ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk713 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk713av ()Produktionsavgift för trädgårdsprodukterTrädgårdsodlingen har haft tillgång tillmedel som kunnat användas för kollektiva ändamål inomnäringen. Restitutionen av bensinskattemedel efterföljdes avden kollektiva återföringen av prisregleringsmedel. InförEU-medlemskapet erhölls sammantaget 30 miljoner kronorför att stärka trädgårdsnäringens långsiktiga konkurrenskraft.Dessa kollektiva medel har finansierat ytterst angelägnaverksamheter för svensk trädgårdsnäring. Det har blandannat varit utvecklingsarbete, kvalitets- ochkonsumtionsfrämjande åtgärder samt effektivisering avmarknadssidan.Många av de verksamheter som bedrivits med ovanstående beskrivnamedel har tvingats upphöra i samband med att stöden avvecklats. Samtidigtsom denna utveckling skett har anslagen till FoU-verksamhet inomträdgårdsnäringens område reducerats kraftigt. Näringens struktur är sådanatt företagen är alltför små för att bedriva egen utvecklingsverksamhet, menbehovet är fortsatt stort.För att stärka trädgårdsnäringens konkurrenskraft är det nödvändigt att detäven framöver kan bedrivas tillämpad forsknings- och försöksverksamhet,teknik- och metodutveckling, avsättningsfrämjande verksamhet m.m. I andraEU-länder t.ex. och ställs kollektiva medel till förfogandegenom stöd av lagstiftningen. En särskild produktionsavgift åläggs företagen,dvs. att en obligatorisk skyldighet finns för varje näringsidkare att delta, ochdetta förutsätter ett lagstadgat krav för att nå denna delaktighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att införa en produktionsavgift för svenskproduceradeträdgårdsprodukter.Stockholm den 28 oktober 1998Marina ()
mot · GM02Sk714 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk714av och ()BiodlingI samband med att skattereformen trädde i kraft 1991avskaffades den gräns för hobbybiodling som tidigaremedgav att en biodlare fick ha 15 st bisamhällen. Nuomfattas biodlingen av den allmänna principen omskattskyldighet, att när vinst uppstår i näringsverksamhetskall den beskattas.Beslutet innebar att även biodlare som i sin hobby hade mycket få bi-samhällen blev bokföringsskyldiga för kostnader och intäkter i biodlingen.Vid en revision har biodlaren bevisbördan att kunna styrka att inte vinstuppstått.Erfarenheten visar att en blygsam vinst uppstår först vid ett innehav avnärmare 15 st bisamhällen. Riksdagsbeslutet har kraftigt påverkat biodlingen.Sveriges Biodlares Riksförbund som är den ena av två biodlar-organisationer och organiserar av de registrerade biodlarna ilandet har minskat medlemsantalet med jämfört med året föreskattereformen.Det stora flertalet av dessa biodlare har helt slutat med sin biodlarhobby,vilket inneburit att behov av pollinerande bin är kraftigt eftersatt.Det nationalekonomiska värdet för samhället av att fruktträd och annangröda pollineras kan uppskattas till mellan 700 miljoner och 1,4 miljard kro-nor.Dessutom importeras mer än hälften av all honung som konsumeras ilandet. För att säkra den viktiga pollineringen och öka den inhemskahonungsproduktionen bör regeln återinföras om att biodlare med upp till15 st bisamhällen ska vara befriade från bokförings- och antecknings-skyldighet, samt bevisbördan att inte vinst uppstått. Enligt vår mening finnsdet anledning att beakta denna fråga i samband med de kommande samtalenom skattesystemets utformning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående biodling och att detta beaktas i samband med de kommandesamtalen om skattesystemets utformning.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02Sk718 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk718av m.fl. (s)Skogskonto och skyddsvärda skogs- och naturområdenDet framgår av regeringsförklaringen ochbudgetpropositionen att ökade ansträngningar skall göras föratt skydda värdefulla naturområden, främst skogsområden, isyfte att säkra den biologiska mångfalden. Detta är enmycket berömvärd ambition. Anslagsnivån för de närmasteåren understryker ambitionsnivån.För att underlätta ambitionshöjningen på detta område krävs två välvilligtinställda parter, dels staten som skall förvärva och/eller på annat sätt skyddavärdefulla mark- och skogsområden, dels markägaren som skall avstå förevig tid det näringsfång berört mark- och skogsområde utgjort. Markägarensvilja att frivilligt avstå sitt framtida näringsfång skulle underlättas av attettsärskilt skogskontoliknande system inrättades för den säljande/kompenseradeparten. Detta betyder att markägaren kan hantera försäljningssumman överen följd av år. Något som sannolikt inte underlättar inlösens- och förvärvs-förfaranden. På så sätt kan den säljande eller kompenserade parten fåerforderlig tid på sig för att finna godtagbara ersättningsförvärv. I aktie-bolagsstiftningen finns möjlighet att inrätta ersättningsfond i händelse avförsäkringsskadeersättning som ger möjligheter till en femårig hanteringstidutan realisationsvinstbeskattning, vilket är en annan möjlig metod därestskogskontossystemet inte kan anses tillämplig.Hemställan1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett för dylika förvärv underlättande system.Stockholm den 27 oktober 1998Kenth ()()()
