidragspolitik som ven i fortsttningen skall utgra ryggraden iregionalpolitiken.I beskrivningen av tillvxtavtalens mjligheter blir propositionen rentosannfrdig. De resurser varje ln anses kunna frhandla om visar sigomfatta lngt mycket mer n vad som i realiteten r frhandlingsbart.Avsikten r uppenbar, nmligen att ska ge intryck av att vldiga summorpengar pltsligt str till regionernas mer eller mindre fria disposition. Ensdan redovisningsteknik r att fra vljare och lnsintressenter bakomljuset.Sammantaget utgr propositionens analys och frslag ett hopkok av idersom blivit kvar efter en uppenbarligen lng, smrtsam och konfliktfylldberedningsprocess i . Regeringens frslag formar inte enpolitik med vars hjlp hela kan leva.2.2 Tre r av frsmringarPropositionens frslag skall ses tillsammans med vad som drabbat denregionala utvecklingen sedan den nuvarande regeringen tilltrdde 1994.- Bensinskatten har hjts med 70 re per liter- Dieselskatten har hjts med 39 re per liter- Fordonsskatten har hjts med 50 procent- Grnsen fr reseavdrag har hjts frn till 7.000 kronor- Produktionsskatten p el har hjts frn 0,8 till 2,75 re/kWh.Effekterna av skattehjningarna mot skogslnen 1994-98 har blivitmycket stora ():Tabell 1: ( Ln Hjning av bensinskatten (70 re/liter) Hjning avdieselskatten (39 re/liter) Hjning av fordonskatten () Smrereseavdrag (4000 till ) Hjd produk-tionsskatt p el (1,95re/kWh) Totalt )Hjningen av elskatten frstrks av beslutet att avveckla krnkraften medbrjan . Framfr allt utveckling r starktavhngig tillgng till el p konkurrenskraftiga villkor. Elskatten ochkrnkraftsavvecklingen ensamma r skadligare fr en dynamiskutveckling i hela landet n ngon annan tgrd i modern tid. Effekternaav krnkraftsavvecklingen bedms nu bli s knnbara fr den regionalautvecklingen att t.o.m. socialdemokratiska kommunalrd brutitpartitystnaden och vdjat till regeringen om en omprvning.Den rent destruktiva effekt med hnsyn till den regionala utvecklingensom dessa tgrder ftt och kommer att f kan inte vara ngon verraskningfr regeringen. Infr vart och ett av de ovannmnda besluten har konse-kvenserna redovisats ingende. Likvl har besluten fattats.Skattehjningarna r ett resultat av regeringens ofrmga att strka deoffentliga finanserna genom en bttre hushllning, snarare n genom hgreskatter. Elskattehjningen r drutver ett uttryck fr vad som alltmerframstr som en socialdemokratisk fientlighet gentemot elektricitet. Densenare framstlls till stor del, som bekant, genom krnkraft som regeringenmot allt frnuft beslutat avveckla i frtid.De negativa tgrder som hr har redovisats r generella till sin natur. Detblir lika mycket dyrare att kra bil eller dieselfordon i hela landet. Men tillfljd av de mer utsatta regionernas karaktr - ofta lnga avstnd, hrdareklimat och en verrepresentation av elintensiv industri - blir konsekvensernalikvl starkt regionalt pverkande.Innan ngon regionalpolitik vrd namnet ens kan brja diskuteras mstedrfr de vrsta frsmringarna fr den regionala utvecklingen undanrjas.Det r det frsta ledet i den politik fr hela utveckling vi freslrriksdagen att besluta om. Redan fr 1999 freslr vi fljande:- Bensinskatten snks med 25 re per liter- Dieselskatten fr arbetsredskap snks med per liter- Reseavdragen hjs till per mil- Grnsen fr reseavdrag snks till 6.000 kronor- Produktionsskatten p el snks med 500 miljoner kronor.De socialdemokratiska frsmringar av villkoren fr tillvxt som hr harredovisats r en del av en