mot · GM02T818 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T818av m.fl. (m)vidare mot IT-toppenSammanfattningSenast skall vara en av den globalautvecklingens främsta nationer när det gäller varje del avutnyttjandet av informationsteknologin. Skiftet frånindustrisamhället till informationssamhället har gått fort. Föratt inte skall komma på efterkälken i utvecklingenmåste politiken inriktas på tydliga målsättningar.Informationsteknologin gör det möjligt för människor i hela världen attsnabbt jämföra priser och kvalitet på alla marknader. Det har imänniskans historia varit möjligt att så enkelt följa den politiska utveck-lingen och direkt påverka missförhållanden i ett land. I denna utveckling ärden viktigaste politiska uppgiften att skapa förutsättningar för attutnyttja den nya tekniken.IT-utmaningens verktyg är först och främst företagssamma och kreativamänniskor. Det är därför en huvuduppgift att bereda vägen för människorsom vill och kan bidra till att växer in i informationssamhället.Politiska beslut och program kan underlätta framväxten av de nya företagoch jobb som kommer att bära svenskt välstånd i det tjugoförsta århundradet.I denna motion lägger vi fram förslag på åtgärder och program på femområden som är centrala för en snabb och balanserad tillväxt av infokom-sektorn i Sverige.- För det första handlar det om att påskynda utbyggnaden av nödvändiginfrastruktur. Snabb och säker kommunikation på Internet måste blitillgänglig för alla och därför lägger vi förslag om en bredbandssatsning ihela Sverige.- För det andra måste hela Utbildningssverige involveras i och hänga medden snabba utvecklingen. Vi prioriterar därför bl.a. lärarutbildningen ochvill skapa kreativa miljöer för den högre utbildningen i bl.a.Karlskrona/Ronneby.- För det tredje måste förutsättningarna för företag och företagande blibättre i . Därför bör de flesta av Småföretagsdelegationens förslagantas av riksdagen.- För det fjärde skall lagstiftningen vara tydlig och vila på en stabil grund.Vi avvisar därför bl.a. lagen (1998:112) om ansvar för elektroniskaanslagstavlor och vill förhindra överdriven reglering av domännamn iSverige och utomlands.- För det femte skall den offentliga sektorn anpassas till IT-samhället. Viföreslår bl.a. att offentliga myndigheter skall ha en strategi för webb-baserad information och att skall ges en nystart.Missade chanserSverige är ett land som är långt framme inom många delar avinformationsteknikområdet - såväl på forskningssidan sompå företagarsidan.Under den borgerliga regeringen tillsattes en kommission för att främja enbred användning av informationstekniken i . Tillsammans med andrastrategiska beslut, bl.a. avskaffandet av radio- och TV-monopolet ochavregleringen av telemarknaden, lades grunden till en väl fungerandeutveckling inom områden som media, informationsteknik och telefoni -områden som på olika sätt börjat växa samman och utvecklas till endynamisk och snabbväxande "Infokom-sektor" i hela världen.Den socialdemokratiska politiken är kantad avmisstag, regleringar och politisk styrning som vittnar om stor okunnighet ochointresse för forskning och företagande på framtida tillväxtområden.Det f.d. statsrådet herostratiska uttalande:"Internet är enfluga som kanske blåser förbi. Jag tror inte att folk i längden kommer att viljaägna så mycket tid, som det faktiskt tar, åt att surfa på nätet" är ettsymboliskt uttalande som väl sammanfattar de fyra förlorade åren avsocialdemokratiskt styre.Den socialdemokratiska politiken har hanterat frågor kring infokomsektornsom om vore en sluten stat med en regering som helst skulle viljareglera mångfalden inom denna sektor. Exemplen är många. Statskontoretssvaghet för storskalighet och enhetlighet vid upphandlingen av ett system förelektronisk handel för den offentliga sektorn är ett exempel som avslöjar inte insett den nya teknikens möjligheter att kombinera heterogena ochdecentraliserade system med krav på standardisering. Följden har blivit