mot · GM02MJ254 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ254av m.fl. (m)Skånska livsmedelMotionen delad mellan flera utskottInledningDen svenska livsmedelssektorns framtid är en viktig frågaför hela nationen. Livsmedelsfrågorna är centrala isamhället. Sektorn har sammantaget stor ekonomiskbetydelse och svarar för en stor del av arbetstillfällena ilandet. Möjligheten att livsmedelssektorn - jordbruket ochlivsmedelsindustrin - skall kunna bli en framtidsnäring ärgoda. Detta förutsätter dock att såväl råvaruproduktionen ijordbruket som vidareförädlingen i livsmedelsindustrin fårverka under rättvisa förutsättningar jämfört med övriga EU-länder. Så är det inte i dag.Efter EU-inträdet arbetar det svenska jordbruket och livsmedelsindustrinpå en öppen och konkurrensutsatt marknad, med möjligheter att exporterasvensk mat och svenska specialiteter. Även på hemmaplan möter mankonkurrensen med produkter från exempelvis och Finland.Ett mycket allvarligt problem är de särskilda skatter och avgifter påproduktionsmedel som drabbar svenska producenter ensidigt och hårt, då deinte har någon motsvarighet i övriga EU-länder. Merkostnaderna uppgår tillca jämfört med det danska jordbruket och med 1,5miljarder jämfört med det finska. Det går inte längre att på enkonkurrensutsatt marknad kompensera kostnadssnedvridningen genom högrepriser. Ingen är beredd betala mer för maten för att produktionen belastatsmed högre energiskatter, gödselskatter osv.Konkurrens på lika villkorEtt konkurrenskraftigt jordbruk är en grundförutsättning föratt hela livsmedelssektorn skall kunna utvecklas.Livsmedelssektorn, exklusive efterföljande handel,sysselsätter direkt och indirekt ca 270.000 personer, vilketmotsvarar av den totala sysselsättningen i landet.Sektorn ger sammanlagt fler arbeten än bil-, elektronik- ochläkemedelsindustrin.De särskilda skatterna och avgifterna är en tung "ryggsäck" som desvenska producenterna inte kan bära. "Ryggsäcken" måste bort. Då kanlivsmedelssektorn utvecklas och ge nya arbetstillfällen och exportinkomster.Hur slår skatterna på energi och handelsgödsel för en vanlig lantbrukare?Vi väljer som exempel ett typiskt familjejordbruk, där en person arbetarheltid. Jordbruket har 40 suggor och uppfödning av 700 slaktsvin per år.Huvuddelen av fodret till grisarna odlas på gårdens åker. Gårdenhar egen spannmålstork och foderberedningsanläggning.Tabell 1: (Skatt kronor )Sammanlagt betalar lantbrukaren i vårt exempel nästan56.000 kronor i skatt på el, eldningsolja, dieselbränsle ochhandelsgödsel (kväve). Det är en mycket kännbar pålaga förett familjejordbruk med pressad ekonomi. överskott till eget arbete och kapital, för ettmotsvarande familjejordbruk uppgick i genomsnitt till ca100.000 kronor . En sänkning av skatternaskulle ge lantbrukaren möjligheter att konkurrera på likavillkor med sina kollegor i andra länder.Regeringen har i regeringsförklaringen än en gång framhållitlantbruket som en framtidsnäring och att man syftar till ett konkurrens-kraftigt jordbruk. Man talar om att jordbruket skall ges villkor som ärlikvärdiga andra näringars. Däremot glömmer man bort att likvärdighetenockså måste gälla i förhållande till motsvarande konkurrenter i övriga EU-länder. Detta är av avgörande betydelse såväl för jordbrukets råvaru-produktion som för livsmedelsindustrins möjligheter till utveckling ochexpansion.Dagens situation inom livsmedelsbranschen är alarmerande då lönsam-heten sjunker kraftigt. I vissa fall som exempelvis inom slaktsvin-produktionen är den helt obefintlig för närvarande.Påfrestningarna är mycket stora, inte minst för dem som nyinvesterat ochsatsat på framtiden.Jordbruket och livsmedelsindustrin lever och verkar numera inom enöppen marknad och därmed i en tuffare konkurrens . Detta är ensjälvklarhet som också accepteras inom branschen.Lika självklart borde det däremot rimligen vara att branschen får chansenatt konkurrera under likartade villkor. Så är det dock inte . De