politik som bara de senaste tre ren kostatSverige mnga nya, riktiga jobb. Nr den socialdemokratiska regeringenbildades hsten 1994 hade en positiv utveckling avsysselsttningen. Arbetslsheten var p vg ner. Till fljd av storaskattehjningar och en terreglering av arbetsrtten brts emellertidutvecklingen . Hade den sysselsttningskning som rdde vidregeringsskiftet upprtthllits, skulle ha haft tminstone150.000 fler riktiga jobb, vilket framgr av fljande diagram:150.000 nya jobb innebr inte bara minskad social utsatthet fr dem somgr frn bidrag till arbete utan ocks kat vlstnd fr hela samhllet ochen bttre ekonomi fr staten, landstingen och kommunerna.3 Levande regioner - vra utgngspunkter3.1 En ny omvrldEn framsynt regionalpolitik mste ta sin utgngspunkt i en genuinfrstelse fr de villkor fr tillvxt och fretagande som nya ekonomiskaoch tekniska frutsttningar skapar.Ekonomin globaliseras nu i alla hnseenden. Fretag, bde stora och sm,etableras i omrden dr de bsta konkurrensfrutsttningarna erbjuds. Gamlabarrirer mellan lnder spelar allt mindre roll. I synnerhet gller detta fr detypiska tillvxtfretagen.Globaliseringen frstrks av flera andra freteelser. Dominansen frmarknadsekonomin som ekonomiskt system vrlden ver r en av dessa.Marknadsekonomin gr kraften i globaliseringen starkare. Drigenomfrstrks ocks den konkurrens som redan sjlva globaliseringen medfr.Marknadsekonomins strre utbredning pverkar alla lnder. Av srskiltintresse fr r emellertid de framsteg som lnderna i Central- ochsteuropa s tydligt gr. Dessa framsteg ppnar nya marknader fr svenskafretag, men innebr naturligtvis ocks att omrden dr fretagsetableringarkan gras till begrnsade kostnader blir alltmer tillgngliga p nra hll.Informationsteknikens breda genomslag verkar i samma riktning som denkade dominansen fr marknadsekonomin. Snabbheten i frndringarnatilltar genom att information finns tillgnglig nr som helst fr vem som helstvar som helst. Frr var den fysiska infrastrukturen en mktig drivkraft frtillvxt. och spelar informationstekniken motsvarande roll.Informationstekniken frstrker dynamiken i den ekonomiska och sam-hlleliga utvecklingen. Men samma teknik krymper ocksavstnd i andra hnseenden. Allt arbete behver inte ske i anslutning till storabefolkningskoncentrationer. Frutsttningarna bde fr decentralisering ochindividualisering frstrks. Utbildningens mjligheter vxer dramatiskt.Sveriges konkurrensfrmga utmanas i praktiken p tv fronter, dels inomde snabbvxande hgteknologiska branscherna, dels inom mogna merhemmamarknadsbetonade branscher.Fr att fretag skall vilja etablera sig och kunna vxa under de nya merrrliga betingelserna mste flexibiliteten frstrkas. Det gller fr istort, men i srskilt hg grad fr regioner dr marginalerna redan r sm.Den kade rrligheten begrnsar ocks utrymmet fr traditionella politiskatgrder. De tillvxtavtal som regeringen stter sin tilltro till riskerar t.ex. attvara frlegade innan de ens introducerats. Nr nringsminister vid presentationen av den regionalpolitiska propositionen tror att dessfrslag kommer att vnda flyttlassen om 5 - 10 r gr han sig skyldig till envldsam verskattning av inte bara den egna politikens effekter utan ockspolitikens mjligheter att bedma ngonting alls i ett sdant tidsperspektiv.Att dagens situation skall best i fem eller mjligen tio r finner vioacceptabelt.Vr slutsats r att traditionell regionalpolitik kommer att fungera allt smreunder de nya ekonomiska och sociala villkor