ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub201av de ()SkolskjutsregleringenI en särskild lag om kommunernas skyldighet att svara förvissa elevresor anges en skyldighet för elevens hemkommunatt svara för elevens kostnader för dagliga resor mellanbostaden och skolan. Lagen avser elever som har rätt tillstudiehjälp enligt studiestödslagen, främst gymnasieelever. Ilagen stadgas att ansvaret gäller för sådana resor därfärdvägen är minst sex kilometer.Utgångspunkten bör vara att de lokala förhållandena skall avgöra utandetaljreglering. Det bör ankomma på kommunen att göra erforderliga skälig-hetsbedömningar.Stadgandet om sex kilometers färdväg i lag om kommunernas skyldighetatt svara för vissa elevresor bör tas bort och frihet därmed ges kommunernaatt efter de lokala förhållandena bestämma vilka riktvärden som skall gälla.Sådan frihet att göra avståndsmässiga bedömningar har kommunerna när det gäller skolskjutsar på grundskolenivån.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagenom kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor attkilometerangivelsen tas bort i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Ub203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub203av och ()Etisk fostran i skolanTyvärr upplever vi hur bristande hänsyn ochrespekt för andras liv och egendom, mobbning ochonyanserat våld förorsakar skador, lidande och död i vårtsvenska välfärdssamhälle. som det råder enmycket bred enighet om att så här kan det inte få fortsätta, såfinns kunskapen där om hur svårt det är att komma tillrättamed dessa avarter. Ett civiliserat samhälle får dock aldrig geupp när det gäller kampen mot våld och destruktiva krafter.Vi har alla ett stort ansvar när det gäller att värna etik, omtanke, lag ochrätt. Detta måste ske på såväl kort som lång sikt. När det gäller undervisningoch förmedlande av kunskap har skolan ett stort ansvar. Jag anser att skolanmycket aktivt måste gå in i uppgiften att sprida kunskap om de etiska ochmoraliska värden, som vårt samhälle vilar på. I läroplanen poängteras dettaskolans ansvar på ett klart sätt och likaså föräldrars ansvar ombarnen/eleverna.Det är angeläget att man i skolans undervisning lever upp till läroplanensintentioner. Jag anser att undervisning i den kristna etiken och den väster-ländska humanismen är mycket viktig i detta sammanhang. Tyvärr har denetiska fostran i skolan haft en alltför undanskymd plats tidigare. Det ärgivetvis mycket angeläget att barnen får lära sig att ta hänsyn, attkunna skilja på vad som är ditt och mitt och att våld och skadegörelse inte ärförenligt med mänskligt normalt umgänge. Om barnen saknar kunskap om denormer och värderingar som präglar, och även fortsättningsvis måste prägla,samhälle och gemenskap, då är det inte märkligt att utvecklingen blirdestruktiv. Den klassiska frågan "Förstår du vad du läser?" får sitt klassiskasvar "Hur skulle jag kunna det utan att någon vägleder mig".Vi anser att det är viktigt att skolan i samverkan med familjen tar sittansvar. Denna kunskapsspridning måste bli vittomfattande och saklig ochlikaså ges av utbildade lärare. Här har det brustit betänkligt tidigare.Vi anser att undervisningen på dessa områden måste få högre prioritet.Skolverket bör få i uppdrag att utvärdera hur läroplanen följs på dettaområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etisk fostran i skolan.Stockholm den 16 oktober 1998Göte ()()