storafördröjningar, monopolliknande strukturer, minskat förtroende på marknadenoch stora förluster och fördyringar.Satsningen på ett markbundet digitalt TV-nät är också ett exempel somillustrerar regeringens strävan efter kontroll över programutbudet och efteratt politiskt få avgöra vilka kanaler som skall vara tillgängliga i etern ochvilka som skall censureras. Detta 2000-talets "80" visar med stortydlighet hur politiska regleringar leder till val av felaktig och föråldradteknik som ger så lite förbättringar för konsumenten att man kommer atttvingas subventionera den tekniska utrustning som krävs för att kunna taemot markbunden digital TV i hemmet. Få konsumenter kommer att viljabetala för en censurbox som enbart låter tittaren få bättrebildkvalitet på det fåtal kanaler som passerat det politiska nålsögat. Någonutökning av antalet kanaler och någon interaktivitet är det inte fråga om meddetta "stolpverk 2000".Oviljan att fullfölja den borgerliga regeringens sista steg i avregleringen avtelemarknaden - att privatisera - har inneburit att idagtillsammans med och några få andra länder fortfarande har ettstatsägt nationellt teleföretag. Oviljan att privatisera har sänkt värdetpåTelia med i storleksordningen . Än värre är attTelia p.g.a. det statliga ägandet hamnat rejält på efterkälken i en bransch somi nuvarande skede konsolideras och globaliseras genom uppköp ochstrategiska allianser. Få är de privata teleföretag som vill samverka med ettstatsägt och politikerstyrt telefonbolag.Trots hård konkurrens kommer historien med stor sannolikhet att peka utfinansminister ointresse och senfärdighet kring 2000-problematiken som det största och dyraste misstaget av en socialdemokratiskminister under förra mandatperioden. Upprepade försök från Moderatasamlingspartiet, bl.a. våra förslag om en 2000-general och andra påstötningarför att snabbt gå från ord till handling, att få finansministern att inseomfattningen av problemet har inte hjälpt. Så sent som avslogsett moderat förslag om att avsätta för att skyndsamt göranågot åt de mest överhängande problemen med millennieskiftet.IT - en utmaning förSverigeVår målsättningSverige skall vara ett ledande IT-land i världen. Senast år2010 skall vara en av den globala utvecklingensfrämsta nationer när det gäller varje del av utnyttjandet avinformationsteknologin. Detta möjliggörs genom att utvecklamänniskors och företags kreativitet. Källan till den dynamiksom behövs ligger i mångfalden. Särskilt betydelsefullaområden är utvecklingsklimatet och utbildningen. På bådadessa områden är den informationstekniska infrastrukturenen förutsättning för framsteg.Förändringarna i vår omvärld , globaliseringen och denteknologiska revolutionen, har inte gått förbi. Däremot har vi intehaft förmågan att ta tillvara de fördelar som landet har för att kunna drivautvecklingen vidare. har vi halkat efter och missat chanser för attåterta vår position som ett av världens rikaste länder.I stället för avreglering, sänkta skatter, liberalisering och en målinriktadEuropapolitik har gjort tvärtom. Det har också fåttkonsekvenser för företagandet, inte minst i de nya och snabbt växandebranscher som är sammankopplade med informationsteknologin.Politiken måste läggas om för att återge möjligheten och kraftenatt tillvarata de möjligheter som IT-revolutionen erbjuder. Den omvandlingsom vi nu ser sker underifrån och kommer utifrån. Politiken måste varautformad för att underlätta denna omvandling. I stället för att inriktapolitiken på regleringar, likformighet och stora nationella enhetsprogrammåste politiken göra det lättare för människor och företag att utvecklas i detsamhälle som successivt ersätter industrisamhället.Politikens uppgift är därmed att forma de regler och ramar som ger styrkaoch stadga åt den nya utvecklingen. Den skall också gå före och vara ettföredöme när det gäller att visa på den nya utvecklingens alla möjligheter.Politikens roll är inte att bygga framtiden, utan i stället att röja väg för