som vxer fram. Vadpolitiken kan och br gra r att bidra till att villkoren fr fretags-etableringar och tillvxt r internationellt konkurrenskraftiga i hela landet.Det r en uppgift som r viktig nog.3.2 Ett gott klimat fr fretagandeVlstnd skapas av arbete. Ett expansivt fretagande r arbetetsgrundbult. S r det fr hela lnder, men ocks fr regioner. SkallSverige klara vlstndet r det ett oeftergivligt krav att fler kan gesmjlighet att arbeta i fretagen. Gr inte detta kommer de ekonomiskaoch sociala problem vrt land brottas med att frstrkas.Nr fretag flyttar frn till andra lnder, eller frn utsatta regionertill , Gteborg och r det ett tecken p att produktions-villkoren gr sdana frndringar motiverade. Vill man pverka dessaskeenden mste fretagsvillkoren gras bttre.Sdana frbttringar mste fr att f effekt glla lika fr alla. Att gynna ettfretag p ett annat fretags bekostnad skapar bara nya spnningar och lederfrr eller senare till att utarmningen accelererar. Effekterna av den hittills-varande svenska regionalpolitiken r tydliga illustrationer till detta.Sverige behver ett bttre fretagsklimat fr att kunna mta de nyautmaningarna. Framfr allt mste frutsttningar skapas fr sm fretag attvxa sig strre. Sker inte detta kommer alltfler fretag och ider att ska sigtill andra lnder.Nr detta sker drabbas de omrden frst dr utsattheten r som mestptaglig. Nr merparten svenska ln utanfr storstadsomrdena tapparbefolkning r det ett tecken p detta fenomen. Ett hrt konkurrensklimat blirsrskilt hrt i de delar av landet dr marginalerna fr andra hnsyn intelngre finns. Hjningarna av fordons- och elskatterna r, som nmnts, tydligaexempel p hur generella frsmringar fr srskilt svrartade effekter i vissaregioner.Fr vr del gller att alla delar av mste ges frutsttningar frtillvxt. Vi ser ingen motsttning mellan dynamiska storstder och mindreorter, inga motstridiga intressen mellan stad och land.En allsidig utveckling av hela r tvrtom beroende av att de olikadelarna kan understdja varandra. Den svenska landsbygden frlorar i styrkaom , Gteborg och inte kan utvecklas som stor-stderna utarmas utan de kvaliteter det vriga erbjuder.Ett gott fretagarklimat r beroende av framsynta politiska beslut pnationell niv. Lokala frhllanden spelar emellertid ocks en stor roll. Hurden kommunala politiken skts pverkar allts i hg grad villkoren fr fre-tagsetableringar och fretagstillvxt. En generell iakttagelse r att lgskatte-kommuner r mer attraktiva n kommuner dr arbetet beskattas hrdare.Denna insikt prglar vra frslag i , men ocks i landets kommuner.4 En politik fr tillvxt i hela - vrahuvudfrslag4.1 Fretagandet som tillvxtens motorStatistiken visar att det bildas mnga fretag i . Det skulle kunnauppfattas som att klimatet fr fretagsamhet trots allt inte r s dligtsom det sgs. Nringsminister har t.ex. gjortsig till tolk fr denna uppfattning.Siffror kan emellertid vara bedrgliga. Som bl.a. ekonomen - men som nringsministern enligt egen utsago inte frsttt - dljer sigi statistiken mnga fretag som egentligen r rena skrivbordskonstruktionersamt fretag som r en juridisk form fr egenanstllning. Rensassdana fretag bort blir det svenska nyfretagandet mindre imponerande.Ett andra huvudproblem r att svenska fretag inte vxer. I en studie avfil.dr. vid och professorBo Carlsson vid i hartillvxtkraften i , och jmfrts. Studien visar p avsevrdaskillnader mellan dynamiken i den amerikanska ekonomin och den relativastagnationen i Sverige.Fr den regionala utvecklingen r detta dystra besked. Fretag i t.ex.Norrland som inte vxer innebr att det viktigaste de utsatta regionerna har,nmligen de fretag som redan finns dr, inte kan bidra till utvecklingen ssom man skulle hoppas.Det andra ledet i vr politik fr en vital utveckling i hela rtgrder som gr det lttare fr fretag att etablera sig och att vxa. Framfrallt orsakar hga skatter p fretagande och arbete stora problem fretableringar och tillvxt.