ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fi610 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi610av ()Kompensation till kyrkans församlingar och pastoratBakgrundRiksdagen fattade beslut om en sänkning av den allmännapensionen (folkpension och ATP) från ochmed 1993. Konstruktionen av den kyrkokommunalatjänstepensionens bruttosystem innebar då - utanöverenskommelse - att den kyrkligakompletteringspensionen skulle "fylla ut" den del som statenminskade i den allmänna pensionen. För att de kommunalaarbetsgivarna (inkl. de kyrkliga arbetsgivarna) inte skulledrabbas av en sådan merkostnad som de inte kunde råda överträffade de centrala parterna en överenskommelse ommotsvarande sänkning av den kommunala tjänstepensionenmed från och med 1993-01-01.En enskild pensionär vid namn Törling drev ärendet i tingsrätten då hanansåg att man genom sådan överenskommelse mellan de avtalsslutandeparterna inte kunde försämra utgående pensionsförmåner för dem som gått ipension. som var Törlings tidigare arbetsgivare drevärendet vidare till Arbetsdomstolen som gav Törling rätt.KonsekvenserKonsekvensen av domen blir att de kyrkliga arbetsgivarnaretroaktivt kommer att få betala tillbaka mellanskillnaden tilldem som redan var pensionärer när överenskommelseträffades om försämring av utgående pensionsförmånerenligt pensionsavtalet PA-KL som följd av statens sänkningav den allmänna pensionen. Totalt handlar det om cirka 24miljoner kronor för kyrkan. Till detta kommer ränta ochsärskild löneskatt. Det innebär en totalkostnad på drygt 30miljoner kronor. KPA kommer på eget initiativ att göra enberäkning för samtliga pensionärer som är berörda.Pastoratsförbundet räknar med att beloppen ska betalas utföre årsskiftet.BudgetpropositionenI volym 1 sid. 45 återfinns den lag som skall kompenseralandsting och kommuner för kostnaden ochlikviditetspåfrestningen 1999. Kommentarer finns på sid. 68och utgiftsområde 25 sid. 10-11. Landstingen får 33,5 %procent och kommunerna av 1,3 miljarder kronormedan kyrkan inte får någonting, vilket inte kan vararimligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kyrkans församlingar och samfälligheter bör få av ilagförslaget anvisade och kommuner och landstingmotsvarande sänkt andel.Stockholm den 28 oktober 1998Nils ()
mot · GM02Fi611 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi611av m.fl. (s)Villkoren för statsbidrag till kommunerRegering och riksdag har , på etteffektiv sätt, i praktiken omöjliggjort för kommuner attgenomföra skattehöjningar. Höjd skatt ger sänkta statsbidrag.Regeln har varit enkel och tydlig.Sedan 1996 har , efter förslag från regeringen, successivt höjtstatsbidragen till landets kommuner. De så kallade "Perssonpengarna" äravsedda för skola, vård och omsorg och har stärkt kommunernas ekonomioch därmed ökat invånarnas välfärd.De ökade statsbidragen har varit av stor betydelse för de flesta av landetskommuner.Uppenbarligen har de dock inte samma betydelse i alla kommuner.Nyligen har den nya borgerliga majoriteten i aviserat enskattesänkning på . Beslutet är ett tydligt besked om att majoritetenanser att det redan finns tillräckligt med resurser för skola, vård och omsorgoch att man därför kan minska kommunens inkomster på detta sätt.Jag anser att det är orimligt att det inte finns ett tydligt samband mellanskattesänkningar och statsbidrag, på samma sätt som det finns mellanskattehöjningar och statsbidrag. Samma princip borde gälla. Kommuner somanser att de befintliga resurserna räcker för att säkerställa en god kvalité idekommunala uppgifterna, bör i motsvarande del förlora statsbidrag, medelsom istället kan överföras till kommuner som har problem med att fåresurserna att räcka till skola, vård och omsorg. Landets kommuner har sådjupt olika förutsättningar, att denna rättvisa behandling borde varavälkommen.Det är rimligt att uttalar stöd för principen som beskrivs i dennamotion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den återkommer med förslag tillåtgärder som jämställer villkoren för statsbidrag mellan kommuner sombeslutar att höja skatten respektive sänka densamma.Stockholm den 28 oktober 1998Håkan Juholt (s)()()()