mot · GM02Ub204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub204av ()HistorieundervisningenDet är givetvis värdefullt och av stor vikt att Sverigeshistoria lärs ut i skolorna. Lika viktigt är att man i de delar avlandet som inte alltid tillhört erhåller undervisningom vad som hände och avhandlades i deras respektivelandsdelar, innan nu fastställda nationsgränser etablerades.I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historia som inträffadeföre . Det är då inte deras landsdels historia. Den under 1500-taletdanske kungen var i , som då tillhörde , känd somKristian "den gode". Enligt svensk historieundervisning undervisas om enhelt motsatt uppfattning. Ett annat exempel på historieförvanskning är den 6november då alla, även i , högtidlighåller frånfälle vidLützen 1632. Men nämnde kung var inte regent över ! Samma gällerför intill 1658. Dennes son , känd som "Gråkappan", rationelloch effektiv, var sannerligen inte heller känd som någon skånsk förkämpe,utan tvärtom orsakade han likt sina förfäder enorma tragedier för mångaskåningar! Utgången av 1676 betraktades inte på något vissom något positivt av dåtidens skåningar.Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skall undanhållas ellernegligeras. Men däremot bör lokal historia få en mer framträdandebehandling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av allsidig historieundervisning i de delar av landet sominte alltid tillhört Sverige.Stockholm den 13 oktober 1998Sten ()
mot · GM02Ub207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub207av (c)Regionalt anknuten historieundervisning i skolornaDet finns en sak som som enda land i klaratav, nämligen att få ett folk att helt ta över den segrandemaktens historia. Det har gått ungefär detsvenska maktövertagandet, men fortfarande läses inteSkånelands historia i skåneländska skolor utan enbart densvenska varianten. ska till varje pris framstå somhomogent.Försvenskningen av Skåneland beskrivs som ett av de grymmaste exem-plen på imperalism i historia. I skolorna framställs det snarare somom svenskarna gjorde de skåneländska invånarna en stor tjänst genom att"befria" dem från danskarna, det är en viss skillnad.Var läser man i svensk historia om den förödelse som svenskarna orsakadei ? Var står det om de fälttåg som gjorde i och iBlekinge? Var skriver man om svenskarnas massaker i , dåman mördade 2 000 människor?Minnesmärken över svenska segrar finns över hela Skåneland, alltsåSkåne, , , men var hyllar vi våra förfäder som kämpade försitt land, mot den svenska stormakten?För att utvecklas som individ är det nödvändigt att känna till sin historia.Vi kan inte bara fortsätta att låta historieförfalskningen pågå. Våra förfäderskamp kan vi inte bara glömma bort, precis som vi inte bara kan låtaSkånelands traditioner försvinna.Det är viktigt att känna den egna regionens historia. Historieundervis-ningen bör i större utsträckning medge utrymme för kännedom om denlokala historien. Regeringen bör därför uppdra åt att se överkursplanen i historia i akt och mening att förstärka den lokala historiens roll.Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalt anknuten historieundervisning i skolorna.Stockholm den 16 oktober 1998Gunnel (c)
mot · GM02Ub208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub208av m.fl. (c)Teckenspråkig grundskola i tas bort som egen skolform och ersätts avbenämningen teckenspråkig grundskola. Det är ett av mångabra förslag från utredningen om funktionshindrade elever igrundskolan (FUNKIS) SOU 1998:66. Men det finns ocksåförslag eller snarare brist på förslag i utredningen somframstår som märkliga. Enligt förslaget ska detfortsättningsvis finnas 5 teckenspråkiga grundskolor i landet.För alla utom västra regionen pekas dessa skolor tydligt ut.När det gäller västra regionen lämnar man över detta till enframtida organisationskommitté att klara ut tillsammans medvärdkommunerna och/eller tillsammans med samtligaberörda kommuner i hela västra hörselregionen.Vänerskolans långa tradition som specialskolaför döva har medfört att en teckenspråklig miljö och kunskaper om dövautvecklats i hela kommunen. I butiker, kulturlivet, föreningar och hosallmänheten finns en ökad tvåspråkighet och en kunskap om och förståelseför de dövas situation. Det finns också särskilda föreningar för de dövasfritidsaktiviteter. De