mot · GM02Fi211 · 1998-10-28 00:00:00 — Det är livsviktigt att också den del av arbetskraftensom har jobb har möjlighet att utbilda sig vidare.Företagsintern eller arbetsgivarfinansierad utbildning räcker heller inte.Det är inte säkert att en individ gör bäst nytta i det företag eller i denförvaltning där han/hon just nu befinner sig.Det har förts en debatt om effekterna av satsningarna på vuxen-utbildningen. Även om det står klart att utbildning i många fall har hjälpt denarbetssökande till ett nytt arbete kvarstår bedömningen att resultatet av deinsatser som görs borde vara större. Fler borde få jobb efter avslutadutbildning. Vi tror att en del av lösningen ligger i att öka den enskildesengagemang i och ansvar för valet av utbildning. Många som läser påAMU eller på komvux med arbetsmarknadspengar ger uttryck för att deanvisats en utbildning som de inte upplever sig kunna säga nej till.Vi anser inte att detta nya system skall ersätta de åtgärder som finns iarbetsmarknadspolitiken. Avsikten är inte att någon skall tvingas att ta ut ettpensionsår i förväg. Men vi tror att det här systemet kan bli en mycket viktigkomplettering till hittillsvarande åtgärder.Uppgifter från () bekräftar att densvenska kunskapsindustrin i allt större utsträckning väljer att förläggaproduktion utomlands. Detta borde intekomma som en överraskning för någon. Trots att problemen med arbets-kraftens kompetensutveckling och andra delar av det stora komplexetkompetensförsörjning har debatterats och utretts har alldeles för liteskett i praktiken.För varje år blir kompetensfaktorn alltmer avgörande för industrinskonkurrenskraft. Och det gäller inte bara sådant som datorer och läkemedel.Även för produkter som förefaller jämförelsevis enkla, som papper ellerstålplåt, avgörs affärsmöjligheterna allt oftare av kunskaps- och kompetens-innehållet.Det är också ett känt faktum att låg utbildning ökar risken för arbetslöshet.Aktuella siffror från AMS bekräftar det. Folk- och grundskoleutbildade har iallmänhet betydligt högre arbetslöshet än gymnasie- och högskoleutbildade.1990-94 ökade arbetslösheten i med förhögskoleutbildade mot för såväl folk- och grund-skoleutbildade som gymnasieutbildade.Sverige tillhör de som har lägst andel i relation till 19-åringar som börjat en längre eftergymnasial utbildning. 1980 hade elvaländer med och i toppen högre andel studenter i eftergymnasialutbildning per 100 000 invånare än . hade ytterligarenio länder passerat i studenttäthet.Sverige har också en relativt låg andel examinerade från en längreeftergymnasial utbildning, räknat i relation till 23-åringarna 1991.Medelvärdet för var . I fråga om forskarutbildningen harbara ett enda av 15 undersökta lägre andel forskarexamina änSverige.Sverige har också i förhållande till arbetskraften totalt en mycket låg andelexaminerade tekniker och naturvetare. I samband med detta kan nämnas atttillväxttakten för den svenska högteknologiska industrin är mycket låg.Sysselsättningstillväxten i högteknologisk industri har förSverige varit minus medan 19 i genomsnitt legatpå plus 1,4 procent.Det är viktigt att se sambandet mellan möjligheten att häva arbetslöshetenoch förutsättningarna för att skaffa sig en kompetenshöjande utbildning.Sammantaget är de eftersatta investeringsbehoven inom utbildnings-området sannolikt omfattande. Empiriska studier visar på att avkastningen påett års utbildning kan ge högre produktion per personoch år.På de punkter där vår modell påverkar den stora pensionsuppgörelsen,d v s vad gäller reglerna för de allmänna ålderspensionerna, har vi försöktoch kommer att fortsätta försöka övertyga de andra fyra partierna om detkloka i att öka flexibiliteten på detta sätt.Detta förslag skulle kunna kompletteras med möjlighet till uttag frånavtalspension om parterna kommer överens om detta och eventuellt ävenfrån frivilliga pensionsförsäkringar.Arbetsgivare bör också ges möjligheter att sätta av medel på sammaskattevillkor som andra pensionsavsättningar. Det offentligas bidrag