denföretagsamhet och kreativitet som ständigt söker nya vägar och nya möjlig-heter.GlobaliseringenGlobaliseringen av ekonomin och människors rörelser ochrelationer ställer och den svenska politiken inför heltnya utmaningar. I grunden är denna utveckling löftesrik.De nya omvärldsvillkoren pekar mot en framtid som är mindre förutsebarän det samhälle som gradvis viker undan. Föränderlighet, men också indi-vidualitet, blir det begynnande 2000-talets mest utmärkande kännetecken. Urdenna synvikel är framtiden löftesrik, om än inte problemfri. Konkurrensenoch utsattheten för som nation och för svenska företag kommer attöka.För att utmaningarna skall kunna antas måste också förnyelsen aktivtbejakas. Det krävs ett uppbrott från åtskilliga av de föreställningar som detutgående århundradet präglats av. De problem som brottas medsammanhänger i hög grad med att viljan att se förnyelsebehovet varitför liten.Sverige är en del av en global marknad. Vi ser det när världensfinansmarknader sätter priser på t.ex. aktier. största företag inte bara på börsen i , utan också i och är inte så beroende av utvecklingen i som det är avförsäljningen i hela världen. Och värdet på företaget påverkas i hög grad avhur t.ex. den finska konkurrenten lyckas öka sina marknadsandelar.Ericssons försäljningsorganisation, marknadsföring och produkter äranpassade för världsmarknaden och det är på världsmarknaden som fram-gången bestäms.För enskilda människor är arbetsmarknaden i allt större utsträckningglobal. Särskilt gäller det arbetssökande som har högre utbildning, men det ären tydlig trend att unga människor, oavsett utbildning, allt oftare väljer attarbeta utomlands. Arbetsmarknaden för sjuksköterskor påverkas t.ex. i höggrad av villkoren i . Den fria rörligheten för arbete i och inomEU har underlättat denna utveckling.De nya trenderna saknar gränser. Kraven på politiken blir därmed högre.Samhället måste snabbare kunna möta kraven på en förändrad omvärld. Dekrav på dynamik som den fortsatta utvecklingen behöver kan inte politikenleverera, om den inte i första hand inriktas på att ge goda villkor förföretagande och arbete i landet.FramtidstillgångarFör uppfanns transistorn. Få innovationerhar haft en så genomgripande inverkan på samhället. Sedandess har kapaciteten i transistorn och dess efterföljarefördubblats . Denna s.k. Moores lag omtransistorkapacitet har oavbrutet verkat i . Dagens mikrochips är en kvarts miljon gångersnabbare än de var när persondatorn introducerades påmarknaden . Men det är inte barasnabbheten som har ökat. Dataminneskapaciteten har ocksåökat med dramatiska tal . Även om detta ärhäpnadsväckande tillväxttal för en bransch så är ändåkonsekvenserna för samhället det mest imponerande.Samhället förändras i snabb takt och samhälletsförändringsbenägenhet bestämmer i hög grad vilken framtidsom nästa generation går till mötes.Under industrialiseringen var största tillgångar järnmalm ochskog. I den nya värld som växer fram är det kunskap och företagsamhetsom står i centrum. Det är endast genom konsekvent och stabil politik ikombination med liberala värderingar och avsaknad av protektionism som vikan utveckla dessa tillgångar och bli världsbäst.Den amerikanska ekonomiska tidskriften har under sin drygt 80-åriga historia ägnat sig åt att göra listor på olika ekonomiska fenomen ivärlden i allmänhet och i i synnerhet. I sitt åttioårsjubileumsnummer -kallat "Steel vs. Silicon" - visar man hur den mikroelektroniska revolutioneni grunden har omformat det amerikanska ekonomiska landskapet. Tyngd-punkten i den amerikanska ekonomin har förskjutits från stål till kisel - frånråvarubaserad tung industri till kunskapsbaserad dator- och mjukvaru-industri.Där den industriella revolutionen innebar en massmobilsering av arbeteoch kapital som snabbt drev upp utbudet av fysiska varor har den informa-tionsteknologiska revolutionen andra kännetecken och andra resultat. Denkräver inte arbete och kapital i samma mängd som den industriella revolu-tionen. Och