skatteroch avgifter som belastar den svenska råvaruproduktionen har oftast inte sinmotsvarighet i konkurrentländerna, varför konkurrensen snedvrids tillsvenska producenters nackdel. Detta leder ofrånkomligen till ökadolönsamhet och risk för ökad arbetslöshet.Vi vill här nämna ett enda exempel på orimligheter. Den danska bondenbetalar i skatt per m³ dieselolja. Motsvarande skatt iSverige uppgår till per m³.Mot bakgrund av dagens pressade ekonomiska situation inom branschen ärdet synnerligen angeläget att den konkurrenssnedvridning som klart påtalatsäven i den så kallade Björkska utredningen SOU 1997:167 elimineras.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte kommer med några förslag iårets budget, som tar upp utredningens förslag.Alternativet till förslag om sänkt diesel- och elskatt liksom en sänkning avmineralgödselskatten m.m. är en hotande ökning av arbetslösheten inomlivsmedelsbranschen och det i en nära framtid.Detta har inte råd med!Målsättningen att hela skall leva hotar att bli enbart ett önske-tänkande.LivsmedelsindustrinLivsmedelsindustrin är en mycket betydelsefull del avsvensk industri. En omsättning på gördenna industrigren till landets näst största avtillverkningsindustrins delbranscher. Produktionen motsvararca av tillverkningsindustrins totalaproduktionsvärde.Mätt i antal sysselsatta är livsmedelsbranschen vår tredje största närings-gren, då var tionde som arbetar i tillverkningsindustrin är anställd i ett före-tag som tillverkar livsmedel.Svenska livsmedel håller hög kvalitet. Goda och rationellaproduktionsförutsättningar i ett gynnsamt klimat och med höga miljömässigaoch djuretiska krav för en produktion med mycket hög konkur-renskraft i ett internationellt perspektiv.Sveriges EU-inträde har inneburit ökade möjligheter för livsmedels-branschen. Öppnade gränser som ger tillgång till en helt annan marknad harmedfört en positiv framtidstro, men för att bli stark och attraktiv krävsintressanta och kvalificerade produkter. Exporten ökade 1994 med 35procent och 1995 med ett exportvärde på 13,6 miljarderkronor. Men konkurrensen är hård och vi får inte bortse från det faktum attalla länder i är stora livsmedelsproducenter. Enbart till EU-ländernaökade exporten 1995 med jämfört med . Under senare århar ökningen stoppat upp. Konkurrenssnedvridningen har sitt pris.En väl fungerande råvaruproduktion och livsmedelsindustri som gesmöjligheter att utvecklas på rätt sätt har dock mycket stor betydelse för såvälkonsumenter och råvaruproducenter som för vår export.Jordbruket i SkåneSkånes komparativa fördelarLivsmedelsproduktionens tyngdpunkt ligger i Skåne.I finns landets bästa naturliga förutsättningar för lantbruketsprimärproduktion. Inom jordbruk och trädgård uppskattas ca 10 000 personervara hel- eller deltidssysselsatta. Värdemässigt ligger avlandets primärproduktion i . Livsmedelsproduktionen är också denstörsta enskilda näringssektorn i , där av arbetskraften kanhänföras till denna näring. Åkerarealen i landskapet på nära 500 000 hektarmotsvarar visserligen inte av landets hela åkerareal, menär bland den bästa i . Klimatet är gynnsamt och avstånden korta.Styrkan inom vissa produktområden, såsom trädgårdsprodukter och svin,blir än mer uttalad om man räknar in även och . Somexempel kan nämnas av landets fruktodling, avköksväxter på friland och av svinproduktion.Konkurrenshinder jämfört medDanmarkSkånskt jordbruk ser av naturliga skäl det danska jordbruketsom en stark konkurrent som leverantör tilllivsmedelsindustrin. De naturliga förutsättningarna ärjämförbara, men det svenska jordbruket har flerakonkurrensnackdelar som en följd av politiska beslut, vilkettidigare framhållits i motionen.De svenska energiskatterna som riktas till jordbruket är betydligt högre äni och ger en ökad kostnadsbelastning, bl a i köttproduktionen.Denna belastning kan beräknas till per kg griskött. Däravutgörs per kg av ökade kostnader för foderproduktionen. Energi-skatter finns också