ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So451 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So451av och ()AmbulanssjukvårdAmbulanssjukvården genomgår en fortsatt snabb utveckling såvältekniskt som medicinskt.I denna utveckling kommer osökt frågan upp om kompetens inomambulanssjukvård och vad denna kompetens bör innehålla.Socialstyrelsen har i olika sammanhang påpekat att sjukvårdshuvud-männen måste se över kompetensen som behövs för att möta framtidensambulanssjukvård. påpekar också att ambulanssjukvård är ettmycket outforskat område. Så sent som i sitt meddelandeblad 8/98 konsta-terar den, att den prehospitala forskningen är eftersatt.Vid universitet, pedagogiska institutionen, pågår en forskningom ambulanssjukvårdarens yrkeskunnade och de kunskapsfält ambulanssjuk-vårdaren använder i sitt professionella yrkesutövande. Denna forskning ledsav professor em. och är unik, då den inriktar sig påambulanssjukvårdarens yrkeskunnade. Forskningen inom ambulanssjukvårdsker främst inom behandlingsmetoder med läkemedel och inte på omvård-naden av den enskilde patienten.Denna forskning kan komma att visa på behov av en helt ny utbildning förambulanssjukvård i . Det är dock viktigt att se hur denna utbildningkan användas inom andra områden i hälso- och sjukvården. Det är också viktigt att se vad som händer inom och övrigaEuropa. En del länder har beslutat att införa en egen utbildning för ambulans-sjukvården med registrering/legitimation.Det är angeläget att avvakta pågående forskningsresultat innan föränd-ringar vidtas av ambulanssjukvårdens bemanning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ambulanssjukvårdens kompetens och bemanning.Stockholm den 24 oktober 1998Lennart Klockare (s)()
mot · GM02So452 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So452av och ()ÄggdonationFörekomsten av ofrivillig barnlöshet uppskattas till igruppen gifta, sambor. Orsakerna till barnlösheten är oftast biologiska.För vissa par kan konstgjord befruktning vara en möjlighet. Konstgjordbefruktning kan ske genom insemination, äggdonation eller befruktningav ägg och spermie utanför kroppen.I denna motion har jag valt att ta upp äggdonation.Äggdonation kan vara aktuell för kvinnor som inte har fungerande ägg-stockar.Äggdonation är inte tillåtet i , men däremot till exempel i Englanddit en del svenska par söker sig för att få hjälp. Kostnaderna är stora ochlösningen av problemet blir i vissa fall en klassfråga.Frågan har utretts i av . En rapportöverlämnades till 1995 där man bland annat föreslår atts.k. äggdonation ska tillåtas i . Det är angeläget att regeringen snarastkommer till med förslag om hur äggdonationsverksamheten iSverige ska regleras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äggdonationer i Sverige.Stockholm den 24 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02So453 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So453av och ()Familjär amyloidosFamiljär amyloidos är inte en så känd sjukdom på grund av dessbegränsade spridningsområde, delar av . Den kallas därförSkelleftesjukan eller Västerbottenssjukan. Den är inte ny, men blandas ihopmed andra sjukdomar.Förekomsten av anlaget i Skellefteområdet synes vara , men endasten av 20 anlagsbärare insjuknar. Ärftligheten är inte av s.k könsbunden typ,vilket innebär att sjukdomsanlagen ärvs från den ene föräldern och försvidare till hälften av barnen. Men det finns ändå ett hopp för den enskilde attanlaget ska bli "vilande" och aldrig leda till klinisk sjukdom. Sjukdomen kandock vandra vidare till nästa generation.Med hjälp av den förnämliga svenska kyrkobokföringen har man kunnatfölja sjukdomen till ett par som bodde i en Skellefteby i slutet av 1600-talet.Sjukdomen drabbar ofta unga människor, . Man blir mycket svårthandikappad och sjukdomen leder oftast till döden.I finns några forskare som är intresserade av sjukdomen och derasforskningar har också gett resultat. Ett positivt resultat som forskningen harkommit fram till är att man kan överleva sjukdomen genom enlevertransplantation. Det är dock det enda sättet. Därför måste forskningenfortgå.I dag saknas långsiktiga ekonomiska resurser för att kunna föraforskningen framåt. De medel som har stått till förfogande är frivilligainsatser. Det är viktigt att resurser också finns för sjukdomar som inte får såstora rubriker, men som är en tragedi för de inblandade och deras familjer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad forskning kring sjukdomen familjär amyloidos.Stockholm den 21 oktober 1998Rinaldo ()()
