mot · GM02N247 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N247av ()för fler jobb iKalmar länJobben är det viktigaste för framtiden. Fler människor måstekomma i arbete. Det gäller också län. För det krävsen stark ekonomi och uthållig tillväxt. Det krävs en offensivsatsning på småföretagen. I den föreliggande motionen tassmåföretagen upp, dess roll och betydelse för län.Förslag läggs på åtgärder som ska främja sysselsättning ocharbete åt alla i län.De små företagen spelar en avgörande roll för sysselsättning och service ihela landet. Det är företrädesvis i de små företagen som de nya arbets-tillfällena kommer till. Småföretagen kan finnas överallt och ger arbets-tillfällen nära hemorten. De är en avgörande faktor för ett livskraftigtnäringsliv och levande bygder i alla delar av landet. län behöver merav stark och hållbar tillväxt. län behöver mer företag och fler före-tagare. län har goda förutsättningar att bli det främsta företagarläneti landet. Småföretagen sysselsätter mer än halva länsbefolkningen redanidag.Företagsstruktur, befintligaföretagFärsk statistik visar att över hälften, , av deindustrisysselsatta i länet, får sin sysselsättning från företagmed mindre än 20 anställda. utgör 98procent av länets företag. Då är att observera att statistikeninte omfattar jord- och skogsbruksföretag. Den gruppenutgörs uteslutande av egen- och småföretagare med under 20anställda. Tas dessa företag med blir förekomsten avsmåföretag i länet ännu mer dominerande.Även om småföretagen är klart dominerande i län behåller intelänet greppet om småföretagen. och småföretag medunder 20 anställda är klart lägre i länet än i riket som helhet. Så är ocksåfallet med andelen anställda i dessa två typer av företag med undantag avandelen anställda i egenföretag som precis når upp till länets befolknings-andel av rikstotalen. Om län skulle haft samma andel småföretagmed under 20 anställda som riket skulle det finnas ytterligare närmare 700småföretag etablerade i län.Kalmar län är lika med riket vad gäller förekomst av företag med mer än20 anställda men ligger klart under rikets andel vad gäller småföretag medmellan 1 och 19 anställda.Tittar vi på andelen sysselsatta i de olika företagsgrupperna kan vikonstatera att länet ligger över rikets andel i samtliga företagsgrupper utomde största företagen där andelen för län är klart under rikets andel.För att nå upp till riksandelen skulle vi haft ytterligare drygt 5 000sysselsattai län.Kalmar län behöver således fler egenföretag och fler småföretag medmindre än 20 anställda för att komma i kontakt med länets andel av företag iförhållande till länets befolkningsandel av rikstotalen. län behöverdessutom öka antalet sysselsatta i samtliga företagsgrupper för attkompensera den låga andelen sysselsatta i den största företagsgruppen.En jämförelse med EU är svår att göra på grund av att indelningen avstorleksklasser är olika. Följande iakttagelser kan ändå göras. har fleregenföretagare än EU men länets andel når inte upp till riksgenomsnittet.Cirka 50 procent av företagen i beräknas vara egenföretagare utananställda. Den siffran är för och för län 72,6.Nästan 90 procent av alla företag i har färre än 10 anställda. De svararför ca en tredjedel av den totala sysselsättningen. Siffra för länet och riketär98,för företag med mindre än 20 anställda.Antal företag inom EU med färre än 500 anställda uppgår till 15,7 miljonermedan 13.000 företag har fler än 500 anställda. ärdärmed densamma i EU som i , . Detsamma gäller förKalmar län.NyföretagandeKalmar län ligger dåligt till när det gäller nyföretagandet.Nyföretagandet i låg 1995, som är det senast kändastatistikåret, på en fortsatt hög nivå historiskt sett. Totaltberäknas 27 300 genuint nya företag ha startats detta år.Uppgiften avser de nya vars årsomsättning överstiger 30 000kr.Den länsvisa fördelningen visar att nyföretagandet har ökat i knappt entredjedel av länen. I genomsnitt för hela riket utgjorde etableringsfrekvensen,mätt i antalet nystartade företag per 1 000 invånare i åldern , 4,9under 1995. För är den siffran 7,9. län ligger sisttillsammans med med 3,0 startade företag per 1 000 in-vånare.Sammanfattningsvis behöver således län inte enbart ett ökat antalenmans- och småföretag med mindre än 20 anställda och fler sysselsatta idessa företag för att komma i nivå med riksgenomsnittet. Länet behöverdessutom öka nyföretagandet radikalt.Kalmar län behöver flersmåföretag och flerföretagareKalmar län behöver mer av stark och hållbar tillväxt. Demöjligheter som en utveckling mot ett naturligt och osårbartkretsloppssamhälle kan ge måste tas tillvara. Småskalighet,företagsamma initiativ, decentralisering, samarbete, regionalbalans och mer av kunskapsutveckling måste präglautvecklingen. Jobben är det viktigaste för framtiden. Flermänniskor måste komma i arbete. För det krävs en starkekonomi och uthållig tillväxt. Med den utgångspunktenföreslås i denna motion åtgärder för en offensiv satsning föratt nå målsättningen minst 1 500 småföretag och 5 000 nyajobb i småföretagen i län under tjugohundrataletsförsta decennium.