mot · GM02Fi612 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi612av ()SkatteväxlingBildandet av sker genomsammanslagning av landsting,och samtgenom överförande av landstingsverksamheten frånGöteborgs stad till med att skapa ett gemensamt gränssnitt mellan regionen ochkommunerna i pågår.Detta arbete och uppdelningen av verksamheten i kommer attvara en av grunderna för att bestämma den regionala utdebiteringen.I samband med framtagandet av ett enhetligt gränssnitt har det visat sig attdet uppstår effekter mellan de i regionen ingående kommunerna. Både pågrund av de förändringar som blir i samband med nytt gränssnitt och avmer tekniska orsaker.Det föreslagna enhetliga gränssnittet inom primärvårdsområdet innebär förkommunerna i landsting att ansvaret för hemsjukvården överförsfrån till kommunerna. Detta medför ökade kostnader förkommunerna i norra att kunna utjämna kostnadsskillnaderna mellan kommunerna till följdav ändrade gränssnitt har kommunerna i fått lagstöd för attjämna ut kostnaderna sinsemellan.Lagen innebär inte någon skyldighet för en kommun att lämna bidrag utanär helt frivillig.Den regionala skattesatsen för kommer för vissa av regionenskommuner att innebära en samlad skattesats efter planerad skatteväxling somär lägre än nu utgående samlad skattesats.I den mån mellankommunal utjämning inte medger en lösning påuppkomna kostnadsskillnader mellan berörda kommuner, som är fallet iBohuslän. Jag föreslår att enskilda kommuner i norra ska kunnautnyttja det utrymme som kan komma att uppstå genom sänkt skatteuttag förhöjning av den egna kommunala skatten utan att staten kräver avintäktsökningen enligt proposition 1997/98:150.Med tanke på den uppkomna situationen i - svårigheter attfinansiera övertagna verksamheter - föreslår jag att möjligheter ges förenskilda kommuner i norra att öka utdebiteringen inom ramen föroförändrat skatteuttag utan att staten kräver in 50 %.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om skatteväxling i enlighet med motionensförslag.Stockholm den 28 oktober 1998Märta ()
mot · GM02Fi701 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi701av och ()Kollektiva hemförsäkringarFlera fackförbund har tecknat kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar. I samtliga fall har manvalt att teckna sina försäkringar hos . Detta har skettutan anbudsförfarande. Andra bolag har inte givits tillfälleatt vara med och konkurrera med vare sig pris eller innehåll iförsäkringen. har valt att stödja detfolkrörelseägda utan att veta om deras medlemmargynnas av detta. Detta är ett oansvarigt sätt att handskas medmedlemmarnas pengar och i allra högsta gradkonkurrenshämmande och stötande.Än mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektiva hemför-säkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måste anses varaett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skall naturligt-vis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar. Reaktionen påfackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därför varit hård.Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Detta bryr sig defackliga ledarna inte om. De anser sig veta bäst "vad deras medlemmarbehöver".Det visar på stort förakt att besluta i den här typen av engagemang överden enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över den en-skilda människan blir större och större. Många frågar sig med oro vad somkommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivtbestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna baraen början?Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De somsedan tidigare har hemförsäkringar i andra bolag får antingen säga upp sinatidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgå kostnadsökningar.Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efter fackets nonchalans motsina medlemmar.De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersomkollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till menför hela branschen.Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kollektiva hemförsäkringar.Stockholm den 15 oktober 1998Kent ()()
mot · GM02Fi704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi704av ()VärdepappersfonderLagen (1990:1114) om värdepappersfonder reglerar bl.a. närsammanslutningar som förvärvar aktier måste haFinansinspektionens tillstånd därtill. Det framgår också vilkakrav som ställs för att få tillstånd, bl.a. måste ett fondbolagmed ett aktiekapital på bildas. Avförarbetena till tidigare nämnd lag och till lagen omaktiefonder (1974:931) framgår att aktiesparklubbar ochliknande sammanslutningar mellan en större eller mindregrupp personer, exempelvis anställda vid ett företag ellermedlemmar i en förening som inte riktar sig till allmänheten,inte skulle behöva omgärdas av dessa detaljerade föreskrifteroch således inte heller behöva tillstånd.I bildades Kraft i län.Klubben har ca 800 medlemmar och ett sparat kapital på ca 2 miljonerkronor. Av stadgarna framgår bl.a. att det sparade kapitalet under de tvåförsta åren skulle placeras på bank alternativt i räntebärande obligationer.Vidare framgår att klubben för medlemmarnas