mot · GM02So454 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So454av ()NikotintuggummiRökning är ett av våra största folkhälsoproblem. Därför måste allaåtgärder vidtas för att komma till rätta med detta problem. Rökning ärvanebildande och väldigt svårt att bli fri ifrån. All hjälp som kan gesmåste ställas till förfogande till den som är motiverad att sluta röka. Denekonomiska delen är inget större problem, eftersom rökningen i sig ärväldigt kostsam.Ett medel som rekommenderas i början av upp-hörandet är olika nikotinpreparat, till exempel nikotintuggummi. Nikotin-tuggummin klassas som läkemedel och säljs därför enbart på apotek. Underen lägre tid har man diskuterat om man under ordnade former skulle tillåtavissa läkemedel att försäljas på andra platser än apotek. Ett förslag är attdessa preparat även skulle få försäljas där tobaksvaror säljs. Det skulleinnebära att den som brukar tobak skulle kunna välja det här alternativet.Från folkhälsosynpunkt skulle ett försök av det här slaget vara önskvärt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett försök med försäljning av nikotinpreparat där tobaksvarorförsäljs.Stockholm den 24 oktober 1998Carin ()
mot · GM02So457 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So457av m.fl. (mp)Spelberoende och begränsning av höga vinsterEnligt en stor undersökning, utförd på uppdrag av ,lider ca 150 000 svenskar av någon form av spelberoende. Värstdrabbade är invandrare och ungdomar och avungdomarna i åldern har redan ett spelberoende! Risken för attunga ska bli beroende är dubbelt så stor som för vuxna spelare.Svenskarna spelar för ca , varav staten tar in ca5 miljarder kronor. Av detta går endast ca till forskning omspel och spelberoende. Ingen hjälp utgår till den enda stödförening,för spelberoende, som finns.Problemet är att man ännu inte förstått att det handlar om en sjukdom, fulltjämförbar med alkoholism eller narkomani. Skillnaden är att spelmissbruk ärlättare att dölja. Det finns bra behandlingsformer, men bara 10 platserför de 100 000 svenskar som är beroende. Spelandet handlar ofta om storapengar. Ombud låter gärna den spelande få kredit på grund av den storainkomsten från spel, den utgör ofta av handlarens omsättning. Mångaungdomar som spelar drar också på sig stora skulder p g a sitt spelande. tvingas sedan in i kriminalitet, och internationella forskarstudier visarattsjälvmord är vanliga i denna grupp.Regeringen bör återkomma med ett förslag om hur man skall stävjaproblemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurserskall ges till forskning och stödjande behandling.De senaste årens utdelning av vinster på olika allmänna lotterier hartenderat att bli mycket höga. Att en vinst kan överstiga flera miljoner är intemoraliskt försvarbart. Om en högsta gräns för vinstsummor införs, skulle dendel som överstiger denna gräns kunna tillfalla olika organisationer, fonderoch hjälpinsatser till människor som är utsatta för tex. naturkatastrofer ellerför att lindra världssvälten.På grund av att utdelningen från ett lotteri blir större än vad utdelningen avde högsta vinsterna blir kan dessa pengar komma t.ex. Barncancerfonden,eller SOS barnbyar till del.Den högsta vinstsumma som får utdelas föreslås vara 3 miljoner kronor.Överskjutande pengar föreslås handhas och fördelas av en ideellorganisation, såsom Amnesty International.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om hur man skall stävja problemet meddet ökade spelberoendet i samhället samt hur ökade resurser skall ges tillforskning och stödjande behandling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en högsta gräns för utdelning av vinstsumma införs och attdenna gräns föreslås vara ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ideell organisation, såsom , skall gesi uppdrag att fördela överskjutande pengar från anordnat lotteri tillhjälpinsatser för barn och människor i utsatta situationer.1Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()()()1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KrU.