det är inte utbudet av fysiska varor som ökar exponentiellt utandet är utbudet av virtuella tjänster som ständigt slår rekord.Vår tids teknologiska landvinningar har möjliggjort en specialisering på ettsätt som inte varit möjligt tidigare. Aldrig har människan haft sådana möjlig-heter som . Tack vare den nya informationsteknologin kan en personutnyttja kunskap och information som tidigare krävde stora och omfattandeorganisationer. En av politikens viktigaste uppgifter är att skapa förutsätt-ningar för att utnyttja den nya tekniken.IT-utmaningens verktygInfrastrukturenBredbandEn statlig huvuduppgift är att garantera infrastrukturen förinformationsteknologin. I huvudsak gäller det att se till attmöjligheterna till snabb kommunikation finns i hela landet.Bredbandskommunikation innebär möjligheten till eninteraktiv, dubbelriktad kommunikation med överföring avstora datamängder i hög hastighet. Den information somöverförs kan vara i form av ljud, bild och text i olikakombinationer. Möjliga kanaler för denna sortskommunikation är ett uppgraderat telenät, digitalakabel-TV-nät (även satellitmottagning) ochmobiltelefoninäten. Forskning pågår kring möjligheten attäven utnyttja elnäten för denna sorts kommunikation.Med bredbandskommunikation kan man utnyttja till exempel digital radio,digital-TV, video-on-demand, videotelefoni, höghastighets-Internet ochliknande tjänster genom att ansluta ett höghastighetsmodem till sitt vanligateleuttag eller kabel-TV-uttag. Till modemet kan sedan kopplas t.ex. enstereoutrustning, TV, telefon, fax, dator och videokamera i olikakombinationer beroende på vilken sorts kommunikation man ska ägna sig åt.Bredband brukar defineras som möjligheten att i åtminstone den enariktningen sända minst information till varjemottagare (megabit = miljon tecken). Med en sådan bandbredd är det i dagmöjligt att sända rörliga bilder i videokvalitet i fullskärmsstorlek och den ärtillräckligt kraftfull för att prestera samma bildresultat som en vanlig TV.När det är möjligt att ta emot bilder med en sådan kvalité kommer ocksånyttan av digital kommunikation att öka. Med videokvalité på bildenkommer videokonferenser att bli möjliga och därmed kan möten skeoberoende av plats.Program för infrastrukturutbyggnadI våra större städer och tätorter finns redan nödvändiginfrastruktur för att kunna utnyttja den nya tekniken helt.Moderata samlingspartiet menar dock att staten har ettsärskilt ansvar att på tre områden driva utvecklingensnabbare. Det handlar om skolan, om vården och omglesbygden.För att kunna utveckla bruket av informationstekniken skall landetssamtliga grund- och gymnasieskolor vara uppkopplade till nätet så att video-konferenser möjliggörs . Bredband med hög kapacitet skallupphandlas i regi och installeras i landets skolor. Varje skola börha en bredbandsförbindelse med en överföringshastighet motsvarande minst10 miljoner bitar (), en i sammanhanget hög hastighet.Inom sjukvården kan möjligheten till bredbandskommunikation revolutio-nera vården. Möjligheten till videokonferenser mellan t.ex. en specialist påett universitetssjukhus och en allmänpraktiserande läkare på en vårdcentralleder till stora välfärdsvinster. Detta betyder att det även vid långa geo-grafiska avstånd blir möjligt för en patient att "träffa" en specialist. På siktkommer det att bli möjligt att genomföra operationer på distans. Förmänniskor med funktionshinder kan utvecklingen innebära enmarkant förbättring av den dagliga livssituationen. Vi menar att tillgångentill bredbandskommunikation måste prioriteras inom vården.Bredbandsuppkoppling skall vara möjlig för företag och hushåll i helaSverige till en rimlig kostnad. Enligt vår mening bör dock infrastrukturut-byggnaden i första hand ske på marknadens villkor. Den snabba utbyggnadenav bredbandskommunikation i våra skolor som vi föreslår kommer att ledatill att tillgängligheten ökar även där nödvändig utrustning finns. För gles-bygd, särskilt i , kan det därutöver bli nödvändigt