mot · GM02Sk719 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk719av ()Generationsskiften och arvsskatteregler m.m.För att inte försvåra generationsskiften i familjeföretag somdriver rörelse eller jordbruk, finns särskilda skattelättnader iarvs- och gåvoskattelagen för värderingen av förmögenheteni sådana företag. Dessa är dock enligt mångas mening intetillräckligt generösa vilket drabbar familjeföretaget vid ettgenerationsskifte.Många bedömer det så att beskattningen vid generationsskifte åderlåter ettjord- eller skogsbruk och det kan gälla ett familjeföretag som redan har småeller inga ekonomiska marginaler. skärps beskattningen ytterligareeftersom nuvarande övergångsregler då avskaffas. Ingen indexuppräkning avingångsvärden kommer då att tillåtas. Detta innebär att ett familjejord-bruk/skogsbruk dräneras på ett stort kapital vid varje generationsskifte,kanske vart 25:e till 30:e år.Ett sådant här skattesystem måste anses vara en klar konkurrensnackdel förfamiljeföretaget jämfört med ex vis skogsbolag som aldrig behöver genera-tionsskifta. Istället för att kapital ska dras in till staten behövs dettamycketväl på gårdarna så att ett långsiktigt familjejordbruk/skogsbruk kan tryggas.En bieffekt av tuffa generationsskiftesregler är också att överlåtelser skjutsupp, vilket kan passivisera verksamheten till men för många. Regeringen böråterkomma till med ett förslag till ändring av arvs- och gåvoskatte-reglernaHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av arvs- och gåvoskattereglerna förfamiljejordbruket/skogsbruket vid generationsskifte.Stockholm den 28 oktober 1998Dan ()
mot · GM02Sk720 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk720av m.fl. (s)Momsbefrielse för ideella föreningarDet bör prövas om ideella föreningar som är aktiva inomkulturverksamhet som arbetar för att bevara vårt kulturarvborde vara momsbefriade. Momsdelen av de pengar som gårtill reparationer och flyttning av gamla byggnader,upprustning av skyddsvärda miljöer, dokumentation avbygders historia samt verksamhet som avser att föra dennakunskap vidare till nästa generation, borde kunna användas iföreningsverksamheten.Som det är nu går mycken kunskap förlorad därför att föreningar inte hartillräckligt kapital för att utföra detta viktiga arbete. Vissa föreningar som har stor verksamhet och lyckas få in pengar tillverksamheten genom att många medlemmar arbetar ideellt skulle kunnalägga en del av sina pengar på anställd personal, t.ex. guider på museer och inaturområden, vaktmästarsysslor på t.ex. hembygdsgårdar eller varför intepersonal på kaffeserveringar inom turistattraktiva objekt.Många inom föreningsverksamheten har problem då det är svårt attfå bidrag från kommuner och landsting. För att få EU-bidrag behövs tid ochkunskap som är svårtillgängligt för den vanlige föreningskassören. Hem-bygdsrörelsen i är en rörelse med stor kunskap om våra bygder ochen resurs att ta till vara. Där finns enormt mycket arbetsvilja som skullekunna vara landet till stor nytta, om man fick större förståelse för dessbetydelse.Både unga och gamla får vara delaktiga på vars och ens villkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ideella föreningar aktiva inom kulturverksamheten.Stockholm den 23 oktober 1998Nils-Göran ()()()()