skulle idenna modell vara att tillåta avsevärt större avsättningar och med friareregler till de olika kontona.Rättvisa studievillkorKunskap ger makt, jämlikhet och i förlängningen jobb. Godamöjligheter till återkommande grundutbildning, fortbildningoch vidareutbildning för människor i alla samhällsgrupperoch åldrar är av största betydelse. Många människor behöveridag kompletterande grundskole- och gymnasieutbildning.För att möjligheterna skall kunna tas tillvara måstestudiefinansieringen vara tillräckligt bra. Försämringarna istudiestödet genom avskaffandet av barntillägget i svux(särskilt vuxenstudiestöd) och svuxa (särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa) slog undan möjligheterna förmånga, främst kvinnor, att kunna skaffa sig engymnasieexamen i vuxen ålder. har för dessainte inneburit någon förbättring. Vi vill därför återinförabarntillägget i svux och svuxa.Ett annat problem är de stora skillnader i egeninsats i form av studielånsom krävs av olika grupper studerande på gymnasienivå.Som framgår av våra resonemang i föregående avsnitt ser vi det som enfördel att vuxna som utbildar sig står för en del av kostnaden själv. Men serman på dagens svenska vuxenutbildning varierar den andel man förväntas ståför själv. Inom vuxenutbildningen blandas - ibland till och med i sammaklassrum - personer som får full a-kassa, kanske /månad, medpersoner som lever på studiemedel där bidragsdelen är 1 700kr/månad, alltså nästan bara en tiondel av det bänkgrannen får ut.Kunskapslyftet har givit många en utomordentligt god ekonomisk möjlighetatt studera, medan många andra människor, ofta de som är i störst behov avstudiefinansieringen, inte har möjlighet att studera alls.Den studiestödsutredning som ledde och som kom medsitt betänkande härom året föreslog ett enhetligare system. Utredningen,inklusive de socialdemokratiska ledamöterna, föreslog att en lånedel skulleingå i all vuxenutbildningsfinansiering.Vi ser argumenten för det förslaget. Vi är emellertid inte beredda att gå sålångt som utredningen föreslog - t ex att vuxenstuderande på gymnasienivåskulle låna av studiemedlen. Men det är vår uppfattning att enkommande studiestödsreform delvis kan inspireras av utredningensprinciper. Vi föreslår nu ett mindre steg, men i den riktning utredningenförespråkar. Vi föreslår att vuxna som läser på gymnasienivå med särskiltvuxenstudiestöd skall finansiera med studielån. Vi anser också,vilket vi framfört , att det är orättvis att studerande på deprioriteradeN/T-utbildningarna inte skall behöva ta studielån. Sammantaget innebärdessa båda åtgärder minskade statsutgifter med ca 1,5 miljarder kronor.Det är också rimligt att eftersträva likvärdiga regler för avtrappning avstudiebidragen mot andra inkomster.Vi vill i detta sammanhang också understryka vikten av en störrelångsiktighet i statsmakternas beslut om vuxenstudiesatsningar. Det rykteKunskapslyftet fått, också bland de studerande, som valrörelsejippounderstryks av att besluten kommit årsvis. Det är viktigt att den studerandekan överblicka regelverk och studieekonomi för hela sin planerade studietid.För att skapa större möjligheter för vuxenstuderande att finansiera enlängre efergymnasial utbildning vill vi höja och avskaffa den s kfribeloppsgränsen för egna inkomster i det vanliga studiestödet, så att mankan jobba vid sidan av och därmed bättre klara sin försörjningsbörda.SkolanLO-ekonomerna påpekade den långsiktigabetydelsen av att satsa på den svenska . Vi delarden bedömningen. Den svenska skolan är i kris. Var femte16-åring lämnar utan att kunna läsa och skrivaen sammanhängande text. Rapporter visar att våld,mobbning och ett oacceptabelt språkbruk är vardag förelever i många skolor.Men trots att allt pekar på behovet av en ny kurs för skolan, förmårregeringen inte att formulera ett program för kunskap och ordning i densvenska skolan. Knappast något har gjorts för att höja läraryrkets status.Regeringen tycks tyvärr inte ha för avsikt att förändra dagens skola.För