- Skatten p arbetsinkomster r oacceptabelt hg. Beskattningen av lg-och medelinkomsttagare r srskilt hrd jmfrd med andra lnder.Lneansprken stiger. Det leder till frre arbeten och smremjligheter att leva p sin ln. Snkta egenavgifter och snktkommunalskatt r drfr prioriterade inom ramen fr en politik somsyftar till att vxla lgre offentliga utgifter mot lgre skatter.- Skatten p kunskap och kompetens mste vara internationelltkonkurrenskraftig. Det r lika viktigt som att snka skatten fr lg- ochmedelinkomsttagare. Skattepolitiken mste gra det attraktivt att verkai . Vrnskatten i dess helhet skall avskaffas.- Lnebildningen mste frndras som skatten p arbete snks.Sker inte detta undanrjs de positiva effekter fr jobben som skatte-snkningarna annars ger. Det r ett stort ansvar fr arbetsmarknadensparter att skerstlla att lnebildningen inte blockerar ambitionerna attpressa tillbaka arbetslsheten.- Fretagens egna, riskbrande kapital drabbas i aktiebolagen av enskattekostnad p , medan skattekostnaden fr att skaffakompletterande lnat kapital r . Det egna, riskbrandekapitalet i bolagen r grunden fr att ver huvud taget kunna f tillgngtill komplettering i form av lnat kapital. Ett slopande av dubbel-beskattningen skulle medfra ett kraftigt tillskott av riskkapital tillmarknaden.- Skattereglerna fr fmansbolag mste frndras. Den delgare somredovisar en rimlig arbetsinkomst skall f rtt att betrakta vrigavkastning som utdelning. Utdelning till fmansfretagare skall be-skattas som inkomst av kapital, om garen tagit ut ln som minstmotsvarar den som en anstlld kollega i samma yrke har. Det finns fsakliga skl fr de stoppregler som gller fr fmansfretagen.De br drfr avskaffas.- Frmgenhetsskatten, som r en extra skatt p avkastning av kapital,motverkar den ndvndiga kapitalbildningen. Den belastar skildatillgngar olika hrt, vilket bidrar till snedvridningar som frsmrarekonomins funktionsstt. Frmgenhetsskatten skall drfr avvecklasmed brjan 1998.- De nya bestmmelserna om skattekonto och momsuppbrd har lett tillfrsmringar. Det r fel att jmstlla frfallodag och bokfringsdag.Det leder till oskerhet om nr betalningen mste erlggas fr att denskall kunna bokfras i rtt tid. Fretagen betalar in tiotals miljarder frtidigt. En tergng br ske till en gammal vedertagen princip attfrfallodagen sammanfaller med inbetalningsdagen.- Tjnstebeskattningen r fr hg. En generell snkning av skatten parbete kar de enskilda hushllens mjligheter att ocks efterfrgatjnster. kvarstr emellertid s stora skattekilar att ngonnmnvrd effekt sannolikt inte uppkommer i detta avseende. Det rdrfr ndvndigt att genomfra speciella tgrder s att skatten parbete snks kraftigt fr tjnster med stort arbetsinnehll och somefterfrgas av enskilda hushll. Ett frslag till sdana tgrder harnyligen presenterats av , och innovatrer skall kunna verka i en positiv milj. Detkan de inte . Regler br infras som gr att uppfinnare ochinnovatrer kan beskatta inkomster av royalty som utgr frn patent iinkomstslaget kapital. Uppfinnare och innovatrer br ges rtt att taupp inkomster av royalty som grundas p patent som kapitalinkomst,vilket innebr 30 procents skatteuttag.