mot · GM02Sk721 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk721av m.fl. (s)Ideella föreningarIdeella föreningar bedriver en omfattande verksamhetinom idrott, kultur, sociala verksamheter etc. De gördärigenom en mycket viktig samhällsinsats, inte minstgenom sin verksamhet riktad till barn- och ungdomar. Ävenom många föreningar uppbär kommunalt eller statligt stödför sin verksamhet, så råder inga tvivel om att merparten avföreningarnas verksamhet finansieras genom ideella insatsereller genom lotterier och arrangemang. senare delen av finansieringen ökat i betydelse. Dåligekonomi i kommunerna har lett till att föreningsstödet harminskat och att, inte minst, barn- och ungdomsverksamhetblivit än mer beroende av lotteriförsäljning och andrainkomstbringande arrangemang. Tyvärr visar det sig att vårnuvarande skattelagstiftning leder till vissa problem förföreningarna, när de nu i allt större utsträckning finansierarsin egen verksamhet. Ett flertal föreningar i harupptaxerats i efterhand då skattemyndigheterna bedömt attderas verksamhet inte uppfyllt de krav som ställs för attåtnjuta skattefrihet.Av lagen om statlig inkomstskatt framgår att ideella föreningar är befriadefrån inkomstskatt för sådan inkomst som hänför sig till särskild förvärvsverk-samhet avseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhetsom har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller avhävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete.Tolkningen av dessa bestämmelser är inte alldeles enkel - vare sig förideella föreningsledare eller för skattemyndigheterna. Är en idrottsföreningstraditionella arrangerande av en rockkonsert, där överskottet går till barn-och ungdomsverksamheten, skyldig att betala skatt på överskottet? Vilkakriterier ställs för att en verksamhet ska bedömas tillhöra dem som "av hävd"kan utnyttjas som finansieringskälla? Frågorna är många och svaren inteentydiga.Det är mot den bakgrunden som vi anser det nödvändigt att översynen avskattereglerna för stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:63) nu följsupp med en modern skattelagstiftning, där den sociala sektorns och detideella föreningslivets särart kan utvecklas. Från vår synpunkt så är det önsk-värt att skattelagstiftningen är så utformad att den stimulerar ideelltföreningsengagemang och underlättar kompletterande finansiering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en förändrad lagstiftning för ideella föreningar.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()()()()
mot · GM02Sk722 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk722av m.fl. (s)Kulturmoms för nöjesparkerUtvecklingen är stark inom turismen i . Etablering avnya besöksmål sker på flera platser och i många länder utgörnöjesparker och liknande anläggningar en av grunderna fören utveckling av resandet och därmed skapandet av enväxande besöksnäring.Momsbeskattningen av besöksattraktioner är i flera av länderutformad så att nöjesparker, tillsammans med kulturinstitutioner som museer,teatrar, zoologiska trädgårdar, beskattas enligt den lägsta momstariffen (iSverige ). senast (1997) infördes denna tariff på nöjesparker iHolland.Enligt punkt 7 i bilaga H i EG:s sjätte direktiv får en reducerad skattesatstillämpas för tillträde till shower, teatrar, nöjesparker, konserter, museer,djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang ochanordningar. Enligt EG tillhör således nöjesparker (av permanent karaktär)det område som man definitionsmässigt betraktar som kultur.KonkurrensneutralitetDet är av yttersta vikt att nöjesparker kan konkurrera meddet övriga kulturutbudet på lika villkor. Minst lika viktigt äratt rese- och turistnäringen och därmed nöjesparkerna fårkonkurrensvillkor som är lika med omvärldens. BaraLiseberg och sysselsätter ca 3 000personer och genererar mångfalt fler arbetstillfällen på sinaorter och inom resenäringen totalt. Nöjesparkerna är därmeden kraftig motor för turismen i landet och ärSveriges största turistattraktion.PriskänslighetNöjesparkerna verkar på en mycket priskänslig marknad, därbarnfamiljer är den viktigaste kundgruppen. I samband medatt nöjesparkerna blev momspliktiga 1991, slogskattehöjningen igenom mycket kraftigt på priserna ochhöjde kostnaden för besökarna. Huvudorsakerna till detkraftiga genomslaget var att den ingående momsen iverksamheten är låg dvs. förädlingsvärdet är högt,verksamheten är personalintensiv och resultatmarginalernalåga. Införandet av moms ledde för samtligaanläggningar till en kraftig besöksreduktion (besökstalensjönk med ). Detta harbranschen inte hämtat sig från ännu.Kulturutbud ochkonkurrensEn stor del av parkernas verksamhet är att erbjuda gästernakonserter, utställningar, temadagar (landskapsdagar,invandrardagar, idrottsdagar, lantbruksdagar, antivåldsdagaretc.) Merparten av detta utbudkommer gästerna till del utan att någon speciell avgifterläggs. Det betalas i stället av entréintäkten som är belagdmed moms. Konserter, shower, cirkusar ochteaterföreställningar beskattas olika beroende på om deäger rum i en nöjespark eller i annan lokal. Flera museerutvecklas mer och mer till att bli upplevelseattraktioner (ex.Wasa och Cosmonova) och har verksamheter som är typiskaför nöjesparker. Alla aktörer inom kulturområdet bör, genomen neutral momsbeskattning, få samma förutsättningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturmoms för nöjesparker.Stockholm den 22 oktober 1998Siw ()()()