liberaler är det självklart att kräva en skola där kvalitet och denenskilda elevens utveckling står i centrum. I en liberal skola får de svagaeleverna mer hjälp och stöd. Om resurserna är tillräckliga och arbetssättetindividualiserat står det inte i motsatsställning till att de merstudiemotiverade eleverna också kan ges mer stimulans. Vi accepterar inte engrundskola som elever lämnar utan att vara godkända i skolans viktigasteämnen.Gymnasiereformen har misslyckas och bör rivas upp. Oacceptabelt mångaelever hoppar av eller lämnar gymnasieskolan utan fullständigabetyg.Lärarna är skolans viktigaste resurs. Deras status måste höjas. Medinförandet av en lärarlegitimation, höjda löner och fler karriärmöjligheter(genom bland annat inrättandet av fler lektorstjänster och ökade möjlighetertill fortbildning) vill vi betona vikten av lärarnas professionalism.Utvärdering är ett centralt inslag i en skola där kunskap och kvalitet står icentrum. Med fler nationella prov och fler betygssteg tidigare underskolgången får eleverna och föräldrarna möjlighet att se vilka kunskapereleven har uppnått. Utvärderingen skall pågå i skolan ochutmynna i en internationellt jämförbar gymnasieexamen. Men utvärderinghandlar också om hur skolan fungerar. Med ett kvalitetsinstitut som ärfristående från , och därmed inte underställt den politiskaapparaten, får elever och föräldrar veta hur kvaliteten i just deras skolaliggertill i förhållande till andra. Utvärderingars största vinnare är elever medstorakunskapsbrister och skolor med uppenbara problem. De visar var insatseroch förändringar behövs.Högre utbildning och forskningHögre utbildning och forskning är av central betydelse omSverige skall återvinna förlorade positioner i deninternationella välståndsligan.Neddragningen på anslagen till forskningsråden under förra mandat-perioden är oacceptabel. Vi anslår därför extra resurser till forskningsråden.För att skall uppnå högre tillväxt inom den kunskapsintensivaindustrin krävs t ex att antalet civilingenjörer ökar kraftigt under kommandeår. Men det kräver inte bara medvetna satsningar på högre utbildning ochforskning, det kräver också ett studiestödssystem som inte avskräcker frånstudier samt att lönebildningen blir sådan att det blir ekonomiskt lönsamt attskaffa sig en akademisk examen.Utbildning av akademiker är en avgörande faktor för position iframtiden. Utbyggnaden av högskolan har varit en satsning i rätt riktning.Men högre utbildning kostar. Det är orimligt att tro att ett ökat antalstuderande inte kräver extra resurser. Vi anser att det är viktigt att högskoloroch universitet skall bibehålla hög kvalitet även när antalet studenter är fler.Regeringens hållning till universiteten och högskolorna är ohållbar. Det ärnaivt att tro att kvaliteten kan kvarstå vid en ökning av antalet platser utanatttillskjuta mer resurser. Vi anser dessutom att studenter skall ha störrevalfrihet när det gäller hur de vill disponera sina studier. Ett införande avettpermanent sommaruniversitet ger studenterna möjlighet att examinerassnabbare.En förutsättning för att kunna hålla en hög kvalitet inom den högreutbildningen är att det finns tillräckligt många disputerade lärare. råderdet brist på detta. efterlyser en strategi för hurlärarförsörjningeninom den högre utbildningen skall tryggas. värnar om kvaliteteninom universitet och högskolor. Därför vill vi inrätta fler doktorandtjänster.Bättre vårdKortare vårdköerFolkpartiet har uppmärksammat deväxande vårdköerna. Slutsatsen är klar: vårdköerna har förde flesta diagnoser ökat under den gångna mandatperiodenända fram . Den socialdemokratiska regeringenhar misslyckats med att korta köerna - tvärtemot dessuttalade ambitioner och löften.Folkpartiet anser att en nationell vårdgaranti omfattande alla diagnoser ochbehandlingar skall införas. Enligt vår mening skall patienten om han ellerhon inte kan påräkna behandling ha rätt att söka annanvårdgivare, privat eller offentlig, på hemlandstingets bekostnad. Det är enallvarlig brist