ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Kr222 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr222av ()GöteborgsmusikenI såväl som i väcktamotioner har det stora värdet av genrecentra påpekats.Genom dessa kan man kraftsamla kring en viss typ av musikoch därmed skapa utrymme för såväl ett bättre nyttjande avresurser som basen för en fortsatt utveckling av den speciellamusikform, som ett sådant centrum får i uppdrag att varaansvarigt för. Det har framförts förslag till såväl centra förfolkmusik och jazz som för andra musikformer. synes vara på väg att bli ett efterlängtatgenrecentrum för folkmusik med inriktning på bl.a. dettilltänkta nationalinstrumentet, nyckelharpan.Genom initiativ av kulturutskottet räddadesfortlevnaden av enda kvarvarande civilt baserade blåsorkester medheltidsanställda musiker, Göteborgsmusiken. Dess tryggare tillvaro har letttill utveckling och stora framsteg för orkestern, något som gett den ett gottrenommé såväl i som utomlands. Orkestern är villig att också byggavidare på de förväntningar som ställts på den och som lett till delvis nyaroller. En sådan uppgift skulle vara att Göteborgsmusiken får uppdraget attvara ansvarig för ett blåsmusikens genrecentrum.Vi har i landet enligt uppgift ca 400 blåsensembler av skiftande storlek ochförmåga. För denna del av musiklivet i är det viktigt att ha såväl enförebild som ett centrum med samlade kunskaper för denna genre. Sedan enkort tid tillbaka förfogar man också över lokaler, vilka gör det möjligt förorkestern att utvecklas vidare och att hjälpa andra med utvecklingen avblåsmusiken.Det finns goda skäl att följa upp intentionerna i ochskapa genrecentra för musiklivet i vårt land. Uppdragens omfattning,utformning och eventuella ekonomiska effekter bör specifikt för varje sådantcentrum fastställas i avtal med staten. Göteborgsmusiken bör kunna bli detförsta nya sådana musikaliska genrecentrum som upprättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Göteborgsmusiken som första institution i en utveckling avgenrecentrum erhåller uppdraget att bli ett sådant för blåsmusiken i vårtland.Stockholm den 25 oktober 1998Lennart ()
mot · GM02Kr223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr223av ()KompetensmuseerDen svenska museivärlden har präglats av enmycket splittrad struktur. Redan påpekadepå sin tid att de olika begreppen centralmuseum,ansvarsmuseum o.s.v. inte bidrog till ökad klarhet.Utredningen föreslog att man skulle organisera de statligamuseerna i ett antal grupper, där museer med liknandeinriktning fördes samman. I samma struktur skulle sedan destatliga bidragen till museer med andra huvudmän kunnabehandlas.I stället för att fullfölja utredningens tankegångar har den social-demokratiska regeringen valt att förvirra bilden ytterligare. Visserligen harStatens historiska museer frigjorts från , medan t.ex.Glimmingehus och fortfarande lyder under RAÄ. Systemet mednationella uppdrag har införts även på museiområdet, där det stiftelseägda,men i stor utsträckning statligt finansierade Arbetets museum tilldelats etttreårigt uppdrag och motsvarande antal miljoner kronor.I årets budgetproposition fullföljer regeringen tanken på att skapa enmyndighet av ett antal museer som anses ha en inbördes relation tillbegreppet världskultur. föreslås få en friståendeställning. Regeringens ovilja att skapa en ny grundläggande museistrukturhar negativa återverkningar på hela museiväsendet. Rollfördelningen mellanStatens kulturråd och RAÄ när det gäller statsbidragsfördelningen tilllänsmuseerna måste få en slutlig lösning. Svårigheterna för museer medandra huvudmän än staten och landstingen eller för helt nya museer att merpermanent komma in i det ekonomiska systemet är redan nu stora ochförvärras av avsaknaden av en tydlig struktur.En idé som regeringen borde pröva är att de nuvarande beteckningarnaavskaffas och att man lägger fram ett förslag där man utser ett antal "kom-petensmuseer" på olika områden. Dessa skulle då, oberoende av huvudmän,få i uppdrag att utgöra "nav" inom sina respektive verksamhetsområden ochfördela tillkommande statsbidrag. Det bör ankomma på regeringen attutforma detaljerna i ett sådant förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av s.k. kompetensmuseer.