mot · GM02So8 · 1998-10-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd till frivilligorganisationerna för att hjälpa barntillföräldrar med missbruksproblem och med psykisk ohälsa,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nationella utvärderingen av skolan bör omfatta ensystematisk redovisning av elevernas egna upplevelser av sin skolsituation,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnens innemiljö,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skadeförebyggande program bland barn och ungdom,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tydligt barnperspektiv i den nationella forskningsplanen kringojämlikhet i hälsa,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett barnperspektiv i övergripande mål och riktlinjer förhälso- och sjukvårdens medverkan i folkhälsoarbetet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de gömda barnen.Stockholm den 20 oktober 1998Kenneth ()()(c)()()()()()()
mot · GM02So9 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So9av ()med anledning av prop. 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m.Regeringen föreslår i proposition 1997/98:183 Kontroll avsyntetiska droger m.m. en rad åtgärder för att komma tillrätta med de varor som anses som narkotika men sominte definieras som detta i gällande narkotikastrafflag.Uttrycket "starkt vanebildande egenskaper" ska bytas ut mot"beroendeframkallande egenskaper". Definitionen utvidgasdessutom till att omfatta varor med euforiserande effekter.En ny lag föreslås också som syftar till att åstadkomma etteffektivare kontrollförfarande för nya droger. Det ska iframtiden bli möjligt att kontrollera att den som ärfrihetsberövad inte innehar varor som omfattas av den nyalagen.Kristdemokraterna stödjer i stort regeringens proposition. Det är viktigt attvi följer utvecklingen på det här området. Nya droger skapas ständigt för enmarknad som oftast består av unga människor. Information och kunskap omhur farliga de nya drogerna är saknas. Situationen är allvarlig. Nyligenpåträffades en ung man efter att han brukat en drog som inte klassassom narkotika. Han var naken, förvirrad och hjälplös. Drogens biverkningarkom som en total chock för honom.Vi menar att det är viktigt att ett informationsprogram utarbetas så attframför allt ungdomar får kunskap om vilka medicinska och sociala följderbruk av de nya drogerna får och att de är lagligt tillåtna.Dessutom anser vi att behandlingen av narkotikamissbrukare bör ses överså att de som missbrukar de nya preparaten kan få relevant vård.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett informationsprogram bör utarbetas så att framför alltungdomar får kunskap om vilka medicinska följder bruk av de nya drogernafår och att de är lagligt tillåtna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behandlingen av narkotikamissbrukare bör ses över så att desom missbrukar de nya preparaten kan få relevant vård.Stockholm den 8 oktober 1998Chatrine ()
mot · GM02T1 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T1av ()med anledning av skr. 1998/99:2 Informationssamhället inför 2000-taletUtvecklingen av informationssamhället går för närvarandemycket snabbt och förändringstakten är hög. Det ärglädjande att har en tätposition när det gällertillgången till och användningen av informationstekniken.Den tätpositionen vill vi behålla. Statens roll i detta arbete ärmycket viktig och de nationella målen för IT-strategin somredovisas ligger rätt i tiden. Målet, att alla skall ha likamöjligheter att använda informationstekniken som ett medelför ökad kunskap, demokrati och rättvisa känns värdefullt. Iregeringens proposition om IT i skolan framgår att vi satsarrejält på IT i utbildningsväsendet. Vad vi inte får glömmabort är att även förskolan numera är en del i det livslångalärandet. Det är därför angeläget att resurser ocksåfördelas till förskoleverksamheten så att alla barn har hunnit"smaka" på en dator och den nya tekniken innan de börjarförskoleklass och den reguljära skolan.Regeringen behöver följa upp besluten inom IT-området medstatistik. Ett exempel är att redovisa att alla som avlägger lärarexamenverkligen har kunskaper om och egna erfarenheter av hur informations-tekniken kan användas i undervisningen. Andra exempel är den redovisningsom vi får om hur många som har tillgång till IT-tekniken.IT kan utveckla välfärden och öka livskvaliteten för många grupper isamhället. Jag tänker då speciellt på de funktionshindrade som genom vissanpassad teknik kan få full delaktighet i samhället. Här gäller det att inse atttekniken egentligen inte har några begränsningar utan pröva olika vägar somger möjligheter för fler att delta.IT inom