ÅtgärderEtt gynnsamt företagsklimatSmåföretagen är i behov av stabila och långsiktigaspelregler. De är i behov av ett gynnsamt företagsklimat attetableras och växa i. Bärkraftiga affärsidéer måste få chansenpå marknaden. har en rad positivaåtgärder för småföretagen genomförts. Saneringen avstatsfinanserna har gett stabilt låga räntor och låg inflation.Arbetsgivaravgifterna har sänkts, dubbelbeskattningen harlindrats, kvittningsrätten har återinförts, villkoren förfåmansbolagen har förbättrats och arbetsrätten harreformerats.Förbättringen av villkoren för de små företagen måste fortsätta. De småföretagen ska gynnas. De ska gynnas även i förhållande till de stora. Kalmarlän gynnas av att företag startas, drivs och utvecklas. De genererar skatte-intäkter som finansierar de allmänna utgifter vi har i kommunerna, lands-tinget och staten. Företagsamheten är grundläggande för att åstadkommasysselsättning.Ekonomisk tillväxt genom detekologiska lyftetEnergiomställningen och den nya tekniken bör tas till varaför att öka företagsamheten. Kretsloppsutvecklingen bör varadrivkraften mot ett ekologiskt hållbart samhälle, men ocksåmedverka till ekonomisk tillväxt, industriell utveckling ochett bra företagsklimat. Det ekologiska lyftet är grunden föråtervinning av lagerresurser, för medveten resurshushållningoch för ökad användning av förnybara resurser. Det kommeratt stimulera forskningen, utbildningssamhället, den tekniskautvecklingen och företagsamheten. Vägen till det ekologiskthållbara samhället handlar om att ge den ekonomiskautvecklingen en hållbar framtidsinriktning.Det kan göras genom att bl. a.:- uppmuntra utveckling, nytänkande, entreprenörskap ochsmåföretagande,-- sätta krav på att producenterna tar ansvar för uttjänta varor ochpåskyndar utvecklingen mot kretsloppssamhället,-- stimulera jordbruket som en viktig resurs för en hållbar utveckling,-- stimulera forskning, utbildning och den tekniska utvecklingen för etthållbart samhälle,-- utveckla ett decentraliserat energisystem med förnyelsebaraenergikällor,-- de lokala Agenda 21-grupperna knyts samman till ett nätverk som gerlänet dokumentation som ett miljölän,-- göra länet till det största vindkraftslänet i landet med hjälp av flersmåföretag,-- utveckla småföretagsamheten inom förädling av skogsråvara ochbiomassa för energiproduktion,-- göra länet till ett sollän med offensiva satsningar på solenergi.-Sänkt skatt på arbete och företagandeI dag bär småföretagen på en tung ryggsäck fylld med skatteroch omständliga regler. En politik för fler företagare ochföretagande måste skapa goda villkor för företagande genomlåga skatter och få hinder. Ofinansierade skattesänkningar slår tillbaka iform av höjda räntor och hög inflation och försvårar förföretagen att investera.Inom ramen för en ansvarsfull finansiering bör:- arbetsgivaravgifterna sänkas för de små företagen,-- fåmansbolagens skatteregler ges en mer generös utformning,-- förmögenhetsskatten successivt fasas ut ur skattesystemet,-- vid inbetalning av skatt på skattekontot inbetalningsdagen gälla sombetalningsdag, inte den dag då inbetalt belopp kommer skattemyndig-heten tillhanda,-- alla som vill ska få f-skattsedel, såvitt inte särskilda skäl talar emot,-- bolagsskatten behållas på och-- en förenklad deklaration för egenföretagare utan anställda införas.-Småföretagens tillgång på riskvilligt kapital måste förbättras.Incitamentet att få ut största möjliga avkastning i förhållandetill satsat kapital och risktagande är en tillväxtskapandedrivkraft. Riskkapitalet bör därför i första hand varaprivatägt. Det är grunden för att en effektiv kapitalformeringska komma till stånd. Riskkapitalet bör hanteras så näraindividen som möjligt.Åtgärder som bör övervägas är:- prioritering av småföretag och landsbygdsutveckling i arbetet medriskkapitalförsörjning,-- införande av ett system med företagsgaranti för att stimuleramångfalden av riskkapitalförsörjningen,-- en stärkning av finansiering genom ett statligtkapitaltillskott och ökat driftsanslag,-- behålla mål 5 B för de kommuner som ligger i det målområdetoch utöka det med ytterligare kommundelar som har regionalpolitiskaproblem,-- besluten över arbetsmarknadspolitiken decentraliseras till länetskommuner. Länet bör självt få forma sin egen arbetsmarknadspolitikmed statliga resurser. Länets kommuner bör själva i arbetsförmedlings-nämnden bestämma hela inriktningen på arbetsmarknadspolitiken.