att lämna särskiltstöd för uppkoppling. Stödet skall i så fall vara begränsat till nödvändiginfrastruktur och den tekniska lösning som väljs skall bestämmas lokalt. Enmöjlighet är att lämna ett bidrag till en hub, d.v.s. en central, varifrånkommunikation sker med kringliggande byggnader. Hubben kan placeras ien skola eller hos den lokale handlaren som har en satellitmottagare förInternet. Från denna hub kan sedan, antingen med kabel eller med radiolänk,hushåll och företag anslutas med bredband.UtbildningenDen nya generationenDagens barn och ungdomar står mitt i en omfattande ochbetydelsefull brytningstid. De utgör den första generationsom redan i tidig ålder kommer att veta avsevärt mer än sinaföräldrar om den teknik och vetenskap som i hög gradkommer att forma framtiden.En utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen kommer attbana väg för ett brett genombrott för utbildning på distans. Användning av ITskall bli ett för alla tillgängligt verktyg.Förståelsen för informationsteknikens roll inom skola och högre utbildningär av central betydelse för att de statliga insatserna skall kunna ges en ända-målsenlig utformning. Informationstekniken har kapacitet att kunna erbjudaden enskilde utbildning på villkor som denne själv definierar.Den förra borgerliga regeringen avvecklade löntagarfonderna och satsade en del av dessa resurser på att bygga utinformationstekniken i skolan. Den borgerliga regeringen startade detsvenska skoldatanätet och byggde det vidare till ett nordiskt nät. Dennuvarande regeringens fullföljande av detta är bra. Men det är nu hög tid attgå vidare och på bred front öka informationsteknikens betydelse i skolan.Skolan är i flera bemärkelser nyckeln till den breda användningen avinformationstekniken. Dels kan en ny generation lära sig att dra stor nytta avden nya teknikens alla möjligheter, dels kan skolutbildningen i sig förnyasmed informationsteknikens hjälp.Bygg ut informationstekniken i skolanVi anslår ca under de tre närmaste årenför att göra det möjligt att med hjälp av IT förnya,modernisera och utveckla skolan. Våra satsningar består aven utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen,utbildningsprojekt för att höja lärarnas IT-kompetens samtsatsningar på distansutbildning.Datorn skall vara ett naturligt arbetsredskap i alla ämnen för alla lärare ochelever. Det borde vara en självklarhet vid ingången till det nya seklet. Så ärdet emellertid inte . Att integrera datoranvändningen i alla ämnen är denviktigaste pedagogiska förnyelseuppgiften . Dagenselever utbildas för studier och arbete i en värld där datorn eller dessefterföljare kommer att vara det vanligaste arbetsredskapet.Modern teknik kan bidra till lösningar på många av det svenskaskolväsendets problem. Informationstekniken är inget universalmedel, menerfarenheterna från undervisningen av handikappade elever visar att den nyatekniken ger utomordentligt goda förutsättningar för individualisering avundervisningen och för att kompensera såväl funktionshinder sominlärningshandikapp.- Ett antal utbildningsprojekt som syftar till att höja lärarnas IT-kompetensstartas. Informationstekniken skall bli ett naturligt arbetsredskap för allalärare och elever. Då krävs att alla lärare förbättrar sitt IT-kunnande.Lärarutbildningarna måste moderniseras. Att informationstekniken är detviktigaste nya pedagogiska instrumentet i skolan måste märkas iframtidens lärarutbildning.- Att utbilda lärarna räcker emellertid inte. Infrastrukturen på detinformations-tekniska området måste byggas ut. Alla landetsskolor skall ha tillgång till bredbandsuppkoppling.Bredband gör det möjligt att genomföra snabb höghastighetsöverföringöver Internet av en stor mängd information inom kort tidsrymd.