mot · GM02MJ218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ218av m.fl. (v)KöttkonsumtionenDet finns flera skäl att förändra och minskaköttkonsumtionen i världen, inte minst i . Vi kommeri den här motionen att belysa framför allt två skäl till detta:den orättvisa och ohållbara resursförbrukningen samtjordbrukets miljöpåverkan, två saker som köttkonsumtionenbidrar till i hög grad. För att åtgärda detta måste vi bådeförändra och minska vår köttkonsumtion.MinskandelivsmedelstillgångarSpannmålstillgången per capita på jorden har minskat sedan1984. Skälet är att världens spannmålsproducenter intelängre kan hålla jämna steg med befolkningsökningen. Detbetyder att vi måste fördela livsmedlen mer rättvistframöver.Tidigare har jordens bönder kunnat öka produktionen snabbare änbefolkningstillväxten, antingen genom att använda tidigare obrukad markeller genom att använda nya jordbruksmetoder. finns inte mycket obru-kad mark att ta i anspråk, och inte heller nya revolutionerande jordbruks-metoder för att öka produktionen, tvärtom måste vi i stället minska intensi-teten i jordbruket på många ställen. Dessutom bidrar markerosion ochurbanisering till att stora mängder matjord går förlorad.Jordbrukets miljöpåverkanResursförbrukningKött kräver generellt sett mer yta än andra livsmedel.Naturvårdsverket redovisar i sin studie hur vår livsmedelskonsumtion förbrukar resurser ochbidrar till miljöförstöring. Där visar de i en jämförelse hurmycket protein man kan få per ytenhet av ärter respektivenötkött. Enligt deras beräkningar går det åt 8 gånger såmycket mark för att producera protein genom nötkött somgenom ärter. Motsvarande siffra vid jämförelse av svinköttoch ärter är 4,75 och kyckling och ärter 2.I samma studie redovisar de energiåtgång i ett livscykelperspektiv vidkonsumtion av olika kötträtter jämfört med konsumtion av baljväxter. Enligtde diagram de redovisar är den totala energiåtgången vid köttkonsumtionungefär 4 gånger så stor, räknat i kWh/kg.ÖvergödningI dag är spannmålsodlingen till stor del skild fråndjurhållningen. Svin och kycklingproduktion sker oftast istora enheter. Detta omöjliggör den ekologiska balans somkrävs mellan djurhållning och växtodling, vilket leder tillstora miljöproblem både vid spannmålsodling ochdjurhållning i form av överanvändning av gödsel.Biologisk mångfaldDen biologiska mångfalden inom jordbruket hotas blandannat av monotona växtföljder och en minskad hävd avbetesmarker. Detta är till stor del också en följd av attdjurhållning och växtodling är allt mindre integrerade medvarandra.Orättvis fördelningMånga människor får inte den mat de behöver. Samtidigtanvänds stora mängder spannmål och importeradeproteingrödor för att föda upp djur och för att de rika ivärlden därmed skall kunna överkonsumera kött. I Sverigekonsumerar vi kött per person och år. I världen svälterungefär 30 000 barn ihjäl . Problemet är iförsta hand att livsmedlen fördelas orättvist, och inte att detfinns för lite livsmedel. På grund av konflikter, brist pådemokrati och en orättfärdig ekonomisk ordning så fördelasinte maten dit där den behövs.En del av den förändring som måste genomföras är att vi minskar våranvändning av spannmål och proteinfoder. redovisar i enrapport (1997:23) hur spannmålsanvändningen fördelas. Enligt den används iSverige spannmål till direktkonsumtion som livsmedel medan3,används till foder. Det betyder en användning på ca 465 kgper person. I världen produceras enligt samma rapport ca per person.Skörden , som enligt förutspås bli 2,2miljarder ton spannmål, ger ett genomsnitt på per person till de 8,9miljarder människor som då förväntas leva på jorden. En produktion på spannmål per person kräver mer än en halvering av vår nuvarandespannmålsförbrukning i , förutsatt att maten skall fördelas rättvist.Sverige nettoimporterar livsmedel. har gjortberäkningar på den "skuggareal" som varje svensk har i ett annat land förodling till konsumtion i . Den är netto 418 kvm. Det skall ställas motden areal som vi har till vårt förfogande i landet vilken är 3 300 kvm. Detbetyder att vi, som är ett stort land med stora arealer och liten befolkning,ändå använder mer mark än vi själva har. En del av denna skuggarealanvänds för odling av proteinfoder. Det är orimligt. Förhållandet