konsumtionsområdet är mycket viktigt, eftersom det troligen inombara kommer att revolutionera konkurrensmöjligheterna. Det ärdärför angeläget att konsumenterna får kunskap om hur man kan söka pris-och kvalitetsuppgifter på nätet. Detta kan lämpligast ske genom ettfolkbildningsarbete med start inom våra ideella konsumentorganisationer.Det handlar inte bara om regelverk med lagar och förordningar utan dethandlar om att konsumenterna från början får vara med och forma denframtida möjligheten till konsumentinformation via nätet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av IT redan i förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade årliga redovisningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att initiera ett folkbildningsarbete om konsumenternasmöjligheter med IT-stöd.Stockholm den 19 oktober 1998Eva ()
mot · GM02T2 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T2av ()med anledning av skr. 1998/99:2 Informationssamhället inför 2000-taletRegeringen skriver i inledningen att "har en ledandeposition när det gäller såväl tillgången som användandet avinformationsteknik".Trots det finns det fortfarande orter i vårt land där det tyvärr inte finns likagod tillång till den nya tekniken som det finns på andra håll i landet.Vad det gäller exempelvis ISDN-anslutning är det som framgår avskrivelsen så att "ISDN-anslutning kan erbjudas i hela landet, men taxorna äri viss utsträckning beroende av var abonnenten bor". Det finns exempel därsmåföretagare i glesbygd varit tvungna att avstå från en sådan anslutning pågrund av orimliga kostnader, summor på och uppåt harnämnts.Att utvecklingen av ny teknik och nya tillämpningar är heltmarknadsledd innebär att satsningarna framförallt görs inom tätbefolkadeområden.I skrivelsen påtalas också att "den framtida arbetsmarknaden" till stor delkommer att utvecklas inom IT-branschen. IT-branschen står för mer än enfemtedel av de nya arbetstillfällena.Detta är ett mycket viktigt argument för att "de samhällsomfattandetjänsterna skall utvidgas till att omfatta även kommunikation med högrekapacitet än telefonitjänsten". Det borde vara lika naturligt att staten har detövergripande ansvaret för den formen av kommunikationer som till exempelför vägar och järnvägar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten tar det övergripande ansvaret för att de tjänster somkrävs för användandet av IT finns tillgängliga i hela landet.Stockholm den 20 oktober 1998Kristina ()
mot · GM02T201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T201av ()Infrastruktur i skärgårdenEn levande skärgård förutsätter åretruntboende befolkning,bra infrastruktur och tillgång till service och sysselsättning.För att kunna utveckla en levande skärgård måste hänsyn tastill de mycket speciella förhållanden som skärgården ochdess ö-samhällen har i jämförelse med samhällen medlandfasta förbindelser eller dit man når via en Europaväg.Bra vägar, bra färjeförbindelser, tillgång till post ochteleservice är den grundläggande infrastruktur som krävs föratt ett samhälle skall kunna leva och utvecklas. Ett samhälle iutveckling måste bestå av både unga och gamla och godamöjligheter att i sitt närområde utveckla både företagandeoch sitt sociala liv i övrigt. Då först finns en naturlig egen-kraft som leder till intresse att bo kvar i samhället eller attmänniskor vågar ta steget att flytta sitt företag och sin familjtill en miljö som för många för tankarna enbart ,sol och bad. Enbart sol, bad och sommarbostäder fårsamhällen att stagnera i sin utveckling vilket nu sker imånga ö-samhällen runt Sveriges kust.Enhetstaxa för ISDN-anslutningMed bra teleförbindelser skapar modern oanademöjligheter. För många verksamheter blir den geografiskalokaliseringen oväsentlig. Man kan lika gärna ha sinarbetsplats på Koster eller som i ellerOslo. Den nuvarande prissättningen för anslutningen tillISDN gör dock att kostnaderna blir orimliga på mångaställen i skärgården. Enligt min uppfattning skall enhetligaanslutningsavgifter tillämpas på samma sätt som gällervanlig taltelefoni. Detta är och skall vara en statligangelägenhet.Allmänna vägarBra vägar är också en förutsättning för en skärgårdsbygd.Det är därför helt förkastligt att arbetar för att drain vägarna från allmänt underhåll på öar utan fastlandförbindelse. Detta måste förhindras. Det finns ingenanledning att öbor själva skall stå för kostnaderna för sittvägnät. Detta är och skall vara ett statligt ansvarsområde.PostserviceLika viktigt som bra vägnät och goda telefonförbindelser äratt man har tillgång till en bra postservice vilket ärnödvändigt för både enskilda och för företag. Inga ytterligarepostkontor får läggas ner i skärgårdsområdena