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Kr225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr225av ()Bildens och i sätt att uppfatta världen påverkas av de bilder vi möteroch har mött.I saknas ett fotomuseum, som beskriver den fotografiskabilden och fototeknikens utveckling och framåt. I vårbildrika tid behöver ett utvecklat fotomuseum med uppgift attbehandla bildkultur och bildförståelse i vid mening. Ett sådant museum skavara ett centrum för forskning, bildning och utbildning. Dess huvudsakligainriktning ska vara det fotografiska seendets historia. Själva undersöknings-objektet blir därmed människan. Här ska bilder, med till synes direktförhållande till verkligheten, möta idéer om bildens makt, misstron motbilder och aspekter på bildspråkets relation till det verbala språket.Avsaknaden av ett museum på nationell nivå som behandlar alla aspekterav företeelsen fotografi är ett faktum.Sundsvalls kommun arbetar sedan1994 med ett projekt, som kallas BildensHus. Bildens Hus ska inrymma fotomuseum, fotografisk samling ochbildcentral.Projektet går ut på att få ett för fotografi, tillsammansmed Stiftelsen i Bild som verkar för att rädda kulturhistoriskasamlingar av fotografi samt Stiftelsen The Swedish Camera Collection, somdisponerar en heltäckande fotografisk samling bestående av kameror, bilderoch litteratur.Samlingen från Swedish Camera Collection består av 1500 kameror, fråntidiga daguerrotypi-kameror till dagens digitala kameror. Samlingen är en avde större i och anses hålla en mycket hög kvalitet.Denna samling, som fanns i , har enligt en överenskommelseöverförts till Sundsvall.Det bör vara av stort nationellt intresse att ett fotomuseum skapas i Sverigeoch då med säte i ska utgöra en mötesplats, där utställningar, samlingar, arkiv ochbibliotek används. Museet bör rikta sig mot alla medborgare, men specielltmot för att bygga upp ett samarbete. En viktig målgrupp ärockså övriga ungdomar i , som då kan ha museet som en resursinom fritidsaktiviteter.Ett Bildens och i bör kunna bli ett fotomuseummed nationellt intresse, som skulle kunna skildra fototeknikens utveckling.Det skulle också kunna göra den dokumentära bilden tillgänglig för många.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett Bildens och i den 26 oktober 1998Birgitta ()
mot · GM02Kr229 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr229av och (v, mp)Barnkulturcentrum i EskilstunaUndertecknade föreslår att Barnkulturcentrum i Eskilstunamed Svenskt Barnbildarkiv får nationellt uppdrag inomområdet bild och barn och ungdomars bildskapande underåren 2000, 2001 och 2002.Ett nationellt uppdrag för Barnkulturcentrum i skulle innebäraatt erfarenheter och kunskaper från en verksamhet som under många årbedrivits med kommunala medel, samt ett mindre statligt stöd till SvensktBarnbildarkiv, får spridning till hela landet, med tonvikt på regionen kringMälardalen inkluderande och . Särskild tonviktskulle läggas på att sprida kunskap om och erfarenhet av pedagogisktintegrationsarbete bland barn och ungdomar i det mångkulturella samhället.Inom ramen för nationellt uppdrag kan Barnkulturcentrum genomföraföljande:Inom Svenskt Barnbildarkiv? öka takten på införande av arkivets samlingar i bilddatabasen?? utveckla bilddatabasens applikationsprogram?? koppla upp databasen till Internet?? bygga upp ett regelbundet samarbete med