- Samarbetsavtal med de internationellt ledande skolorna och universitetenavseende distansutbildning skall initieras.Prioritera lärarutbildning och fortbildningHelt avgörande för skolans förmåga att dra nytta av den nyainformationstekniken är att lärarna kan och använder sig avden nya tekniken. Den översyn av lärarutbildningen sompågår måste ta hänsyn till detta. Lärarutbildningen måsteförnyas och breddas. Lärarutbildningen måste bli merflexibel och utsättas för en ökad grad av institutionellkonkurrens.Informationstekniken erbjuder också lärarhögskolorna en utmärktmöjlighet att vidareutbilda lärare på distans. Att denna möjlighet tillvaratasär ett krav vi anser att regeringen bör ställa på landetslärarhögskolor.En betydande del av de ca vi satsar på att bygga utinformationstekniken i skolan avsätts till att utbilda lärarna. I ett förstastegstartas ett antal utbildningsprojekt med syfte att snabbt höja lärarnas IT-kunnande. Det är en nödvändighet i strävan att göra informationstekniken tillett väl och ofta använt pedagogiskt hjälpmedel och redskap att nå nyinformation och kunskap i alla skolämnen.Virtuell distansutbildning i framkantenSamtliga svenska universitet och högskolor skall ligga ifrontlinjen när det gäller att utnyttja IT för att främjautbildningen och forskningen inom alla discipliner. Allastudenter skall ha goda möjligheter att användainformationstekniken som ett betydelsefullt hjälpmedel attsnabbt få tag på en betydande informationsmängd. Lärareoch forskare skall kunna använda informationstekniken föratt kommunicera och sprida forskningsresultat såvälnationellt som internationellt på ett snabbt och smidigt sätt.Informationstekniken möjliggör helt nya och tidigare i detnärmaste otänkbara forskningssamarbeten.Virtuella universitet där elever och lärare genom utnyttjandet av modernteknik inte är bundna av att behöva befinna sig på samma plats är ettexempel på sådan förnyelse. Vi förordar att ger regeringen i upp-drag att återkomma med en redovisning av förutsättningarna för att etableraett sådant universitet, antingen som en självständig enhet eller som en del avett existerande lärosäte.Högskolan i /bör ges möjlighet att bli en komplettspecialhögskola inom informationsteknik och ett IT-universi-tet. Utbyggnaden bör ske gradvis . Den nuvarande samverkanmed och Soft Center är en del av /profil och styrka. bör dennasamverkan kunna utveckla den samlade forsknings- och företagsmiljön iKarlskrona och till att bli en ledande svensk IT-miljö.Det finns inget rimligt skäl att etablera ett statligt utvecklingscentrum förIT-baserad distansutbildning i . Inte heller låter sigdistansutbildning inordnas i "studieplatser" som tilldelas vissa högskolor. Enpolitik med sådan inriktning släpper inte loss den mångfald lösningar somkommer att behövas för att tillgodose alla individuella behov.Distansutbildningen främjas främst genom en utbyggnad av den informa-tionstekniska infrastrukturen, att lära av goda exempel och knyta samarbets-avtal eller liknande med de bästa institutionerna på området.Virtuell distansutbildning kommer att förändra det svenska utbildnings-väsendet. Virtuell distansutbildning är flexibel, individuell och kommer attbli internationellt vittomfattande. Vi förordar att /ges i uppdrag att bygga upp kontakter med de främsta IT-miljöernai universitetsvärlden . Härutöver börHögskolan i /kunna virtuellt bistå andra högskolor samtstudenter som vill fullfölja sin utbildning på distans via Internet.Utveckla universitetsdatanätet SUNETSUNET:s roll är enligt vår mening att vara Internetleverantöråt högskolevärlden och därutöver verka som ett nationelltkunskaps- och kompetenscenter av yppersta slag. SUNEThar sin viktigaste uppgift i att som en institution, nära knutentill forskningens och utvecklingens framkant, verka för attkompetensen gällande Internet höjs inom stat, näringsliv ochoffentlig förvaltning i och i att stödja och fördjupadet nödvändiga samarbetet mellan de kommersiellaInternetleverantörerna. Vi anslår mer änregeringen för att kunna stödja SUNETatt arbeta i den riktningen.Vi ifrågasätter skapandet av ett statligt resurscentrum för IT-baseradeläromedel. Arbete inom detta området bedrivs såväl inom näringslivetsom inom universitetsvärlden.