mot · GM02MJ721 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ721av och ()Restaurering av vattenhållande landskapMålsättning att halveranäringsämnen till havSverige har i flera internationella konventioner ochåtaganden förbundit sig att medverka till kraftiga reduktionerav närsalttransporten till havet.Sveriges nationella målsättning har enligt riksdagsbeslut varit att transport-en av kväve och fosfor från landbaserade källor till haven skall minskas 1995. Målsättningen har inte uppnåtts.För att minska markläckaget till vattendrag från jordbruksmark har lant-bruket ålagts ett antal olika krav, såsom begränsning av antaletdjur, regler om lagring och spridning av naturgödsel och lag om viss andelvintergrön mark. Trots att dessa genomförts, kan inte de västskånska vatten-dragsförbunden skönja någon säkerställd minskning av kvävetransporternatill havet. De variationer som kan utläsas i statistiken beror huvudsakligen pånederbördsmängderna.VåtmarkerkostnadseffektivaMetoder som förts fram som effektiva urreningssynpunkt är anläggande av våtmarker, dammar ochskyddszoner längs vattendragen, där marken inte får gödslaseller bearbetas. Genom vattendragsorganisationernasmångåriga arbete i västra och de utredningar ochanalyser som utförts, har man kommit till slutsatsen attanläggning av dammar, våtmarker och skyddszoner är demest kostnadseffektiva åtgärderna för att eliminera kväve,långt mer kostnadseffektiva än kommunala reningsverkstredje steg. Mätningar visar att mellan och 1 000 kgkväve elimineras per hektar vattenyta och år till en kostnadav jämfört med 20 till i ettreningsverk, enligt Statens naturvårdsverks beräkningar1994.Sydsverige skiljer sigDe skånska och halländska vattenavrinningsområdena skiljersig från större delen av övriga på många punkter,vilket gör dem lämpliga för denna typ av närsaltreducerandeåtgärder.Bland dessa kan nämnas:? Hög nitratbelastning ger hög denitrifikationspotential.?? Milt klimat och mellan tjälad mark och sådd respektiveskörd.?? Mycket hög andel utdikade sjöar och våtmarker. Endast cirka 10 procentav ursprunglig vattenhållande kapacitet i landskapet återstår.?? Vattnets väg till havet är kort.?? Generellt billigt att åtgärda föroreningar där de är stora. ?Genom att anlägga dammar, våtmarker och skyddszonervinner man även andra fördelar i det skånskaodlingslandskapet, såsom? Ökad vattenmagasinerande förmåga.?? Ökad biologisk mångfald.?? Värde för friluftslivet.?? Bättre tillgång på vatten för bevattning.?? Recirkulering av närsalter. ?VästskånskavattendragsförbundensåtgärdsprogramDe västskånska vattendragsförbunden har upprättatåtgärdsprogram för hur man skall uppnå riksdagensreduktionsmål på . Kostnadsberäkningarna förgenomförandet av dessa ger en kostnadsbild på totalt mellanen halv och fördelad . Detta ärkostnader som ligger utanför vattendragsorganisationernas,kommunernas och markägarnas förmåga att bära. Enbetydande medfinansiering från statens sida är nödvändig föratt kunna genomföra dessa åtgärdsprogram.Restaurering av detvattenhållande landskapetYtterst rör dessa projekt sig om en partiell restaurering av detvattenhållande landskap som utmärkte även ochHalland under förra århundradet. Näringsdränaget som vi måste reducera är till stor del en följd avjordbrukspolitikens tidigare utformning. Samhället har ställtstora krav på ett allt rationellare jordbruk för att åstadkommabilligare livsmedel och har bidragit därtill genom att statenlämnade ekonomiskt stöd till utdikning av åkerlandskapet. måste det läggas ett stort ansvar på staten att rätta till detsom vi med dagens kunskap vet har blivit fel i landskapet.EU:s miljöstödsprogramLantbruket, kommunerna och även landstingen har i flera årlagt ned förhållandevis mycket arbete och medel på sådanahär åtgärder, men dessa insatser räcker inte. Staten måstebidra med medel i en helt annan storleksordning. finnsden möjligheten inom ramen för EU:s miljöstöd tilljordbruket om detta utformas på ett ändamålsenligt sätt.Hittills har endast avsatts av totalt för våtmarker och skyddszoner av EU:s miljöstödsmedel. Ibudgeten utökades miljöstödet genom en ökad medfinansiering.Därigenom kom att utnyttja hela det med EU framförhandlademiljöstödet till jordbruket. Detta är bra, men en större andel av dessa medelbör avsättas för våtmarker, och i högre grad destineras till och Hallanddär nyttan blir störst. Ekonomiskt utrymme finns. Av budgetpropositionenframgår att ett utnyttjande av miljöersättningsmedlen föreligger.I , som kan ses som ett föredöme på detta område och vars för-hållanden liknar de västskånska, har man haft ett statligt programmed nationella medel på 100 150 miljoner dkr/år för "naturgenopretning",d v s återupprättande av förstörd natur. av dessa medel hargått till just våtmarker och dammar.Information ochmedfinansieringMen pengar löser inte allt. Andra nödvändiga åtgärder är attsprida information och kunskap till markägarna. De somytterst skall genomföra och medfinansiera anläggningarnamåste uppmuntras att se värdet av dem.Reglerna måste ses överReglerna för miljöstödet för anläggande av våtmarker ochsmådammar är inte ändamålsenliga. De uppmuntrar intemarkägaren i tillräcklig grad. En översyn synes nödvändigav såväl som våra nationella regler.Som exempel på detta kan nämnas att ersättningen utgår somarealersättning under . Ingen ersättning utgår till anläggningskost-naden. Stöd får endast utbetalas om småvatten anläggs på , såledesej betesmark. Vattnet får inte användas för bevattning och dammvall får ejanläggas. Skyddszonerna måste vara av en viss minimilängd och vatten-draget utmärkt på ekonomiska kartan. Således utgår ingen ersättning förskyddszon längs ett återuppgrävt, tidigare kulverterat dike.Regelverket och även ersättningsnivåerna måste ändras så att de blir meraändamålsenliga och blir ett positivt incitament för markägaren att viljaanlägga och medfinansiera våtmarker och småvatten. Anläggning på betes-mark måste vara väl så effektiv och attraktiv som en anläggning på annanmark ur kvävereduktionssynpunkt. Bevattning från ett småvatten kanknappast utgöra någon nackdel, eftersom näringsämnena på så sätt återförstill grödan. Dessutom måste reglerna ändras så att hjälp till anläggnings-kostnaden kan utgå.Det torde finnas goda möjligheter att ändra reglerna i denna riktning utanhinder från EU:s sida. Detta framgår klart av ett svar som EU:s miljökom-missionär gav på en fråga . Ändåkan det finnas anledning att dessa frågor uppmärksammas i ,då EU i sin positiva inställning till våtmarker mer talar om värdet avbiologisk mångfald och rekreation än om närsaltreduktion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadseffektivitet i anläggning av våtmarker förnäringsreduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vattendragsorganisationernas åtgärdsprogram,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om restaurering av det sydsvenska landskapet genom anläggande avdammar, småvatten, våtmarker och skyddszoner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att mer medel inom ramen för EU:s miljöstöd riktas tillanläggning av dammar, småvatten, våtmarker och skyddszoner iodlingslandskapet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av information och kunskapsspridning till markägare vadavser anläggning av dammar, småvatten, våtmarker och skyddzoner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i reglerna för jordbrukets miljöstöd i EU.Stockholm den 25 oktober 1998Ingvar ()()