universitet och högskolor ochdå i första hand med , . ?Inom den bildpedagogiska verksamheten? bredda den bildpedagogiska verksamheten med en pedagog medspecialkompetens inom ytterligare ett fält, t.ex. sprida kunskap i landet om bildarbetet i de projekt som genomförts videxempelvis integrationsarbete med tonåringar, bildarbete med barn medsvåra funktionshinder, integrerat skapande arbete i förskola och skola etc.Det skulle ske genom seminarier, kurser och skriftlig dokumentation fördeltagare från hela landet.?? bygga upp en struktur i inklusive ochÖstergötland för fortbildning av personal inom bildarbete och bild isamspel med dans, drama eller musik/rytmik inom förskola och skola.?? i samarbete med organisationer för bildpedagoger vid museer ochbarnkulturcentra arrangera inspirationsmöten, erfarenhetsutbyten ochfortbildning för bild- och konstpedagoger i hela landet.?? genomföra rikstäckande konferenser kring barns skapande inom skolaoch förskola, med tonvikt på barns bildskapande. ge fortbildning i utställningsarbete riktat till barn och ungdomar?? producera vandringsutställningar för skolor och offentliga rum såsombibliotek och museer samt bygga upp rutiner och kontaktnät förcirkulation av utställningarna.?? producera utställningar kring bilder från och frånden bildpedagogiska verksamheten?Barnkulturcentrum har arbetat och SvensktBarnbildarkiv . Under dessa år har man ständigtsökt nå nya grupper och utveckla verksamheten. Inomverksamheten finns en unik erfarenhet av ochkunskaper om kulturarbete bland barn och unga i förskola,skola och - ett nationellt uppdrag skulle gemöjligheter att sprida dessa vidare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationellt uppdrag för Barnkulturcentrum i Eskilstuna.Stockholm den 23 oktober 1998Charlotta L Bjälkebring (v)()
mot · GM02Kr230 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr230av m.fl. (s)Barnkulturcentrum i EskilstunaLåt Barnkulturcentrum i med SvensktBarnbildarkiv få förtroendet att inneha ett nationellt uppdraginom området bild och barn och ungdomars bildskapande.Barnkulturcentrum har arbetat och Svenskt Barnbildarkivsedan 1977. Under dessa år har man ständigt sökt nå nya grupper ochutveckla verksamheten. Inom verksamheten finns en unik erfarenhet avoch kunskaper om kulturarbete bland barn och unga i förskola, skola och påfritiden - ett nationellt uppdrag skulle ge möjligheter att sprida dessa vidare.Kunskap och erfarenheter finns redan, liksom en väl fungerandeadministration och ett stort kontaktnät. De medel som skulle satsas på ettnationellt uppdrag skulle därigenom kunna omsättas i ettintensivt arbete eftersom personal, kompetens och strukturer redan finns påplats.Staden har en lång tradition av invandring såväl under de år då industrinbehövde arbetskraft, som då man tagit emot storaflyktinggrupper. Man har lång erfarenhet av och stor kunskap om att ta emotmänniskor från främmande kulturer och man har vana vid att leva i ettmångkulturellt samhälle. Inslaget av människor från andra världsdelar är en självklarhet i stadens gatu-, folk- och kulturliv.En särskild insats skulle göras för att bygga upp ett regionalt samarbeteoch struktur kring fortbildning och utställningsverksamhet baserad påSvenskt Barnbildarkivs samlingar, den bildpedagogiska verksamheten ochvandringsutställningar. Efter avslutat projekt skulle det finnas ett väluppbyggt kontaktnät, en regional verksamhet med fortbildning ochutställningsverksamhet, och forskningen kring barns bilder skulle varaetablerad och kunna arbeta vidare.I finns en väl utbyggd musik- och teaterverksamhet för barnmellan 5 och . Verksamheten administreras av i samverkanmed länets kommuner. Ytterligare regionala kulturinsatser riktade motaktuell målgrupp planeras. Denna plattform utgör en bra grund för ettnationellt uppdrag. Den regionala