borde varadet omvända.Förändrad köttkonsumtionProduktionenSlutsatsen blir att ett samhälle, globalt eller nationellt, medavsikt att leva i samklang med naturen har goda skäl attövergå till en mer extensiv djurhållning där idisslarna intaren särställning.Ett sätt att göra det är att öka det ekologiska jordbruket. Huvudmålet fördet ekologiska lantbruket är att utforma resurseffektiva, kretsloppsbaseradeproduktionssystem som producerar livsmedel av hög kvalitet och bidrar positiv miljöpåverkan genom uppbyggnad av livet i marken och jordensbördighet. Ett annat viktigt mål är att ge husdjuren livsbetingelser somtillgodoser deras naturliga behov. Ekologisk odling eftersträvar därför enproduktion som bygger på lokala och förnyelsebara resurser, en hög cirkula-tionsgrad och balans mellan djurhållning och växtodling. Detta omöjliggördet överutnyttjande av gödningsmedel som finns inom det konventionellalantbruket och bidrar därmed i mycket mindre utsträckning till övergödning.Eftersom spannmålstillgångarna minskar globalt sett så krävs det att enökande andel av spannmålen används till direktkonsumtion av människor istället för till foder. Skall vi då fortsätta äta animaliska produkter måste viövergå till att utfodra djuren med mer grovfoder och mindre kraftfoder.Vallen och baljväxterna bidrar i det ekologiska jordbruket till att öka jordensbördighet, som det får en ökande betydelse som foder. Därför böridisslarnas förmåga att omvandla grovfoder till kött och mjölk tillvaratas i enökad utsträckning. har på sin försöksgård Tingvallgenomfört ett försök med enbart grovfoderutfodring av mjölkkor. Försökethar slagit mycket väl ut och visar att det är fullt möjligt att bedrivahögavkastande mjölkproduktion utan några kraftfoder. Det finns även andragoda exempel som visar på lönsam köttproduktion utan användande avkraftfoder.Om vi använder en minskande andel spannmål till foder så kräver det att viminskar konsumtionen av de djurslag som inte kan tillgodogöra siggrovfoder i den utsträckning som idisslarna kan. Svin- och fjäderfähållningenmåste minskas och integreras i växtodlingen, och i övrigt anpassas till deekologiska förutsättningarna.En integrering av djurhållningen i växtodlingen är nödvändig för att nå målom biologisk mångfald inom jordbruket. Det bryter monotona växtföljderoch bidrar till att mer betesmark kan hållas i hävd.Naturvårdsverket redovisar i rapporten förslagtill förändrad kostsammansättning, som bör uppnås . Där föreslårde en halverad förbrukning av animaliskt protein som skall kompenseras aven nästan fördubblad förbrukning av vegetabiliskt protein.Jordbruksstödet och jordbrukets regelverk måste anpassas så att det bidrartill den förändring av animalieproduktionen som krävs för att minska vårresursförbrukning och negativa miljöpåverkan. Denna förändring måste skebåde i och i EU:s jordbrukspolitik. Vad som ovan anförts börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.KonsumtionenAlltfler inser det ohållbara i en överkonsumtion av kött. Alltfler väljer att äta vegetariskt, särskilt ungdomar. Detta ärnågot som måste uppmuntras och stödjas. Skolan har ettviktigt ansvar i detta, dels att genom utbildningen ihemkunskap öka kunskapen om att laga vegetarisk mat ochvad som krävs för att få en fullvärdig vegetarisk kost, dels iskolorna erbjuda ett fullvärdigt vegetabiliskt alternativ till deelever som väljer att inte äta animaliska produkter. kanvegetarianer och veganer ha problem med att få en fullvärdigskolmat. Detta är oacceptabelt.Även på andra sätt bör samhället stödja och uppmuntra en ökadvegetabilisk kosthållning, t.ex. genom folkbildningsinsatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen låter utarbeta ett program för enförändrad köttkonsumtion enligt vad i motionen anförts,2. att begär att regeringen driver frågan om en förändring avEU:s jordbrukspolitik för att uppnå en förändrad köttkonsumtion i EU enligtvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolor skall erbjuda elever ett fullvärdigt vegetarisktalternativtill kött i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hemkunskapsundervisningen skall ge eleverna kunskap omvegetabilisk kosthållning.1Stockholm den 21 oktober 1998Jonas ()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till UbU.