räkning skall förvärva ochförvalta aktier hänförliga till kraftindustrin, att medlemskap erhålls genom enförsta inbetalning av och att varje medlem har en röst oberoendeav storleken på satsat kapital. Klubben har som övergripande långsiktigtsyfte att öka förutsättningarna för att skapa ett större inflytande över beslutsom berör länet, exempelvis arbetstillfällen. Det samlade ägarskapet skallbl.a. användas för att påverka kraftföretagen att lokalisera arbetsuppgiftertillJämtland. Medlemmarna skall få ett ökat intresse och ökad kompetens inomkraftsektorn och få en rimlig avkastning på sparade pengar. Alltarbete i styrelsen sker ideellt och sponsorer uppbringas för att minimerakostnader för administration.Vid aktiesparklubbens kontakter med har erfarits attäven om man skulle begränsa möjligheten att bli medlem i klubben tillboende och företag i så anses klubben ändå "vända sig tillallmänheten". Därmed kommer verksamheten så fort de köper aktier attomfattas av tillståndstvånget. har ett överordnat syfte avideell karaktär. Medlemmarna har gått in i detta under förutsättning att såmycket som möjligt av administration görs ideellt. Det finns inte någraekonomiska möjligheter att bekosta den administration som följer av lagenom värdepappersfonder. Vi menar att det borde finnas möjlighet att gedispens i fall där aktiesparklubbar har ett klart ideellt syfte. I dessa fall är detsäkert vanligt att såväl styrelsearbete som annat arbete sker ideellt och atttanken inte är att spararnas pengar skall gå till en omfattande administration.Lagen om värdepappersfonder bör ändras på så sätt att det skapas enmöjlighet att få dispens från tillståndsreglerna i fall då aktiesparklubb harettöverordnat ideellt syfte. bör får meddela denna dispens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispens från reglerna i lagen om värdepappersfonder.Stockholm den 22 oktober 1998Ola ()
mot · GM02Fi705 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi705av ()Betalningstiderna mellan och DanmarkDen fasta förbindelsen över står snart klar. Detekonomiska samarbetet ökar och många företag förberedersig för ett mycket aktivare utbyte över . Mångahinder kommer då , skattelagstiftning, etc. Det ärviktigt att vi ger möjlighet att ta vara påde möjligheter till integration förbindelsen ger och försökerundanröja hindren.Ett stort problem som många mindre företagare upplever är att betalningartill och från tar orimligt . Det kan ta att betalaeller få betalt för en faktura och detta orsakar onödig oro och underlättar inteutökat samarbete.Ansvaret för dessa långsamma rutiner faller på bankerna som hanterarfrågan. Någon bank har startat samarbete med en dansk partner, men hittillshar detta samarbete bara snabbat upp betalningarna från tillSverige. Möjligheter finns också att mot avgifter få betalningarna genom-förda snabbare, men det är knappast ett alternativ för mindre företag ochavgifterna är naturligtvis ett handelshinder.Problemet är stort och bör lösas så att den ekonomiska integrationenmellan och underlättas. Staten bör genom Finansinspek-tionen kräva förbättringar och förenklade rutiner för transaktioner mellanDanmark och Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betalningstiderna mellan och Danmark.Stockholm den 22 oktober 1998Leif ()
mot · GM02Fi706 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi706av ()VärdepappersfonderLagen (1990:1114) om värdepappersfonder reglerar bl.a. närsammanslutningar som förvärvar aktier måste haFinansinspektionens tillstånd därtill. Det framgår också vilkakrav som ställs för att få tillstånd, bl.a. måste ett fondbolagmed ett aktiekapital på bildas. Avförarbetena till tidigare nämnd lag och till lagen omaktiefonder (1974:931) framgår att aktiesparklubbar ochliknande sammanslutningar mellan en större eller mindregrupp personer, exempelvis anställda vid ett företag ellermedlemmar i en förening som inte riktar sig till allmänheten,inte skulle behöva omgärdas av dessa detaljerade föreskrifteroch således inte heller behöva tillstånd.I bildades Kraft i län.Klubben har ca 800 medlemmar och ett sparat kapital på ca 2 miljonerkronor. Av stadgarna framgår bl.a. att det sparade kapitalet under de tvåförsta åren skulle placeras på bank alternativt räntebärande obligationer.Vidare framgår att klubben för medlemmarnas räkning skall förvärva ochförvalta aktier hänförliga till kraftindustrin, att medlemskap erhålls genom enförsta inbetalning av och att varje medlem har en röst oberoende avstorleken på satsat kapital. Klubben har som övergripande långsiktigt syfteatt öka förutsättningarna för att skapa ett större inflytande över beslut somberör