barnkulturgruppen kommer också attfungera som referensgrupp vid genomförandet av uppdraget.Ett nationellt uppdrag skulle innebära att erfarenheter och kunskaper somhittills bedrivits med kommunala medel och ett mindrestatligt stöd till Svenskt Barnbildarkiv skulle få spridning till hela landet,med tonvikt på regionen kring inkluderande ochÖstergötland. Särskild tonvikt skulle läggas på att sprida kunskap om ocherfarenhet av pedagogiskt integrationsarbete bland barn och ungdomar i detmångkulturella samhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt uppdrag för Barnkulturcentrum i Eskilstuna.Stockholm den 21 oktober 1998Laila ()()Elisebeht ()()()
mot · GM02Kr231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr231av ()Nationellt forsknings- och utställningscentrumFörslag om ett emigranternas hus i har funnits enlängre tid. ingavs även en motion till Göteborgskommunfullmäktige med förslag och beskrivning om detta.Göteborg har alltid haft en betydande invandring. Detta bördokumenteras och varje nationalitet bör få skriva sin historia.Varje emigrant blir ju vid resans mål en immigrant. Sverigeoch då inte minst gjorde stora insatser för andravärldskrigets offer. Även den insatsen borde få utrymme idet offentliga rummet och genom permanent utställning visahur agerade och gav hjälp till krigets offer.Utrymme finns för utställningar om vad emigrationen har betytt förSverige och möjlighet för intresserad allmänhet att bedriva forskning för attsöka emigrerade anhöriga, dvs söka sina rötter. Intressanta föremål skallkunna tas emot och bevaras för kommande generationers kunskap ochhistoria.Tullhuset i , färdigställt , är den byggnad som skulle passabra för ovan beskrivna verksamheter. Läget är centralt, utrymmenatillräckliga och kommunen äger samt förvaltar fastigheten. Regeringen bör fåi uppdrag att förelägga ett förslag till nationellt forsknings- ochutställningscentrum i i hänvisning till det anförda hemställs1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettforsknings- och utställningscentrum i Göteborg.Stockholm den 27 oktober 1998Eva Flyborg (fp)
mot · GM02Kr233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr233av och ()Statsbidragen till kulturen i länSedan den 1 juli 1997 pågår en försöksverksamhet medutökad regional ansvarsfördelning i län, länoch . I har det rått bred politiskenighet om det positiva i att flytta ansvar från staten tillregionen. Förhoppningen är att frågor om kommunikationer,näringsliv och kultur i större utsträckning kommer attbelysas ur ett skånskt perspektiv på helheten.Enligt en särskild lag om försöksverksamhet har uppgiften att fördelastatsbidrag för regional kulturverksamhet överförts från tillde regionala självstyrelseorganen. Försöksperioden avslutas den 31december 2002. Naturligtvis skall nationella regler och mål efterlevas inomramen för det regionala självstyret.Beträffande kulturpolitiken har det tyvärr visat sig att det i praktiken inteexisterar någon frihet att utforma den regionala kulturpolitiken på regionalnivå. När det gäller kulturinstitutioner fastställer regeringen vilka regionalainstitutioner som ska vara bidragsberättigade. Det är alltså inte tillåtet attgenågon del av statsbidraget till verksamheter som inte står på statens lista.Handlingsfriheten blir därmed mycket begränsad.En viktig kulturpolitisk uppgift är också är nå nya publikgrupper samtutveckla nya former av samarbete mellan konstarter, såväl inom länet somöver länsgränsen. Just kunskapen som finns hos politiker om denegna regionens förhållanden och förutsättningar borde vara en resurs, när detgäller att finna nya vägar för kulturlivet. Tyvärr har /regionfullmäktige inte rätt att fördela de medel som är avsedda förförsöksarbete, vilket innebär att det är mycket svårt att förverkliga enregional kulturstrategi.I