utan attersättas av annan väl fungerande postservice. Detta är ochskall vara ett statligt ansvarsområde. Detta bör gesregeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetliga anslutningsavgifter för ISDN,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvar för vägnätet på öar utan fast landförbindelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väl fungerande postservice.Stockholm den 15 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02T203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T203av m.fl. (s)Myndigheten Rikstrafiken och DalarnaUnder har statliga myndighetersstrukturförändringar inneburit att förlorat tusenarbetstillfällen. Till skillnad minskar nubefolkningen i länet på ett mycket oroande sätt; tredjekvartalet minskade länet med 900 innevånare. Dennatrend måste brytas om skall vara ett län som bidrartill den svenska tillväxten och välståndsutvecklingen. Statenhar begränsade möjligheter att kompensera drabbadeområden, men när ny statlig verksamhet skall etableras låtersig detta förena med regionalpolitiska överväganden.Den nya myndigheten passar sällsynt väl in i den trafik- ochtransport- myndighetsstruktur som redan är etablerad i länet. Tillsammansbör dessa myndigheter nå upp till den kritiska massa som ofta anförs som enförutsättning för kreativa och effektiva miljöer. Vi motionärer anser därföratt den nya myndigheten ges mycket goda förutsättningar för sin verksamhetom den placeras i Dalarna.Hemställan1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Rikstrafikens lokalisering till Dalarna.Stockholm den 22 oktober 1998Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GM02T204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T204av ()Infrastrukturen i DalslandDe har stora pengar satsats på storainfrastrukturprojekt för att binda samman stora städer ochunderlätta framkomligheten i storstäderna. Som exempel kannämnas Öresundsbroförbindelsen, i ,i och en rad mer eller mindrespektakulära järnvägsprojekt. Det är givetvis viktigasatsningar, som alla bidrar till att öka konkurrenskraften ochattraktiviteten i gentemot vår omvärld.Ensidigheten i satsningarna kan dock även bli ett hot mot Sverigeskonkurrens- och attraktionsförmåga. Utan de glesare befolkade delarna avlandet med dess råvarutillgångar och industri skulle trafiken på de storalederna glesna. Det är som en älv där tillrinning sker från en mängd småbiflöden. Utan biflöden hotas älven av torka.VägnätetHuvudvägnätet i utgörs av samtlänsvägarna 164, 166, 172 samt 173. Dessa öppnar allaförbindelser mot omvärlden, men givetvis är de ocksåviktiga förbindelser för samfärdseln inom landskapet. "Just-in-time-leveranser", ofta knutna till vår viktigaexportindustri, kräver en transportinfrastruktur som medgerkortast möjliga ledtider. Det vittförgrenade grusvägnätet harstor betydelse för att förse industrin med skogsråvara. Dåligbärighet, som medför långa avstängningar itjällossningstider, är inte bara ett hot mot enskilda åkaresekonomi, utan även ett hot mot hela den svenskaskogsråvarans konkurrenskraft gentemot andraskogsexporterande länder. Dåliga vägar lägger även sten påbörda för de människor som valt att bo i dessa bygder.Vägstandarden blir därför ofta ytterligare ett argument för attskynda på flyttlassen, när höjda bensinpriser och försämradereseavdrag är tunga argument. Omvänt kan enförbättrad vägstandard bli det argument som väger över föratt befolkningen stannar, pendlingsmöjligheterna ökar ochdet åter blir intressant att flytta till landsbygden.Det är angeläget att de viktigaste riksvägarna i åtgärdas snarast.Det innebär att omprioriteringar och tidigareläggningar måste genomföras.Bärighetshöjande åtgärder måste påbörjas.JärnvägsnätetNorge/och , som ingår istomjärnvägsnätet är basen i järnvägssystemet i går från , med möjlighet tillgodstransport från över mot Mellerudoch vidare. Det är ur miljösynpunkt viktigt att järnvägen kananvändas för att lösa en del av transportbehovet, inte minstmåste kostnadsbilden vara acceptabel för näringslivet. Förkollektivtrafiken måste biljettpriser och restider varakonkurrenskraftiga jämfört med alternativa trafikslag. PåBergslagsbanan bör det vara möjligt att dagspendla tillTrestadsområdet och Karlstad.En gods- och personterminal skall förläggas till - som transport-nav för person- och godstrafik efter /är det den mest läm-pade platsen ur landskapets synpunkt. Det är en strategisk fråga och mycketviktig för utvecklingen i Dalsland.Norge/bör därför byggas ut med dubbelspår och en gods- ochpersonterminal förläggas till Bäckefors.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastrukturen i Dalsland.Stockholm den 21 oktober 1998Elizabeth ()