i , men är avdragsgilla i momsberäkningen ochutgör därför ingen belastning. (SOU1997:25).För att ge svenskt jordbruk konkurrensneutralitet gentemot danskt ochövrigt europeiskt jordbruk måste dessa fördyrande energiskatter lyftas avjordbruket. Det handlar om dieselskatten för traktorer och jordbruksredskapsamt att jordbruket får samma lättnader i elenergibeskattningen som övrigsvensk industri åtnjuter. Spannmål som torkas och mals till djurfoder i ettjordbruksföretag belastas med elskatt, medan samma foder befrias frånelskatt om det mals i ett foderindustriföretag. Det kan inte vara rimligt attsärskilja och skattebelasta en enda produktionsgren i svenskt näringsliv påsätt som görs.Handelsgödsel - mineralgödselHandelsgödselskatten på /kg kväve motsvarar enkostnad på /år. För en spannmålsgårdpå100 ha betyder det /år. För en mjölkgårdmed 30 kor betyder det /år.Danmark, liksom i stort sett alla andra EU-länder, har inte någonmotsvarande skatt. I finns en straffavgift vid överskridande avmaximalt tillåtna kvävegivor men ett sådant system har en helt annanfunktion.I dag beskattas ingående kväve i jordbruket. Flera utredningar har kon-staterat att sambandet mellan handelsgödselskatten och kväveläckaget ärmycket svagt. skriver bland annat i sin rapport "kväve frånland till hav", att handelsgödselskatten endast har en indirekt koppling tillkväveläckaget och att den verkliga miljöeffekten är svår att uppskatta. Mansäger också att mest tillfredsställande från miljösynpunkt är att beskattautgående kväve i enlighet med principen att förorenaren ska betala. (Vilketindirekt innebär att man inte anser att nuvarande handelsgödselskatt ärförenlig med PPP-principen. )Vi moderater har länge krävt en utvärdering av miljömotivet förmineralgödselskatterna och menar att regeringen nu bör lägga förslag omborttagande av dessa. Så skedde i såväl som vid EU-inträdet.Skånsk livsmedelsindustriI finns 350 av landets 800 företag inomlivsmedelsbranschen.Tillsammans utgör denna näringsgren med olika leverantörer avinsatsvaror, förpackningar, transporter m.m. en stor och tung del av detskånska näringslivet. Namn som (Findus), (),(tidigare Sockerbolaget) och de producentkooperativaföretagen är tillsammans med SvalöfWeibull,Hilleshög, Tetra samt och välkända begrepp när detgäller livsmedelsanknutna företag. Det är inte av en slump de har vuxit frami denna del av landet, utan de har tillkommit på grund av ett behov av attkunna vidareförädla, marknadsföra och distribuera de högkvalitativa råvarorsom här framställs.Detta visar och dominans inom landets jordbruks-råvaru- och livsmedelsindustri, lika väl som sektorns stora betydelse fördenna del av landet.Forskning och utvecklingnödvändigKonsumtionsmönster ändras allt snabbare. Krav pålivsmedel med nya egenskaper ökar och därmed behov avallt större resurser för forskning och utveckling.Ett ökat intresse för svenska livsmedel inom EU-området kan ge möjlighe-ter till fler arbetstillfällen inom hela livsmedelsbranschen.Livsmedelsforskningen har haft låg prioritet i ochbranschen har av olika skäl satsat relativt lite på FoU:Livsmedelsforskning är av avgörande betydelse för att stärka den svenskalivsmedelsindustrins konkurrenskraft i den förändrade marknadssituationsom EU-medlemskapet inneburit. En stark livsmedelsforskning är ocksånödvändig från samhällets/konsumentens synvinkel (SOU1997:25, Svenskmat på EU-fat).Den svenska livsmedelsforskningenÄven på andra håll i landet bedrivs forskning på lantbruks-och livsmedelsområdet, huvudsakligen vid SLU i Uppsalaoch i Göteborg.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i kommer blandannat från forskningsråd. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harfått det övergripande ansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten för att medge tvärvetenskapliga satsningar. Vidare finnsdet gränsdragningsproblem gentemot () när det gäller livsmedelsteknisk och () när det gäller näringsforskning med risk för att viktiga områden fallermellan stolarna.Den svenska offentliga livsmedelsforskningen har emellertid inte svaratupp mot branschens utveckling och stigande behov. Satsningarna har iprincip varit oförändrade under de senaste 15 20 åren. Trots branschensstora betydelse i olika avseenden har medelstilldelningen varit mycketblygsam. Omfattningen av svensk livsmedelsforskning ligger totalt på knappt480 , varav de offentliga medlen utgör . Industrin satsar fyra gånger så mycket på FoU.Det borde vara av vitalt intresse för såväl staten som industrin att debefintliga resurserna vid universitet och högskolor och forskningsinstitutverkligen används optimalt. sker forskningen vid ett antal högskolorutan någon samordning och utan ett gemensamt mål.Sverige behöver få till stånd en offensiv livsmedelspolitisk strategi sombör innehålla ett samordnat och ökat nationellt program för forskning ochutveckling inom livsmedelsområdet, där universitet, högskolor, forsknings-institut och industrin aktivt samverkar i syfte att stärka livsmedelsindustrinskonkurrenskraft. (Förslag i SOU1997:25, Svensk mat på EU-fat. )Vi kan inte nog understryka vikten av detta, liksom ytterligare en slutsats iutredningen, nämligen att "det nationella FoU-programmets samordning kankräva att ett särskilt övergripande organ inrättas, t ex en styrelse eller nämndför livsmedelsforskning".Skånsk forskning och utveckling pålivsmedelsområdetTvå universitet med omfattande verksamhet inomlivsmedelsområdet finns i regionen. SLU i och Lundsuniversitet har vid LTH () landetsmest omfattande verksamhet inom det livsmedelstekniskaområdet. Här finns således de allra bästa förutsättningarnaför nyskapande på livsmedelsområdet.Vid Lunds universitet/finns landets största enhetför forskning inom livsmedelsområdet med tonvikt på förädlingsledet.Forskningen omfattar livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelstekno-logi, mikrobiologi och näringslära.Vid LTH finns tre grundutbildningar inom livsmedelsområdet samtforskarutbildning.Även Ekonomihögskolan och Medicinska fakulteten bedriver forskningmed bäring på livsmedelsområdet.Jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse och hushållningssällskapen haren betydande FoU inom sektorer av primärproduktionen, både vad gällervegetabilie- och animalieproduktionen. Växtförädling av hög internationellklass bedrivs av SvalöfWeibull i och (Hilleshög) i Lands-krona.Viktiga samarbetsorgan mellan universitet/högskola och näringsliv ärIDEON som har en speciell roll som katalysator för innovationerbaserade på forskningen vid LTH och SLU och Livsmedelsakademi.SIK har även etablerat en filial i livsmedelsforskningDansk livsmedelsindustri omsätter 120 miljarder Dkr och äralltså större än den svenska. Nästan hälften går på export.Genom att satsa på ett stort forskningsprogram i offentlig regi, kallatFÖTEK, försöker att vidareutveckla sin livsmedelsindustri. MedFÖTEK har man samordnat FoU-program för tre olika ministerier. Statenbidrog med 525 miljoner Dkr. för första etappen och näringslivet medungefär lika mycket. Åren 1995 97 bidrog staten med 100 miljoner Dkr perår till samarbetsprojekt.Fyra departement medverkar i programmet och man har bildat ettgemensamt styrorgan där flera departement är representerade. Ansökan ställstill en särskild nämnd. De flesta projekt är finansierade med hälften avmedlen från företagen och hälften från samhället. Inom ramen för FÖTEKprövas och beviljas anslag till forskning inom hela livsmedelskedjan.Agro-industriellt kluster i SkåneFör att åstadkomma en stabil utveckling i lönsam industri ärdet viktigt att genom konsekventa prioriteringar stärka deninneboende dynamik som finns i regionala industrikluster.SLU/LU/LTH utgör tillsammans med livsmedelsföretagen iSkåne det mest betydelsefulla agro-industriella centrumet ilandet. Genom att ta tillvara detta och ytterligare stärka detkan man få en positiv och självgenererande utveckling, somaldrig kan uppnås