regionförbundet pågår ett intensivt arbete med attutforma en regional museistruktur. I detta arbete ingår också att lämnaförslag till hur kulturmiljöarbetet och den skånska landsantikvariefunktionenska utformas. Det är önskvärt att /regionfullmäktige får fortsättadetta arbete i dialog med statliga instanser.Regionala resurscentrum för film och video får sina statliga bidrag viaSvenska filminstitutet. Detta borde inte vara ett hinder för att låta även dessabidrag ingå i det samlade kulturanslagetArbetet som bedrivs i och de övriga försökslänen har stor betydelseför hur det regionala självstyret ska utvecklas i hela . Därför är detviktigt att försöksverksamheten ges sådana förutsättningar att den går attutvärdera. Bristen på regional demokrati, när det gäller kulturpolitiken,innebär att det blir svårt att dra några som helst slutsatser av försöks-verksamheten med kulturen. I stället borde /regionfullmäktige fåett samlat statsbidrag för kulturen och fördela detta med hänsyn till denationella kulturpolitiska målen och de egna regionala prioriteringarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge regionfullmäktige i ett samlat statsbidrag förkulturpolitiken.Stockholm den 25 oktober 1998Ulf ()()
mot · GM02Kr234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr234av ()Folkteatern i GävleFolkteatern i firar sitt femtondeverksamhetsår. Verksamheten slog 1997/1998 alla tidigarepublikrekord. Bara spelades över 400föreställningar som sågs av drygt 30 000 åskådare. Scenerfinns i , och , men teatern turnerar ocksåtill andra orter. Ett samarbete sker också med skolor ochamatörteaterrörelsen.Folkteatern i har lägst andel statsbidrag av alla regionteatrar iNorrland. Statsbidragets storlek bygger på en utredning , somangav teaterns verksamhet till att omfatta ca 30 årsverken. Redan från startenhade dock Folkteatern i en verksamhet som omfattade ca 50årsverken.Att befäst denna anslagsnivå är olyckligt och den motsvararinte dagens nivå på verksamheten. Det är också så att den statliga andelen avbidrag till kulturområdet i ligger under genomsnittet förövriga Norrlandslän. Enligt 10 § i förordningen om statsbidrag till regionalkulturverksamhet (SFS 1996:1598) skall statsbidraget bestämmas utifrånkostnaderna för den pågående verksamheten. Detta tar inte i dethär fallet särskilt stor hänsyn till.Nu är det att ser över sin anslagsfördelning, så att Folk-teatern i får sin rättmätiga andel av de statliga kulturpengarna, enandel som står i rimlig proportion till de medel som i Gävleborgavsätter för verksamheten.Folkteatern i har en hög målsättning med sin verksamhet. Denvill stärka den regionala identiteten genom att knyta starkare och djupareband med länets egen befolkning. Den vill verka för rimliga priser på sinaföreställningar och turnerar på ett sätt som andra teatrar inte kan göra. Denvill vidare, genom att undersöka och fördjupa sin kunskap om hur publikenvill uppleva "sin" teater, ytterligare stärka sin ställning, som en folketsteater.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av reglerna om statsbidrag till regionalkulturverksamhet.Stockholm den 21 oktober 1998Owe ()
mot · GM02Kr235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr235av ()Regionteatrarnas verksamhetFör att hela skall kunna leva och utvecklas är ett riktoch varierat kulturliv av stor betydelse. För detta behövs ettstarkt samhällsstöd både till föreningsliv, tillamatörverksamhet av olika slag men också till meraprofessionell verksamhet.I finns goda exempel både på föreningsdriven verksamhetav hög klass liksom på professionell regionteater. Folkteatern i Gävleborgfirar sitt 15:e verksamhetsår. /98 slog alla tidigarepublikrekord. Bara har över 400 föreställningar getts för drygt30.000 åskådare.Scener finns i , och och turnéverksamhet bedrivs därockså många