döva har ett gott stöd i kommunens allmänna anda ochpositiva attityd. har landets enda gymnasialateckenspråksprogram med riksupptagning. Det finns en särskild förskola fördöva och hörselskadade i anslutning till Vänerskolan. Den nya regionenVästra har beslutat att ska bli regionens centrum förstöd till funktionshindrade. I detta ingår pedagogiska hörselvårdens barn- ochungdomsteams verksamhet som en viktig del.När det gäller själva skolan finns det fog för påståendet: Den enda full-värdiga teckenspråkiga miljön inom västra regionen finns vid Vänerskolanoch i . Genom den genomförda om- och nybyggnaden har skolanutvecklats till en modern och ändamålsenlig skola med hög standard.Vänerskolan besitter en hög kompetens, som enligt utredningen "intebör splittras". Därför är bristen på slutsats än mer anmärkningsvärd ochorsakar en stor oro både hos elever, föräldrar och anställda. Det finns alltidflera goda skäl att ta ställning för som lokaliseringsort för denteckenspråkiga i västra regionen. Detta bör ges regeringentillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som lokaliseringsort för västra regionensteckenspråkiga grundskola.Stockholm den 20 oktober 1998Marianne ()()()
mot · GM02Ub212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub212av och ()Stöd till elever med läs- och skrivsvårigheterAll inlärning kräver att man är motiverad till, harförutsättningar för och är aktiv med det som skall läras in.Uppfylls inte dessa krav, minskas möjligheten till inlärning.Detta gäller för elever, föräldrar och skolpersonal isamverkan men främst de elever som har svårigheter att lärasig läsa och skriva. Detta som är grunden för all annaninlärning.Elever med läs- och skrivsvårigheter måste tillerkännas rätten att få all denhjälp som krävs för att också de skall kunna gå vidare ut i livet som starkaoch trygga individer. Detta är ett ansvar som främst åligger skolans lärareoch övrig personal som på ett professionellt sätt vet vilka insatser som måstetillskapas för att åstadkomma denna goda inlärningssituation. Att lära eleverläsa och skriva tillhör skolans primära uppgifter - om detta får aldrig rådanågot tvivel.Men denna rätt till kunskap måste uttalas också från politiskt håll. Därförhar motionärerna med stor oro noterat vad som säg i regeringsförklaringen avden - Elever med läs- och skrivsvårigheter kan få extra stöd.Elever med läs- och skrivsvårigheter behöver än mer hjälp för att uppnådenna kunskap och därmed måste elevens rätt till detta aldrig kunnaifrågasättas. Ordet kan i ovannämnda citat måste tydas som ett oeftergivligtskall för att med kraft betona elevens rättighet till det skrivna språket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till extra stöd för elever med läs- ochskrivsvårigheter.Stockholm den 22 oktober 1998Cristina Husmark ()()
mot · GM02Ub213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub213av ()Idrott och hälsa i skolanMänniskokroppen behöver kroppsrörelse. Vår kropp ärprogrammerad för fysisk aktivitet och den genetiska kodenär densamma som hos våra förfäder -stenåldersmänniskorna.En av fysisk inaktivitet får alltid till följd att denfysiska funktionsförmågan försämras. Muskelmassanminskar, konditionen försämras, skelettet blir skörare ochrörligheten i kroppens leder försämras. För den växandeindividen är detta förhållande av särskild betydelse. Fleravanligt förekommande sjukdomar är också relaterade tillfysisk inaktivitet, t.ex. hjärt- och kärlrelaterade sjukdomar,diabetes, fetma och led- och ryggbesvär.I takt med förbättrade kommunikationer, ökad automatisering ochdatorisering har arbetsuppgifterna blivit allt mindre krävande. Den förändra-de livsstilen, med mindre fysisk aktivitet i den dagliga gärningen, innebär ettväxande problem för både individen och samhället. Vi behöver alla - oavsettintresse för fysisk ansträngning - fysisk aktivitet för ett