- Frmnsrtt fr skatter vid fretagskonkurser br inte tillerknnasstaten. En frndring skulle leda till omedelbara frbttringar avfrutsttningarna fr fretagande. Skattefrmnsrtten r en vsentligomstndighet nr fretag skall rddas genom en rekonstruktion. Ettmer jmbrdigt regelsystem fr samtliga fordringsgare, inklusivestaten, skulle vara till frdel fr alla parter. Om staten tvingades attbevaka sina fordringar p samma villkor som fordringsgare skulledessutom fler oserisa fretagare kunna upptckas snabbare n i dag.- Kapitalinkomstskatten mste snkas. I ett internationellt perspektiv ochvid rimliga rnteniver r dagens skattesats fr hg.- Den srskilda lneskatten p vinstandelsmedel br avvecklas. Det finnsgoda skl som talar fr vinstandelsstiftelser i fretagen. Det r viktigtatt mjlighet kan ges fr alla anstllda att p detta vis f ett ekonomisktutbyte som r relaterat till graden av framgng i fretaget. Det finnsflera goda exempel p vinstandelsstiftelser i svenskt nringsliv.- Fastighetsskatten avskaffas successivt. Dagens fastighetsskatt hjerinte bara kostnaden fr boendet utan ocks fretagandet. Den bidrardrmed till att gra fretagande och fretagsutveckling ondigt dyrt.Skattesnkningar r ndvndiga, men inte tillrckliga, fr att fretagenskall bli fler och strre. Reglerna p arbetsmarknaden mste ocksanpassas till en ny tids krav.- Krnglet mste minimeras fr att fretagen skall kunna utvecklas.Smfretagardelegationens frslag bildar en god grund fr radikalafrenklingar. Delegationens frslag br i princip genomfras utandrjsml.- Arbetsrtten br i ett frsta steg frenklas genom att dedispositiva delarna av lagen om anstllningsskydd (LAS),semesterlagen och arbetstidslagen upphvs frn . Enmer omfattande frnyelse br genomfras i ett andra led r 2000.En frbttring av fretagens etablerings- och tillvxtvillkor i enlighetmed vad vi hr har frordat gr det selektiva fretagsstdet ondigt.Bidrag vxlas mot lgre skatter.Frdelarna med en sdan vxling r mycket stora. Viktigast r att allafretag behandlas lika. Drigenom kan den goda konkurrensen upprtthllas.Relationer till myndigheter och stdorgan elimineras som konkurrensfaktor.En betydelsefull konsekvens av en vxling frn bidrag till skattesnkningarr ocks att beslut om fretagets framtid anfrtros fretagaren sjlv.Myndighetsuppgiften begrnsas till att ange de regler inom vars ramar fre-tagaren sjlv har att ta ansvaret.En frndring av regionalpolitiken efter dessa linjer gr att behovet av ensrskild svensk stdomrdesindelning bortfaller. Det r en uppenbar frdel.Kvar skulle finnas de stdomrden som r knutna till EU:s strukturfondersamt omrdena fr det generella transportstdet och nedsttningen av social-avgifter.Vi freslr att hos regeringen begr frslag om en mer enhetligstdomrdesorganisation. Strvan br vara att gra denna s generell ochenkel som mjligt. Det br ankomma p regeringen att prva hur speciellagrnsdragningsfrgor lmpligen lses.4.2 En informationsteknisk infrastrukturFr fretagens utveckling r en god infrastruktur av stor betydelse. Tillinfrastrukturen hr det fysiska transportntet, men ocks elektroniskakommunikationsmjligheter.Den informationstekniska infrastrukturen spelar en helt avgrande roll fretableringen av snabbvxande fretag. Att andelen snabbvxande fretag iSverige r s liten antyder att infrastrukturen inte byggts ut p ett nda-mlsenligt stt.