-Villkoren för uppfinningar börförbättras- Patentlagen ändras för att skapa bättre villkor för uppfinnare ochinnovatörer,-- Det immaterialrättsliga skyddet stärkas,-- En allmän översyn av bestämmelserna i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, patentlagen (1967:837),varumärkeslagen (1960:644), mönsterskyddslagen (1970:485) ochväxtförädlarrättslagen (1971:392) bör göras med utgångspunkt attförbättra villkoren för uppfinnare och innovatörer,-- En ökad differentiering av de olika patentkostnaderna som tar hänsyntill företagens storlek och resurser införas,-- Bättre upphovsrättsskydd införas för informationsföretagen i synnerhetoch-- En enklare form av patent som är mindre kostsamt men effektivt - ettsärskilt bruksmönsterskydd - införas i lagstiftningen i linje med vadsom gäller inom de flesta andra EU-länder.-En reformerad arbetsrättDagens arbetsrätt är utformad för de stora företagen ochskapar problem för de små. Den bör därför reformeras så attden bättre stämmer överens med småföretagens villkor för enflexiblare arbetsmarknad. Den ska underlätta nya jobb, intehindra eller motverka att nya jobb växer fram. skaarbetsmarknadens regelverk främja anställningstrygghet ochjämställdhet.Om man lokalt inte kan komma överens bör småföretagen genom laggaranteras att få undanta två personer från turordningsreglerna.Möjligheterna till blockad mot enmansföretag bör helt avskaffas.Allmän verksamhet till småföretagenEn sund och fri konkurrens ska råda på marknaden. Denallmänna näringsverksamheten som sker i ellerannan regi bör förbehållas småföretagen. Kommunerna börupphandla sina tjänster i större utsträckning för atteffektivisera verksamheten och ge småföretagen möjlighetatt utvecklas.Lagen om offentlig upphandling bör förändras för att bättre anpassas tilllokal verksamhet för småföretagen. Stor frihet utan åsidosättande avkonkurrenskravet bör finnas för att främja lokal upphandling ochsysselsättning. bör i EU verka för större frihet vid lokal upphandling.Den möjlighet till undantag från lagen för upphandling under det så kalladetröskelvärdet 200 000 ecu, som finns enligt , bör utnyttjas avSverige.Det bör finnas en möjlighet för den upphandlande enheten att ta sådanahänsyn utan att det ska strida mot lagstiftningen. Den bördärför verka för att stor hänsyn kan tas till miljön vid offentlig upphandling.Klara och entydiga miljökrav skall kunna ställas i en upphandlingsoffert. Ensådan utveckling främjar i sig en lokal produktion med närhet mellanproducent och förbrukare, där t.ex. många och långa miljöskadligatransporter undviks.Utbildning i entreprenörskapDet svenska utbildningsväsendet har alltför ensidigt varitinriktat på att utbilda löntagare. Företagande måste iframtiden i väsentligt större utsträckning ses som ettrealistiskt alternativ, något som också utvecklingen motalltfler entreprenörer och projektanställda pekar på. Helaskolan måste präglas av ett förhållningssätt som innebär stimulerar entreprenörskap. Utbildningen bör ha ettbrett angreppssätt som innebär att man stimulerarnytänkande och kreativitet, egenskaper som behövs i mångasammanhang.Utbildning i entreprenörskap bör införas som ett obligatoriskt ämne igrundskolans kursplaner. Ungdomsföretagande som praktisk verksamhetmåste utvecklas och stimuleras i både och på gymnasienivå. Ettökat utbyte mellan privata företag och skola bör stimuleras bl.a. genom atteleverna inom alla program under utbildningen bör beredas möjlighet tillkontakter med företag. Lärlingsutbildningen måste vidareutvecklas. Satsningpå Högskolans i utbildningar för att öka företagande ochinternationell handel bör göras.Bättre kommunikationerGoda kommunikationer är förutsättningen för rationellatransporter. Bra kommunikationer är därför en viktig del iarbetet för bättre och konkurrenskraftiga villkor för länetsnäringsliv och för en utvecklad småföretagsamhet.Följande åtgärder bör prioriteras:- Tre miljarder satsas under kommande planeringsperiod på attförbättrade vägar och järnvägar i länet,-- därav 400 miljoner avsättas på utveckling avKustpilen/Stångådalsbanan. Staten bör ta över samtliga järnvägar ilänet och garantera driften.-- En knytning till Öresundstrafiken på järnväg göras. skadet vara möjligt att trafikera järnvägen från , , Emmabodapå 3 1/till och och vidare mot .-- Flyg och färjeförbindelser kompletteras med förbindelser till ochBaltikum.-- Utbyggnad av det digitala motorvägsnätet i länet som ger företagenmöjlighet till att använda modern informationsteknik i ett globaltperspektiv och-- enhetstaxa för ISDN-anknytning införas.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningsfrämjande åtgärder för fler arbetstillfällen i Kalmarlän.Stockholm den 27 oktober 1998Agne ()