att detta inte ingår i statens överenskommelse med Lands-tingsförbundet.Vi anser att förhandlingar mellan staten och skallinledas så att den nya vårdgarantin kan börja gälla senast frånoch med . I det första steget skall den ursprungligavårdgarantin med vissa kompletteringar införas för att därefter skyndsamtutvidgas till att omfatta i princip alla medicinskt motiverade behandlingaroch diagnoser.Folkpartiet vill aktivera pengar som går till passiv sjukskrivning isjukförsäkringen till att i stället användas till att korta vårdköerna. Dettaskallske genom den finansiella samverkan mellan sjukförsäkringen och hälso- ochsjukvården (Finsam). Detta innebär således ingen besparing utan medför attpassiva sjukförsäkringsutbetalningar byts mot utgifter för vård, operationeroch annan behandling. Flera kommer på så sätt snabbare tillbaka till ett aktivtoch bättre liv. Där försök med Finsam gjorts har detta fallit väl ut. På dettasätt kan vården, om Finsam utvidgas till att gälla hela landet, på viss sikttillföras uppemot 3 miljarder som kan gå till att korta vårdköerna. Mångfald i vårdenFlera alternativ och ökad konkurrens bidrar till en ökadkostnadspress som skulle kunna frigöra avsevärda summorsom kan användas till att ge mer vård för pengarna. Ettfrisläppande av de privata vårdgivarna skulle dessutomrelativt snabbt fylla igen de luckor i vården där det råderbrist på läkare - inte minst inom primärvården.Det finns flera jämförelser mellan privat och offentlig vård som visar attden privata vården ger mer vård för pengarna. Den privata vården skapar enkostnadspress som resulterar i ett bättre utnyttjande av resurserna i form avpersonal, organisation av arbetet, lokalutnyttjande m m. Det leder i sin turtillatt patientkontakten ofta är bättre och att det som lite diffust kallas förvårdkvaliteten ofta blir bättre inom den privata vården.Folkpartiet föreslog husläkare och drev frågan i valet motett hårt socialdemokratiskt motstånd. Som ett resultat av den borgerligavalsegern 1991 genomfördes husläkarreformen 1993. Socialdemokraternaavskaffade reformen efter maktskiftet. med hus-läkarlagen avskaffades också den fria etableringsrätten för allmänläkare ochsjukgymnaster.Husläkarreformen innebär en nära sjukvård med allmänläkare ochdistriktssköterskor, en laglig rätt att välja och knyta en fast läkarkontakt,etableringsfrihet för alla specialister i allmänmedicin och konkurrens på likavillkor mellan privata och offentliga vårdgivare. Målet skall vara enhusläkare per 1 500 invånare.FolkpartietsbudgetalternativBudgetpolitiska utgångspunkterVår bedömning är att den ekonomiska utvecklingen i Sverigeriskerar att bli betydligt sämre än vad regeringen räknar medi budgetpropositionen. Det beror både på att deninternationella tillväxten troligen blir sämre men också, ochinte minst, på att den förda politiken inte ger förutsättningarför en god och stabil långsiktig tillväxt. Därmed är bådesysselsättning och offentliga finanser i fara. För att ändra pådetta krävs främst en annan ekonomisk politik. Hur en sådanpolitik bör se ut framgår av denna motion.Med tanke på att de svenska statsfinanserna är mycket konjunkturkänsligakrävs säkerhetsmarginaler för dessa. I första hand behövs sådana påutgiftssidan. Utgiftsramarna och utgiftstaket är de medel som skall garanteradetta.Eftersom det krävs skattesänkningar för att skapa förutsättningar för nyajobb har budgetalternativ utformats så att det ger utrymme försådana skattesänkningar och skapar marginal för höjningar av utgifter somkan drivas fram av den sämre konjunkturen. Våra utgifter är 1999 drygt 10miljarder kronor lägre, netto, än regeringens, och ca 18 miljarder kronorlägre då en konjunkturförsämring kan väntas slå hårdare mot deoffentliga finanserna. En sänkt skatte- och utgiftsnivå gör i sig ekonominmotståndskraftigare mot konjunkturförsämringar.Vi har tidigare accepterat tanken på ett överskott i de offentliga finansernamotsvarande av BNP över en konjunkturcykel, åtminstone så längeskuldkvoten överstiger