mot · GM02Kr502 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr502av m.fl. (fp)Politiska ungdomsorganisationerAtt vinna varje generations tilltro till demokratin är en avvåra allra största utmaningar. I detta arbete spelar depolitiska partierna och de politiska ungdomsorganisationernaen nyckelroll. De har ett särskilt ansvar för att väcka ochkanalisera politiskt engagemang och intresse hosmedborgarna, i synnerhet bland ungdomar. Mångaungdomsorganisationer bidrar till förståelsen för demokratinoch dess uppbyggnad, men de politiskaungdomsorganisationerna har en särställning när det gälleratt väcka partipolitiskt intresse och delaktighet hos ungamänniskor.En levande demokrati behöver politisk mångfald. Offentligt stöd tillpolitiska partier och politiska ungdomsorganisationer är en förutsättning föratt de ska ha chans att verka på jämlika villkor. Det är också viktigt för attgarantera medborgarna mångfald i den politiska informationen och alternativpå den politiska arenan.De politiska ungdomsförbunden har utifrån detta perspektiv två över-gripande huvuduppgifter. Den ena är att vara partiernas länk till ungdomaroch erbjuda politisk information och dialog med landets skolelever. Denandra är att utgöra ett forum för unga människor som vill engagera sigpolitiskt, för att på så sätt ta vara på kreativitet och stimulera ungdomar attdelta aktivt i samhällsdebatten. För att klara dessa uppgifter är det viktigtattorganisationerna får möjlighet att bygga verksamheten utifrån sina egnaambitioner och förutsättningar och att de inte styrs av en förlegad syn påpolitisk verksamhet.I dag efterlyses en genomgripande förnyelse av politiken för att anpassaarbetsformerna till det moderna samhället och de krav och önskemålmänniskor ställer. Nya sätt att arbeta och organisera sig måste uppmuntras.Stödet till de politiska ungdomsorganisationerna får därför inte verka häm-mande på den förnyelse som så väl behövs, tvärtom bör stödet vara utformatså att det underlättar ny lösningar och arbetssätt.Därför bör det nuvarande stödet till de politiska ungdomsorganisationernabytas ut mot ett system som underlättar flexibilitet och frihet i verksamheten.Stödet till de politiska ungdomsförbunden bör därför utgå från den mandat-fördelning som partierna har i . Ett sådant system finns redan iNorge.Dagens bidragssystemDagens bidragssystem till politiska ungdomsorganisationerhar blivit omodernt då det i huvudsak är uppbyggt eftermedlemsantal och en starkt reglerad och förlegadorganisationsstruktur. För att vara bidragsberättigad krävsbl.a. att den sökande organisationen skall vara rikstäckandeoch ha verksamma lokalavdelningar i minst hälften avlandstingen. Med verksam lokalavdelning menas sådanavdelning som har genomfört minst tio bidragsgrundandeaktiviteter det senaste verksamhetsåret. Medbidragsgrundande sammankomster menas i dettasammanhang en sammankomst som planeras och anordnasav en lokalavdelning av organisationen, som samlar minstfem deltagare i åldrarna och varar i minst en timme.Dessa kriterier är förlegade och omöjliggör nyaverksamhetsformer. Ett bidrag beräknat efter antalmedlemmar säger ingenting om verksamheten. Antaletsammankomster bör inte vara avgörande för om målet medverksamheten uppnås. Dagens bidragssystem ser enbart tillkvantitet, inte till innehåll.En annan aspekt på det nuvarande bidragssystemet är kontrollen av deorganisationer som tar emot bidragen. Dagens bidragssystem bygger på depolitiska ungdomsförbundens medlemsantal. förhindrar grund-lagens anonymitetsskydd en kontroll av medlemsregistren. Regeringsformen2:2 lyder "Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång attgiva tillkänna sin åskådning i politiskt, kulturellt eller annat hänseende. "Anonymitetsskyddet är en ovärderlig del av demokratin. Politiska organisa-tioners medlemsregister måste också i fortsättningen vara skyddade frånintrång från stat och myndigheter. Även detta talar starkt för ett förändratbidragssystem som går att utvärdera och som inte kan öppna för missbruk.Nytt bidragssystemDet behövs ett nytt system för stöd till de politiskaungdomsförbunden, det gäller på såväl riksnivå somlandstings- och kommunnivå. Vi föreslår därför att denuvarande bidragen på riksnivå ersätts med ettmandatbaserat bidragssystem med en grundnivå som lägstabelopp. Då flera ungdomsförbund står utanförbidragssystemet är det angeläget att detta system införsomgående.Varje politiskt ungdomsförbund har ett behov av en organisatorisk bas föratt kunna nå ut med information riktad till unga människor och ha möjlighetatt ta sig an de erbjudanden om skolinformation som det får. Ett mandat-baserat bidragssystem (med grundpott) är mer rättvist och kan omöjligenmissbrukas. Detta har ingenting med medlemsantal eller antal aktiviteter attgöra. Ett mandatbaserat bidragssystem kan omöjligen missbrukas då detutgår efter fördelningen mellan partiernas mandat i . Det är rättvistoch ger organisationerna möjlighet att planera sin verksamhet under enlängre period, då mandatperioder är . Denadministrativa kostnaden för , vilken är den myndighetsom ansvarar för fördelningen av bidragen och hos de politiska ungdoms-förbunden, kan minska.Det är i dialogen och mötena med skolelever och andra ungdomar somdemokratins ideal måste förankras. Det är just detta ovärderliga demokrati-arbete som motiverar och ligger till grund för de politiska ungdoms-förbundens offentliga stöd. I de arbetet måste ungdomsförbunden uppmun-tras och få rättvisa och långsiktiga förutsättningar.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrade bidragsregler till de politiskaungdomsförbunden,2. att hos regeringen begär förslag till nytt bidragssystem för depolitiska ungdomsförbunden, baserat på partiernas mandat i , samtett grundbidrag.Stockholm den 20 oktober 1998Eva Flyborg (fp)()()