optimalt liv och föratt kunna klara vardagslivets påfrestningar. Det måste således till någon formav extra kroppsansträngning för att upprätthålla adekvat fysisk kapacitet.Andelen barn som ägnar sig åt s.k. spontanidrott (sådan idrott som barnensjälva initierar och leder) sjunker dramatiskt. Vidare minskar andelenföreningsanslutna barn och ungdomar i idrottsföreningarna. För en allt störregrupp av barn och ungdom utgör skolans idrottsundervisning den endaformen av fysisk träning. Det samlade intrycket blir att en stor gruppungdomar får bristfällig fysisk träning. Mycket talar för att vi kommer att fåallt fler vuxna med försämrat hälsotillstånd och bristfälliga förutsättningarför aktivt deltagande i motion och friluftsliv.För barn och ungdomar är fysisk aktivitet nödvändig för såväl den fysiska,motoriska som den personlighetsmässiga utvecklingen. Vidare vet vi att barnhar ett naturligt behov av kroppsrörelser. Att få leka, springa och hoppa utgören naturlig och viktig del i barnets uppfostran till en hel och harmoniskmänniska. För att upprätthålla eller förbättra sin kondition och styrka krävsregelbunden träning. Sammantaget visar både medicinsk och beteendeveten-skaplig forskning att fysisk aktivitet är en viktig komponent förvälbefinnande och gott hälsotillstånd.Nedskärningen av antalet veckotimmar för ämnet idrott och hälsa iläroplanerna på grund- och gymnasieskola är ett förslag som i perspektiv avbeprövad vetenskap och pedagogisk erfarenhet verkar obegripligt. Visser-ligen kan nedskärningen kompenseras av det fria val som varje elev harmöjlighet till, men sannolikt är att de elever som bäst behöver fysisk träningundviker ett sådant tillval. Endast en grupp av privilegierade ungdomarkommer att få tillräcklig fysisk träning. De yngsta barnen bör ha ett tränings-tillfälle per dag och de äldre barnen och ungdomarna tre träningspass pervecka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet veckotimmar i ämnet idrott och hälsa.Stockholm den 22 oktober 1998Ola ()
mot · GM02Ub214 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub214av och ()Lärlingssystem i grundskolanEnligt är situationen på arbetsmarknaden denfrämsta källan till oro bland dagens ungdomar. Av eleverna igymnasieskolan uppgav att de hellre skulle viljaarbeta än att gå i skolan. Av eleverna i grundskolanuppgav 1995 var femte elev i årskurs nio, att de hellre skullearbeta än att gå på gymnasiet.För dem som inte tilltalas av gymnasiets teoretiska karaktär är arbetsplats-förlagd utbildning (APU) ett steg i rätt riktning. För en del är det dock för-sent att få in praktiska moment först på gymnasiet. Redan i grundskolanssista årskurser bör möjlighet till arbetsplatsförlagd utbildning i form avlärlingssystem finnas.Skoltrötta elever i högsta årskurser ges bättre förutsättningarom ett sådant lärlingssystem inrättas, där ordinarie undervisning i kärn-ämnena kombineras med lärlingsgång på arbetsplats. Via gymnasieskolansindividuella program, kan en återgång till det ordinarie utbildningssystemetsedan ske. Kurser kan kombineras för behörighet till högre studier och/elleryrkesverksamhet.Det föreslagna lärlingssystemet kommer att skilja sig från nuvarandemöjlighet till anpassad studiegång bl.a. genom att arbetsgivaren på etttydligare sätt tar ansvar för elevens utbildning. Utbildningsinslaget skall varabetydande. Det är alltid skolan som har det slutliga ansvaret för lärlingen.Det bör vara lättare att hitta lärlingsplatser än praktikplatser mot bakgrund avatt lärlingen knyts till arbetsplatsen under längre tid.För övrigt hänvisas till det förslag till lärlingssystem som redovisas i parti-motion från till vad gäller En gymnasieskola medkunskap och kvalitet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa lärlingssystem i grundskolan.Stockholm den 23 oktober 1998Anita ()()