på något annat håll i landet, oavsett hurmycket medel man satsar.Nationellt livsmedelscentrumOm skall ha en chans att lyckas med sina spirandeambitioner att vidga marknadsandelarna i ett internationelltperspektiv med nya högkvalitativa produkter, så måsteforskningsresurserna samordnas i ett forskningscentrum förlivsmedelsforskning.Det övergripande organ som såväl utredningen som vi menar krävs för attsamordna forskningsresurserna bör förläggas i anslutning till Lundsuniversitet och SLU Alnarp.Ett livsmedelscentrum är under uppbyggnad genom ettkonsortium som bildats mellan , SLU och under namnet Livsmedelscentrum (LCL).Vi anser att det behövs ett livsmedelstekniskt forsknings- och utvecklings-program för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Den praktiskasamverkan bör ske inom ramen för Livsmedelscentrum . LCLsamarbetar aktivt med en lång rad organisationer med anknytning till densvenska livsmedelsnäringen. I nätverket ingår också svenska och danskauniversitet med utbildning och forskning inom livsmedelsområdet.Detta är ett stort steg framåt för svensk livsmedelsforskning, vilket för-tjänar allt stöd och all uppmuntran. Med detta som grund finns allamöjligheter att bygga upp ett nationellt livsmedelscentrum, dit lejonparten avresurserna för denna typ av FoU borde destineras.Livsmedel med särskildaegenskaperDet behövs fördjupad forskning kring hur ämnen i vår matpåverkar hälsan och den mänskliga kroppen. Kunskapen omfoderstater i animalieproduktionen tycks ofta vara större änom hur vår egen mat påverkar oss.Forskning och utveckling av livsmedel med särskilda näringsegenskaperförtjänar särskild uppmärksamhet. Oklarheter i gränsdragningen mellanlivsmedel och läkemedel när det gäller s.k functional foods måste ut.Det är först då som FoU kring sådana kommer kunna ta fart på allvar.Det gäller för att i EU aktivera och intensifiera arbetet med att tafram gemensamma regler för livsmedel/PFP-produkter, s.k. functional foods.För att inte bromsa den fria handeln över gränserna är det viktigt att ländernainom EU ges lika förutsättningar för dessa produkter. Olika nationellainitiativ med hälsoargument i en rad europeiska länder hotar nu i stället attförsvåra handeln över gränserna.Modern förädlingsteknik fårinte hindrasSamtidigt som det är nödvändigt med aktiva åtgärder pålivsmedelsteknikens område, är det lika viktigt att intebelägga FoU på livsmedelsområdet med restriktioner somkan bromsa upp och hämma en svensk utveckling. Sålundaär det nödvändigt för de svenska förädlingsföretagen att fåanvända samma förädlingstekniker och förädlingsmaterialsom konkurrenterna utomlands. Annars hamnar de svenskaföretagen snart på efterkälken, vilket skulle innebära attsvensk råvaruproduktion inte skulle få tillgång till nyttkonkurrenskraftigt växtsortmaterial. Detta skulle på kort tidkunna bli helt förödande för livsmedelsnäringen i landet.Ett hinder för att få utnyttja modern genteknik i växtförädlingen skulledessutom försvåra en utveckling mot mindre miljöbelastande odlingsmetoderi jordbruk och trädgårdsskötsel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om sänkningar av dekonkurrenshämmande kostnader som el-, olje- ochdieselskatterna utgör i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mineralgödselskatten, 13. att hos regeringen begär förslag om ett nationelltprogram för forskning och utveckling på livsmedelsområdet ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag omlivsmedelsforskning i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av livsmedelsforskning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gränsdragningen mellan läkemedel ochlivsmedel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma regler för functional food-produkter inom EU,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utnyttjande av modern genteknik.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()()()()()()()()1Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SkU.