länet, exempelvis arbetstillfällen. Det samlade ägarskapet skall bl.a.användas för att påverka kraftföretagen att lokalisera arbetsuppgifter tillJämtland. Medlemmarna skall få ett ökat intresse och ökad kompetens inomkraftsektorn och få en rimlig avkastning på sparade pengar. Alltarbete i styrelsen sker ideellt och sponsorer uppbringas för att minimerakostnader för administration.Vid aktiesparklubbens kontakter med har erfarits attäven om man skulle begränsa möjligheten att bli medlem i klubben tillboende och företag i så anses klubben ändå "vända sig tillallmänheten". Därmed kommer verksamheten så fort de köper aktier attomfattas av tillståndstvånget. har ett överordnat syfte avideell karaktär. Medlemmarna har gått in i detta under förutsättning att såmycket som möjligt av administration görs ideellt. Det finns inte någraekonomiska möjligheter att bekosta den administration som följer av lagenom värdepappersfonder. Vi menar att det borde finnas möjlighet att gedispens i fall där aktiesparklubbar har ett klart ideellt syfte. I dessa fall är detsäkert vanligt att såväl styrelsearbete som annat arbete sker ideellt och atttanken inte är att spararnas pengar skall gå till en omfattande administration.Lagen om värdepappersfonder bör ändras på så sätt att det skapas enmöjlighet att få dispens från tillståndsreglerna i fall då aktiesparklubb harettöverordnat ideellt syfte. bör får meddela denna dispens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispens från reglerna i lagen om värdepappersfonder.Stockholm den 27 oktober 1998Erik ()
mot · GM02Fi708 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvidgning av AP-fondernas placeringsrättigheter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte begränsa 4:e och 5:e AP-fondernas aktieinnehav i ettbörsföretag till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utförsäljning av statlig egendom inte får ske utan riksdagensgodkännande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning om hur statsmakterna kan underlätta förkommuner, landsting och regionala självstyrelseorgan att engagera sittpensionskapital i ett långsiktigt ägarengagemang,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning om hur statsmakterna kan underlätta förkommuner, landsting och regionala självstyrelseorgan att engagera övrigafinansiella tillgångar i ett långsiktigt ägarengagemang,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens bolag skall gå i spetsen för att uppfylla målet 25 %kvinnor 2000 och år 2010.Stockholm den 26 oktober 1998Siv Holma (v)()()()()Per ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Fi709 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi709av och ()SparkassorGenom riksdagsbeslut ändrades vissabestämmelser i bankrörelselagen med verkan från den 1januari 1996 Det innebar bl.a. att s.k. sparkasseverksamhet iekonomiska föreningar inte längre utan vidare skulle varatillåten. I lagstiftningsärendet förutsattes dock att det skulletillskapas särskild lagstiftning i syfte attsparkasseverksamheten skulle vara tillåten även ifortsättningen, möjligen med vissa restriktioner. För atttidsmässigt klara av att få fram den särskilda lagstiftningenintogs en övergångsbestämmelse i bankrörelselagen vilketinnebar att sparkasseverksamheten i likhet med tidigare, efterförlängning 1997, skulle vara tillåten till utgången av 1999.Sparkasseutredningen tillsattes med uppgift att utarbeta förslag tilllagstiftning. Utredningen avgav sitt betänkande Skydd för sparande isparkasseverksamhet (SOU 1996:81) . Utredningens förslag komdock aldrig att ligga till grund för någon proposition och frågan omsparkassorna överfördes till den sittande Banklagskommittén.För närvarande ligger frågan alltså hos och där råderoklarhet om frågan kommer att behandlas i huvudbetänkandet i december1998 eller om den får anstå till slutbetänkandet . Läget ilagstiftningsfrågan är synnerligen besvärlig för de aktörer som berörs. Efterdet att villkoren för verksamheten klargjorts i lagstiftningen återstår förföreningarna som bedriver sparkasseverksamhet att internt förankraeventuellt nödvändiga förändringar och att genomföra dessa. Eftersom enproposition i ämnet inte kan förväntas förrän tidigast i mitten av 1999 ochtiden för sparkassorna löper ut är situationenegentligen omöjlig för föreningarna.Mot den här bakgrunden framstår det som nödvändigt att än en gång för-länga övergångsbestämmelsen i bankrörelselagen. Det föreligger således enrisk för att förslag från inte kommer förrän i juni 1999.Med beaktande av dels de därefter följande stegen i lagstiftningsproceccen,dels nödvändigt beredningsarbete hos berörda aktörer torde det vara nödvän-digt att förlänga övergångsbestämmelsen åtminstone till utgången av år2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av övergångsbestämmelsen i bankrörelselagen.Stockholm den 28 oktober 1998Tomas ()()