mot · GM02Ub220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub220av ()Förskolans regleringSedan år 1997 finns det en förordning som kompletterarskollagen när det gäller de fristående skolorna. I dennaregleras bland annat handläggningen av ärenden omgodkännande och bidrag. Förordningen gäller grundskolor,särskolor, gymnasieskolor och fristående gymnasiesärskolormen inte förskolor. Detta undantag är ologiskt och bör tasbort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förordningen (1996:1206) om friståendeskolor även skall gälla förskolor.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Ub221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub221av m.fl. (s)Placeringsort för specialskola/teckenspråkig grundskolaVänersborg, fortsattplaceringsort förspecialskola/teckenspråkiggrundskola Utredningen om funktionshindrade elever i skolan 1995:134föreslår i sitt betänkande till regeringen att specialskolan tasbort som egen skolform och att benämningen fortsättningsvisblir teckenspråkig grundskola. Vidare föreslås attgrundskolorna inte splittras på fler enheter än fem regionalateckenspråkiga grundskolor, varav en föreslås vara förlagdtill den västra regionen. Till vilken ort skolan skall varaförlagd i västra regionen föreslår kommittén att en framtidaorganisationskommitté bör lösa i förhandlingar med depresumtiva värdkommunerna eller också att samtliga berördakommuner i hela västra hörselregionen själva får påverkafrågan om skolans framtida placering.Den nuvarande specialskolan, benämnd Vänerskolan har funnits iVänersborgs kommun sedan starten . dess har enteckenspråkig miljö utvecklats och stärkts. Den långa traditionen med enteckenspråkig miljö har blivit en naturlig del av . Invånarna iVänersborg är väl förtrogna med dövas och hörselskadades villkor. Ikommunen finns ett rikt socialt kontaktnät med teckenspråkskunnig personal,såsom bl.a. tandläkare och polis.Vänersborgs kommun driver en egen teckenspråkig förskola. Kommunensgymnasieskola är enda gymnasieskolan i hörande elever med teckenspråksprogram som riksintag.I erbjuds f.n. C-språk i teckenspråk och planering sker nu föratt erbjuda B-språk. Hälsohögskolan Väst i och högskolan,HTU, prioriterar också områden som har direkt koppling till denna gruppbarn och ungdomar. I direktanslutning till högskolan och specialskolankommer att ha ett handikappcentrum med ensamlad kompetens för olika typer av funktionshinder.Detta tillsammans med långa tradition, utbyggda tecken-språkiga miljö och med sin geografiska placering i västra regionen ger allaförutsättningar att bli en bra ort för en teckenspråkig grundskola i utveckling.Ett framtida beslut om en förändring av specialskola till teckenspråkiggrundskola bör därför också omfatta beslut om somplaceringsort för västra regionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida lokaliseringsort för västra regionensspecialskola/teckenspråkiga grundskola.Stockholm den 21 oktober 1998Christina Nenes (s)()()
mot · GM02Ub223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub223av Skånberg och ()Teknikerprogram på gymnasietIndustriprogrammet är ett av gymnasieskolans 13yrkesförberedande program. Programmet ersatte kurser frånde gamla utbildningarna verkstadsteknisk, träteknisk,processteknisk, textil- och beklädnad samt tryckeritekniskutbildning. Förändringarna i dessa branscher vad gällerarbetsorganisation och produktionsteknik är stora och mångagånger likartade, och motiverar en gemensam utbildning.Läroplanen är framtagen i samarbete med näringslivet.Näringslivets behov av arbetskraft utbildad för en modernindustri är stort. Eftersom arbetslösheten, inte minstungdomsarbetslösheten, är stor, kunde man vänta atttillströmningen till Industriprogrammet skulle varaomfattande. Antalet sökande till programmet är dock litet.Sedan 1984 har det minskat med två tredjedelar och samtligaår har antalet erbjudna platser överstigit antaletförstahandssökande så att