mot · GM02Sk723 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk723av Per m.fl. (mp)Moms på djur- och bevarandeparkerNordens Ark och andradjurparkerDen ideella Stiftelsen driververksamheten vid Ark, en djurpark med i huvudsakbevarandekaraktär (captive breeding center), som startades1988 och är belägen i den natursköna kommun vidÅbyfjorden. Syftet med anläggningen är att rädda och bevarautrotningshotade djur. Den huvudsakliga inriktningen går utpå att bevara nordiska gamla lantraser. Men parken hjälperockså till med att försöka rädda hotade exotiska vilda djursom trivs i vårt klimat.Alltfler svenska djurparker intresserar sig för att utveckla bevarande-frågorna och inte bara se parken som en publik attraktion, utan också se densom ett led i att rädda utrotningshotade arter.Miljöpartiet de gröna har , under allmänna motionstiden, lagten utförlig motion om sådana parker i allmänhet och Ark i synner-het.EU:s sjättemervärdesskattedirektivAnläggningar som bör, enligtMiljöpartiet, erhålla reducerad moms, så som beskrivningenär i EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv och som tillämpas iTyskland, , , , och . (Iländer med bara en moms-sats är djurparkerna helt befriade. )I de internationella avels- och forskningsprojekten skersamarbetet främst med just djurparkerna i Europa.I direktivet, artikel nr 13, punkt 7 i bilaga H, står det: "reducerad skattesatsskall tillämpas för tillträde till shower, teatrar, cirkusar, nöjesparker,konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kultu-rella arrangemang och anordningar. "Det står också att "skatten tas ut av beskattningsunderlaget förtillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera och balettföreställ-ningar samt andra jämförliga tillställningar".Se över mervärdesskatten!Eftersom merparten av djurparkerna inom EU har enreducerad mervärdesskatt, och det efterfrågas konformitet imervärdesskattereglerna, borde det vara logiskt att t. ex.Nordens Ark och andra jämförbara anläggningar har sammareducering. Det måste också ligga i det svenska samhälletsintresse att ge djurparker, särskilt de som i huvudsak ärinriktade på bevarandearbete, statusen avkulturarvsbeskyddare och därför, som ett indirekt stöd,reducera mervärdesskatten.Vi föreslår därför att regeringen ser över den svenska mervärdesbeskatt-ningen på djurparker i samband med en samlad översyn av beskattningen avkulturella tjänster ingående i EU:s mervärdesskattedirektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av mervärdesbeskattningen av djurparker och andrakulturella tjänster.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02Sk725 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk725av ()Miljörelaterade skatter på motorfordonI flera svenska kommuner, bl a , ochStockholm har betydande satsningar gjorts på "miljöfordon",dvs fordon som ger mindre negativ påverkan på miljön änandra fordon, när de används. har mer än450 sådana fordon.De flesta drivs med biogas. En stor del av denna biogas utgörs av rötgas,som bildas vid rötningen av slam i kommunens avloppsvattenreningsverk.Rötgasen tvättas med vatten, komprimeras och levereras till tankställen istaden, två kommersiella och en som tillhör Vatten.Andra miljöbilar drivs med el, några med etanol, och intresset från före-tagskunder växer.Snart börjar också fordon med hybriddrift att finnas kommersiellttillgängliga. Här avses fordon som drivs med elmotor vars ström hämtas frånett batteri som laddas av en generator driven med en motor som användermiljöanpassade bränslen och körs med varvtal vid betingelser somger låga miljöpåverkande utsläpp.Om ytterligare kommer fordon med bränsleceller som ger strömtill elmotorn eller batteriet, bränsleceller som matas med vätgas eller kanskemetanol eller etanol.Faktorer som allvarligt kan befaras försena denna viktiga och gynnsammautveckling är att dessa miljövänliga fordon sannolikt kommer att varaväsentligt dyrare än konventionella fordon så länge tillverkningsserierna ärsmå och utvecklingskostnaderna betydande och en stödjande infrastruktur ärklent utbyggd, dvs tillgängligheten till lämpliga bränslen är begränsad.Det är därför angeläget att staten försöker motverka dessa försenandefaktorer, vilket kan göras med ekonomiska incitament. Ett är nedsatt fordons-skatt för miljöfordon, ett annat är lägre förmånsvärden för miljöfordon ochett tredje är skattebefrielse eller skattereduktion på de drivmedel som inte ärfossila.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ekonomiska incitament för att främjaoch påskynda marknadsintroduktionen av s.k. miljöfordon.Stockholm den 26 oktober 1998Ewa ()