av BNP. Mot bakgrund av vad som härtidigare sagts accepterar vi tidigareläggningen av denna överskottsambitiontill . Då bör observeras att av dessa 2procent av BNP motsvarar premiepensionsavsättningar, medel som inte ärtillgängliga att användas för offentliga utgifter. I realiteten är därmedöverskottsmålet av BNP över konjunkturcykeln.I budgeten räknar regeringen med att den offentliga bruttoskulden skallkomma ner . Med våra förslag om försäljning avstatliga företag och motsvarande amortering av skulden skulle kunnakomma ner om förhållandena i övrigt var gynnsamma. Detbör dock observeras att överskottsmålet är definierat utifrån en helkonjunkturcykel.Till bilden hör att med den socialdemokratiska politiken riskerar ipraktiken att få sämre tillväxt och därmed sämre statsfinanser. Allt dettapekar på behovet av marginaler.Våra mål för budgetpolitiken är:? skatter som hindrar nya jobb skall sänkas?? utgiftskvoten skall sänkas och de offentliga finansernas konjunktur-känslighet minska?? vård och skola skall prioriteras?? budgetprofilen skall präglas av rättvisa och miljöhänsyn?? budgeten skall uppvisa överskott om av BNP över en konjunk-turcykel. ?Folkpartiets förändringar påinkomstsidanI det följande ges vissa kommentarer till våra förslag påinkomstsidan.Fysiska personers inkomstskattFolkpartiet vill fullfölja skattereformen och står fast vidprincipen om "hälften kvar". Vi motsätter oss följaktligenregeringens extra s.k. värnskatt.För att underlätta den nödvändiga kapitalförsörjningen till företagensutbyggnad vill vi avskaffa dubbelskatten på aktier och andelar i aktiefonder.Den drabbar de nästan 5 miljoner personer som sparar i aktier och fonder.För att skapa jobb och underlätta situationen för bl.a. hårt arbetande familjerbör ett avdrag för utnyttjande av tjänster i hemmet. Därmed blir interegeringens förslag om ROT-avdrag aktuellt eftersom det täcks av vårt meravittomfattande förslag.För att stödja uppbyggnaden av individuella kompetenskonton ochmöjliggöra ökat pensionssparande vill vi höja avdragsrätten för ettkombinerat kompetens- och pensionsparande från 0,5 till 1,5 basbelopp.Vi vill utnyttja de som regeringen beräknar för enbegränsad skattelättnad i form av en viss skattereduktion till att istället öka barnstödet. Detta stöd föreslås ta sig formen av entidigareläggning av den höjning av barnbidragen som regeringen aviserar för2000 och 2001.Den höjning vi föreslår av ersättningsnivån i mamma/pappamånaden inomföräldraförsäkringen ger vissa ökade skatteintäkter. De ökade resurserna tillskattemyndigheterna i vårt budgetförslag ger också en ökning av skatte-inkomsterna.Juridiska personers inkomstskattFåmansbolagens skattesituation måste lättas. Innan en störreförändring kan genomföras anger en möjlighettill en tillfällig lättnad.SocialavgifterEn av de viktigaste åtgärder som kan vidtas är att lättaskattebördan på arbete. Vi föreslår att de lagstadgadearbetsgivaravgifterna sänks från den 1januari 1999. Motsvarande sänkning genomförs föregenföretagare.FastighetsskattVi vidhåller vårt förslag att fastighetsskatten skall lindras isärskilt utsatta områden med snabb stegring avtaxeringsvärden t.ex. på grund av efterfrågan från köpstarkasommargäster.FörmögenhetsskattFörmögenhetsskatten är dömd i en värld med ökad rörlighet.Folkpartiet vill avskaffa den . Som ettförsta steg höjs fribeloppet från till 1,2miljoner. Vidare bör sambeskattningen av förmögenhetavskaffas. Värderingen av aktier till avmarknadsvärdet bör återinföras.MervärdesskattBetalningstiderna för skatteinbetalningen bör förskjutas såatt företag inte riskerar att behöva betala skatt innanbetalningen från kunden influtit.De fortsatta stegen i skattereformenGenom de förslag som här angivits tas det första steget i denskattereform om ca som vi vill segenomförd . Den sänkning avinkomstskatten i form av en skattereduktion om 3 000 kronorper år som vill genomföra bör fördelas över år 2och 3 i denna "fyrstegsraket". I steg 2 utfaller då också de likviditetsmässiga konsekvenserna avavskaffandet av dubbelbeskattningen och det första ledet i sänkningen avförmögenhetsskatten.