det ungefär varit två platser persökande. Ca tusen elever har tagits in på programmet somderas andra- eller tredjehandsval, vilket naturligtvis inverkatmenligt på deras motivation.En arbetsgrupp har undersökt skälen bakom den låga rekryteringen. Manrapporterar (Ds 1996:53) att elever som inte sökt programmet betecknarindustrijobb som "skitigt, tungt, instängt, oflexibelt, monotont, osv". Dessabeteckningar ger inte en relevant och realistisk bild utan visar snarare påogrundade, förutfattade meningar om vad industriarbete innebär. För attförändra denna dåliga insikt i industrins värld är naturligtvis såväl studie-besök som information nödvändiga.Det vore också mycket värdefullt om själva beteckningen på utbildningengavs en mer rättvisande och positiv benämning, såsom exempelvis Tekniker-programmet. Att utbilda sig till tekniker skulle i ungdomarnas öron klingapositivt och de skulle låta informera sig om utbildningen och sedan gå den istörre utsträckning . Genom detta skulle arbetslösheten sjunka ochnäringslivet få den rätt utbildade arbetskraft man behöver. Samhällsvinsternaskulle vara betydande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändra namnet på Industriprogrammet tillTeknikerprogrammet.Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02Ub224 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub224av och ()Simkunnighet bland skolbarnSvenska livräddningssällskapet, SLS, har under många åriakttagit och försökt göra de ansvariga inom skola, stat ochkommun uppmärksamma på den nedåtgående trenden vadgäller barns simkunnighet. SLS har låtit göra enriksundersökning fram till ; dennaundersökning har visat på att antalet skolor som på något sättarrangerar simundervisning för sina elever under dennaperiod minskat från till 58 %.Simkunnigheten i det som förr kallades mellanstadiet har under sammaperiod sjunkit från till . Detta trots att det i Lpo 94 står att manska kunna simma i åk 5. Detta ska jämföras med de siffror på c:a 96 %simkunnighet som visades upp under mitten av -80 talet.Den var med den ekonomiska åtstramningen som nedrustningen inomsimkunnigheten började. Det är samma barn som har sämstförutsättningar inom all annan utbildning exempelvis barn till ensamståendelåginkomsttagare men även barn till låginkomsttagare med båda föräldrarnakvar i familjen samt barn till invandrare som har störst brister vad beträffarsimkunnighet.För dessa grupper är skolan den enda plats där dessakunskaper naturligt kan erhållas. undersökningar 1997 visade på att treav tio barn i åk 1-3 inte kan simma och resultatet visade även på endålig utveckling i åk 4-6 samt åk 7-9. Signaler från gymnasiet där man ännuinte fått statistiskt underlag indikerar samma negativa utveckling, inte minsti storstadsregionerna.I de genomförda undersökningarna finns det mörkertal. Hur stora dessa äröver landet går än så länge bara att anta, men vid undersökningar som gjorts iskolor i bl a och samt en stor undersökning av åk 5 iGöteborg (4000 elever) visade på att av eleverna saknar simkunnighet.Skolorna måste ta sitt ansvar och fullfölja de av samhället fastställdamålen. Simkunnighet är en baskunskap i säkerhet som varje barn i Sverigehar rätt att få. Detta handlar inte bara om simning i form av ben- och armtagutan även om hur man ska bete sig vid vatten och isar och om hur man kanhjälpa sina kamrater i nödsituationer. Vi måste få de skolor som inte leverupp till läroplanens mål att uppnå läroplanens målsättning.Skolan måste ha i uppgift att ta reda på simkunskapsnivån på sin skola ochdär det finns behov måste resurser för undervisning kunna sättas in.Idag är ett nordiskt föregångsland när det gäller vattensäkerhet. Därhar denna typ av säkerhetsutbildning jämställts med övrig baskunskap/utbild-ning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om simkunnigheten bland elever.Stockholm den 22 oktober 1998Kent ()()