mot · GM02Fi801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi801av ()Datasystems tillgänglighet för funktionshindradeUtvecklingen av särskilda datorhjälpmedel som talsyntes,förstorande system och punktdisplay har inneburit enrevolution för synskadade, inte minst när det gällermöjligheterna att komma in på arbetsmarknaden.Synskadade arbetar inom vitt skilda yrken där datorn ärett nödvändigt arbetsverktyg.De senaste årens utveckling från till grafisk windowsmiljö börjar nuställa till allvarliga problem. Eftersom Microsoft är så dominerande på mark-naden har producenter av datorhjälpmedel för synskadade nästan uteslutandeutvecklat dessa så att de ska fungera i Microsofts grafiska windowsmiljö.Tyvärr finns det programtillverkare som inte fullt ut följer Microsoftsstandard vilket leder till att synskadad personals datoranpassningar fungerardåligt eller inte alls! Effekten blir allvarlig - arbetsuppgifterna kan intelängre utföras och personen mister sitt arbete.Det sägs att flera landsting redan har investerat i programvara som intefungerar för t ex synskadade läkarsekreterare. Andra landsting håller nu påmed upphandling av samma programvara.Eftersom teknik som fungerar för synskadade inte är till någon nackdel förandra användare är det oerhört väsentligt att offentliga arbetsgivare föregårmed gott exempel och vid inköp av datasystem och programvaror ser till attdessa kan användas även av synskadade och andra funktionshindrade.Att tillgodose dessa krav redan vid upphandlingen innebär dessutom en rensamhällsekonomisk vinst. Synskadade kan få arbete och den som redan harett arbete kan behålla det. Datoranpassningarna blir enklare och därmedbilligare. Även om det skulle gå att i efterhand rätta till felen så är detförenatmed orimligt stora kostnader.I jämförelse med många andra länder ligger efter på detta område.Lagstiftning som reglerar att varor ska vara utformade så att funktions-hindrade ska kunna använda dem finns redan i och . Förslag påliknande lagstiftning finns inom EU och flera av medlemsländerna. I USAfinns även en lag som innebär att offentliga arbetsgivare måste använda sigav datautrustning och programvaror som är tillgängliga för personer medfunktionsnedsättning.Hänvisning kan också göras till FN:s standardregler:Regel 4, stöd och service, särskilt punkt 3Regel 5, tillgänglighetRegel 7, arbeteRegel 8, ekonomisk och social trygghetHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att offentliga arbetsgivare vid upphandling av datasystem ochprogramvaror bör tillse att utrustningen är tillgänglig för personal medfunktionsnedsättningar.Stockholm den 19 oktober 1998Kenth Skårvik (fp)
mot · GM02Fi803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi803av och ()Offentlig upphandlingLagen om offentlig upphandling, , har lett till mycketbekymmer i samhället. De stora upphandlarna kommunernaoch landstingen har i olika omgångar påkallat förändringar iregelsystemet. Sådana krav har även kommit från företrädareför näringslivet. Den socialdemokratiska regeringen har intevelat tillmötesgå dessa krav, utan uppdragit åtKommunförbundet och att vidtaåtgärder så att deras medlemmar får en bättre kunskap ochförmåga att hantera regelsystemet. Underförstått är det ingetfel på lagstiftningen. Åtgärder för att skärpa de statligaupphandlarnas kompetens har uteblivit. Exemplets makt ärmed största sannolikhet lika effektivt i detta sammanhangsom inom andra områden. Vi anser därför att staten inomdetta område bör bli normbildare.Givetvis handlar frågan inte enbart om att höja kvalitén och bilda norm.Rent krasst handlar det även om ekonomi. Bedömare hävdar möjligabesparingar på av upphandlingsbeloppen under dennärmaste treårsperioden.För att påskynda en effektivisering och utveckling av den offentligaupphandlingen bör ägaren, staten, ställa preciserade och högt ställda krav påstatliga verk och myndigheter. Detta kan exempelvis göras genom krav påprogram för genomförande av kvalitetssäkring av upphandling i enlighet medinternationella kvalitetskrav eller liknande. Därigenom skulle även denstatliga kontrollen kunna underlättas.Att offentliga verksamheter är minst lika effektiva vad gäller upphandlingsom näringslivet är ett rimligt krav. Kan förebilder skapas torde ytterligareeffekter i samhället uppnås.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvalitetssäkra offentlig upphandling.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()