År 3 infaller enligt våra intentioner återstoden av inkomstskattesänk-ningen, höjningen av brytpunkten som ett led i återtställandet avskattereformen samt höjningen av barnstödet. Brytpunkten bör höjas så attandelen skattebetalare som betalar statsskatt återgår till de ursprungligaintentionerna.Ett ytterligare steg mot återställande av skattereformsintentioner bör tas under den senare delen av perioden genom att statenövertar kostnader från kommuner och landsting så att dess kan sänkaskatterna ned mot de som var avsikten skattereform.Därmed tas betydande steg mot återställande av 30-50-principen. Vidareinfaller det då fullständiga avskaffandet av förmögenhetsskatten.Försäljning av statliga bolagFolkpartiet vill genomföra en omfattande försäljning avstatligt ägda bolag. Skälen för detta är:? Staten är sällan en aktiv och effektiv ägare.?? Det staten ägnar sig åt skall styras politiskt och med en insyn förmedborgarna som inte är praktisk i företagsvärlden där det kan varaviktigt att kunna behålla företagshemligheter.?? På flera områden leder det statliga ägandet till snedvridning avkonkurrensen.?? Avkastningen på det statliga kapitalet är låg. Försäljning och amorteringav statsskulden ger en vinst för staten. ?Staten skall främst koncentrera sig på uppgifter som ärgenuint kollektiva och som svårligen kan skötas av någonannan. Dit hör inte att driva företag.Man kan invända att staten inte bör sälja nu när börsen sjunkit. Men förvissa delar av den statliga företagssektorn sker en försämring av värdet somhar att göra med att det är en statlig ägare och inte direkt beror av börsläget.Telia torde vara ett exempel på ett statligt företag som borde sålts tidigareoch där i statlig ägo riskerar att försämra värdet. Vidare tar enförsäljning tid och det är därför hög tid att nu börja förbereda utförsäljning.De företag som i första hand bör säljas är , statens andel iNordbankenMerita AB, AssiDomän, & och samtdet helstatliga fastighetsbolaget ett par års tid kan en sådan försäljning inbringa i storleksordningen100 miljarder kronor. Försäljningsintäkterna kan användas till att amorterastatsskulden och därmed få ned statens räntekostnad, givetvis efter avdrag förden direktavkastning företagen ger . Denna nettoeffekt ingår i vårtbudgetalternativ.Folkpartiets finansieringsförslagI det följande lämnas en redogörelse för de viktigasteinslagen i besparingsförslag.En viktig tanke i politik är att åstadkomma ett modellskifte isysselsättningspolitiken, från åtgärder och bidrag till lägre skatter ochriktigajobb. En relativt betydande neddragning av arbetsmarknadspolitiken föreslås.Siffran, som visserligen är justerad neråt jämfört med vår motion medanledning av vårpropositionen innebär en minskad åtgärdsvolym inom AMS.Den praktiska konsekvensen blir att personer som erbjuds AMS-åtgärderfår vänta tills en sådan plats blir tillgänglig. Å andra sidan ökarchansen att personerna i fråga i rimlig tid erbjuds anställningar. Vi haremellertid inte i besparingen tillgodogjort oss några dynamiska effekter. Dearbetslösas försörjning påverkas inte av besparingen.Vi stöder grundtanken bakom det s k , men menar attvolymen delvis blåsts upp av politiska ambitioner att minska just den öppnaarbetslösheten. Arbetsförmedlingarna har i ett skede varit mycket aktiva föratt förmå människor att anmäla sig till . Vår bedömning är attdenna verksamhet - alltså en del av den kommunala vuxenutbildningen pågymnasienivå där staten engagerar sig med en jämförelsevis förmånligstudiefinansiering - påverkats av ett uppdämt behov, men att volymeni ett fortvarighetstillstånd kan bedömas ligga under dennuvarande nivån, vilket vi tillgodogjort oss i vårt budgetalternativ.Eftersom den generella företagspolitiken förbättras kraftigt kan deselektiva företagsstöden dras ner. förespråkar en kraftignedskärning av presstödet. har länge förespråkat en nedtrappningav rederistödet.