mindre orter i länet besöks. Ett bra samarbete finns med skoloroch amatörteaterrörelsen.Folkteatern i har lägst andel statsbidrag av alla regionteatrar iNorrland. Statsbidragets storlek bygger på en utredning som angavteaterns storlek till 30 årsverken. Redan från starten har Folkteatern haft ca50 årsverken.Kulturrådet har tagit sin utgångspunkt i denna utredning , som avförklarliga skäl inte kunnat beakta de verkliga satsningar som gjortsregionalt från teaterns start (1982).Enligt 10 § i förordningen om statsbidrag till regional kulturverksamhet(SFS 1996:1598) skall statsbidragets storlek bestämmas utifrån kostnadernaför verksamheten. Detta har inte tagit hänsyn till.Det är nu hög tid att statsbidragen till regionteaterverksamheten utformaspå ett mer rättvist sätt. Inte minst som i under mångaår fått ta en större kostnad för Folkteatern i så att verksamhetenkunnat bedrivas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisa anslag till länsteaterverksamheten i landet.2.3.Stockholm den 22 oktober 1998Sven ()
mot · GM02Kr236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr236av ()Stöd till små länsteatrarLänsteatern på bildades och ärlandets minsta länsteater. Bildandet föregicks av ett treårigtsamarbetsprojekt mellan den fria teatergruppenBryggeriteatern, och Statens kulturråd.Länsteatern på har sedan starten bidrag till verksamheten frånGotlands kommun och staten via . Det statliga bidragetbestämdes från början till 10 grundbelopp. Förutsättningarna var attkommunen skulle stå för av bidraget och staten för . är det sammanlagda bidraget . Gotlandskommun har utökat bidraget med till1 och har ökat bidraget med för1998 och utbetalat1 för . Från ingårbidraget till Länsteatern på i de medel som tilldelas Gotlandskommun för försöksverksamheten med regional fördelning av kulturpolitiskamedel. betalar ut den statliga delen och beloppet är725 för . Dessutom har riktade bidrag förinnevarande år beviljats med . Ett extra bidrag på 250 000kronor från anslaget till kulturinstitutioner med särskilt svåra ekonomiskaproblem har beviljats av regeringen.Länsteatern på har förutom staten endast en kommun, ingetlandsting, som ger bidrag till verksamheten. Inom andra län kan bådelandstinget och flera kommuner samverka om bidragen.Länsteatern har sex helårsanställda, en teaterchef tillika regissör, tvåskådespelare, två tekniker och en för administrativa göromål. Personal-styrkan har minskat efter övergången från fri teatergrupp till länsteater.Under den tid samarbetsprojektet pågick inför bildandet av länsteatern mötteteatern en generositet med välvillig inställning att tillföra resurser av olikaslag. I och med att teatern blev en institution som länsteater möts denfortfarande av stor förståelse, men inom snävare ramar för ekonomiskatillskott. har kostnaden för verksamheten ökat i och med att löne-och arbetstidsavtal tillämpas fullt ut på ett sätt som inte gjordes inom denfriateatergruppen. Länsteatern övertog Bryggeriteaterns inventarier, mångaslitna och i behov av utbyte. Medel för inventarier har inte tillförtsLänsteatern.De ekonomiska bekymren är stora, även en liten teater behöver ha bidragför en basverksamhet, ett grundbidrag som täcker de grundläggande behovenoch kostnaderna för verksamheten. De två län som saknar länsteater kankomma i samma bekymmersamma situation, om där bildas länsteatrar, ominte bidragen tar hänsyn till en viss minsta nivå för verksamheten.En översyn av bidragen bör göras i syfte att de små länsteatrarnatillförsäkras ett visst minsta belopp för att kunna genomföra sina uppdrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de särskilda förhållanden som råder för Länsteatern på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av grundbidragen till länsteaterverksamheten.Stockholm den 20 oktober 1998Lilian Virgin (s)