mot · GM02MJ235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ235av m.fl. (s)Stödområdesgränserna i VärmlandUtvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin spelar enavgörande roll för hur vi kommer att lyckas skapa ett medekologiskt hållbar tillväxt, ökad sysselsättning, regional balans ochutvecklad landsbygd.Vi anser också att det behövs jordbruk med djur. Mjölkproduktionenskapar inte enbart arbete på den egna gården utan varje miljon liter mjölksom produceras ger sysselsättning åt ca 17 personer. Mjölkproduktionenskapar också köttproduktion i olika former, endera som integreradproduktion på egna gården eller genom försäljning av livkalvar till renodladeköttproducenter. Tack vare mjölkkornas och köttdjurens höga foder-konsumtion hålls landskapet öppet och den biologiska mångfalden främjas.Köttproduktionen har med rätt förutsättningar chans till lönsamhet ochdjuren utgör en växande skara betesdjur i Värmland.Det finns ett flertal olika produktionsgrenar inom jordbruket som skapararbetstillfällen och öppna landskap, som är bra från miljösynpunkt ochfrämjar landsbygden. Dessa produktionsgrenar inom jordbruket måste fåmöjlighet att utvecklas, inte avvecklas som fallet är i dag.I 1990 års jordbrukspolitiska beslut bestämdes att Norrlandsjordbruken ditVärmland räknas skulle kompenseras för sjunkande produktpriser ochsvårare odlingsbetingelser, så att lönsamheten inte skulle försämras.I och med EU-inträdet förändrades dock förutsättningarna för jordbruket iVärmland. Länet tillhör fortfarande Norrlandsjordbruken, men med EU:sregler så kan dock inte stödområde 4 kompenseras på samma sätt somstödområde 1-3.Norra och några kommuner i östra och västra tillhörstödområde 2a och 3. Dessa ingår i EU:s definition av så kalladebergsjordbruk (inre stödområde) och får högre stöd. Den stora del avVärmland som tidigare tillhört stödområde 4, hamnar nu utanför detegentliga stödområdet, kallat EU:s inre stödområde. Detta har inneburitväsentliga lönsamhetsförsämringar.Varje dag kommer signaler om att jordbruk lagts ner eller aviserats omnedläggning. Semineringen minskar mera i än i övriga landet ochdet är väldigt oroande sett i ett framtidsperspektiv. Framtidstron blandlantbrukare i är borta, och därför behövs det förbättringar förlantbruket i område 4 och då speciellt i norra delen. Det är inte bra att det ärsådana stora skillnader mellan två områden som vi ser i Värmland.Risken är att områden växer igen och att landsbygden avfolkas, att livs-medelsindustrin flyttar. Vi har redan fått uppleva ett sådant exempel - det ärScan som lagt ner slakteriet i . Ett argument för nedläggningenvar att djurunderlaget minskade för mycket i . Detta skulle vara enav anledningarna till att ca 450 arbetstillfällen gått förlorade i länet. Vi ärlika bekymrade över att samma argument kan komma att användas för attlägga ner mejeriet i och ysteriet i vid minskade inleveranserav mjölk.Jordbruksverket har gjort en utvärdering av stödområdesindelningen iSverige och konstaterat att stödområde 4 är heterogent. I den södra delen avVärmland längs finns det relativt goda förutsättningar, men deområden som ligger norrut har betydligt sämre förutsättningar för jordbruk.Verket konstaterar också att minskningen av antalet mjölkkor är lägre änriksgenomsnittet i slättbygderna runt , samt att i övriga delen avområde 4 sker minskningen betydligt snabbare. Samma sak medlönsamheten.Det finns olika möjligheter att lösa problemet, t.ex. en översyn av stöd-områdesindelningen med utgångspunkt i förslag 1989. Idet förslaget tas hänsyn till de olika odlingsbetingelserna och avkastningenper ha inom olika stödområden. En annan möjlighet är en förändring av denuvarande miljöstöden så att det blir en tydlig koppling till djur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändring av stödområdesgränserna i Värmland.Stockholm den 28 oktober 1998Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()