mot · GM02Sk726 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk726av och ()Skattebefrielse från koldioxidskatt vid försöksverksamhetAv regeringens budgetproposition (prop. 1997/98:1) framgåratt regeringen har för avsikt att medge hel befrielse frånenergiskatt för bioetanol som används för inblandning ibensin och dieselolja och för etanoldelen i ETBE. Liksomhittills kommer regeringen generellt att medge befrielse frånkoldioxidskatt för alla biobränslen.Så kallat FFV-bränsle är ett speciellt bränsle som möjliggör drift avsärskilt utvecklade fordon, Flexible Fuel Vehicles. FFV-bränsle består avetanol som tillsätts 12,2 volymprocent bensin som tändförbättrare. Dessutomtillsätts 2,5 volymprocent Isobutanol och MTBE som denatureringsmedel.Eftersom bensintillsatsen är nödvändig för att det ska vara möjligt attkallstarta och köra en bensinmotor så betraktas FFV-bränslet som ren etanol.Beskattningsmyndigheten har i en revisionspromemoria hävdat att etanol-delen i detta bränsle ska beskattas med den reducerade energiskattesatsen.Vad beträffar skatten på tändförbättraren (bensin) i FFV-bränslethemställes om hel skattebefrielse för denna till utgången av . Förnärvarande säljs FFV-bränslet vid pump till ett lägre pris än självkostnad företäckning av hanterings- och investeringskostnader. Trots detta är milkostna-den för konsumenterna högre än om de kört på vanlig bensin.Detta har, enligt som driver ,lett till att OK stoppat utbyggnaden av stationer i så länge sominte ens rörliga kostnader täcks samt att intresset från "förmånsförare"försvunnit. Detta betyder en besvärande försening i processen av storskaligintroduktion av FFV-bilar.Vid skattebefrielse på tändförbättraren under en övergångstid blir detmöjligt att täcka delen av hanteringskostnaden för distributörerna samtminska merkostnaden för de konsumenter som väljer att köra miljövänligaetanolbilar. Vidare hemställs att få hänföra dieseloljedelen i en blandningbestående av diesel (miljöklass 1) och etanol till miljöklass 1.Det vore lämpligt att dessa frågor hanteras i den översyn av energiskatte-systemet som pågår inom Regeringskansliet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattebefrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslensom används i viss försöksverksamhet samt miljöklassning av ett sådantbränsle.Stockholm den 28 oktober 1998Agneta ()()
mot · GM02Sk727 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk727av och ()Svensk bryggerinäringSvensk bryggerinäring har svårigheter. Legal och illegalinförsel av bryggeriprodukter är ett problem för ennäring som sysselsätter flera tusen personer i Sverige.Skatten på öl är hög och innebär en för bryggerinäringen negativkonkurrenssituation i jämförelse med bryggerier i andra länder.Syftet med den höga skatten på öl i är inställningen att högaskatter leder till höga priser, vilket skulle minska konsumtionen av bl.a. öl. Iklartext, höga priser skulle avhålla människor från att köpa öl. Det varkanske en politik som fungerade tidigare. i en allt mer globaliseradvärld, med förbättrade kommunikationer och svenskarna som ett resande folkfungerar inte längre den tidigare politiken.Orsaken till att människor i stor utsträckning utnyttjar möjligheten att förain maximalt legalt antal liter öl i samband med en utlandsvistelse är att det ärlönsamt i jämförelse med priserna i . Man behöver inte stå länge vidett färjeläger och se resenärerna lämna färjorna för att inse vilka kvantitetersom förs in. Situationen är särskilt påtaglig vid gränsen till Danmark.Vad som är värre är att konsekvenserna av det svenska skattesystemettyvärr även främjar illegal införsel av öl. Inte nog med att som nationförlorar på systemet. Skattetrycket innebär att illegal införsel är synnerligenlönsam för dem som ägnar sig åt denna verksamhet.Sverige som nation måste lära sig av tidigare erfarenheter. beslutatt kraftigt höja skatten på cigaretter fick till följd av att smugglingenökade.Regering och riksdag lärde sig något av detta misstag och tänkte om. Situationen för bryggerinäringen är densamma. Genom skatte-politiken främjar vi maximering av den legala införseln av öl men samtidigtså innebär det att den illegala marknaden tillåts blomstra.Vi föreslår därför att skatten på öl sänks och att regeringen ska återkommatill med förslag om skattesänkning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skatt på öl.Stockholm den 28 oktober 1998Tomas ()()