mot · GM02Bo209 · 1998-10-28 00:00:00 — Detta innebär att allakreditinstitut kan erbjuda sparformen.För att människors olika önskemål om hur de vill bo skall kunnatillgodoses måste olika upplåtelseformer och bostadstyper tillåtas konkurrerapå samma villkor. Om valfriheten och flexibiliteten på bostadsmarknadenökas skapas bättre möjligheter för hushållen att finna en lämplig bostad.Därmed ökar också tryggheten i boendet.Ägarlägenheter finns över hela världen och ägarlägenhetsutredningen(1982), visade att det är möjligt att införa detta institut även i . Denborgerliga regeringen tillsatte också en utredning för att ta fram lagstiftningför denna boendeform. Utredningen har dock stoppats och därmed fördröjsden ökade valfrihet som en sådan reform skulle leda till.Ägare av gruppbyggda småhus är ofta medlemmar i en samfällighets-förening. Föreningen ansvarar för gemensamma utrymmen och anläggningar,som t.ex. tomtvägar, ledningar, värmecentral, centralantenn, garage etc. Påsamma sätt skulle lägenhetsägare i en fastighet kunna organisera degemensamma funktionerna. Fördelen med ett eget ägande är ett maximaltinflytande över till exempel skötsel och kostnader. Det är en stimulans tillsparande. Med ägandet följer ett strikt ägaransvar för kostnaderna ochmöjligheter till fulla ränteavdrag på samma sätt som gäller för egnahem.Många boende i flerbostadshus önskar äga sin bostad och denna upplåtelse-form bör inte vara förbehållen småhus utan också vara tillämpningsbar pålägenheter.Regeringen bör lägga ett förslag om införande av ägarlägenheter.6.5 Sänk fastighetsbeskattningen6.6Enligt byggentreprenörerna är av hyran i en nybyggdlägenhet skatt. Detta förklarar varför det är dyrt att flytta in inyproducerade lägenheter. Men det blir allt dyrare att också bo i redanbefintliga hyresrätter. Bara fastighetsskatten kostar hyresgästerna minsten och ibland upp mot två månadshyror . För småhusägare varierarfastighetsskatten mycket beroende på var fastigheten ligger. Kostnadenefter skatt uppgår i många fall till förordinära småhus eller fritidsfastigheter.Det är mot denna bakgrund mycket beklagligt att regeringen intelångsiktigt lägger fram förslag som sänker fastighetsskatten. Den tillfälligasänkningen av fastighetsskatten till för flerbostadshusen ärvisserligen ett gott steg, men knappast tillräckligt och därtill felaktigteftersom inte egna hem inkluderas. Regeringen menar att ännu en utredningom fastighetsskatten kan ge underlag för den framtida beskattningen. har inga mandat att sänka skatten. Avsikten är att den endastskall justera tekniken för fastighetsskatt. Vi kan inte acceptera regeringenspassivitet i denna viktiga fråga. Fastighetsskatten skall avskaffas.Trots att fastighetsskatten nu sänks kommer den åter att höjas redan omnågra år. Uppräkningen av taxeringsvärdena har frysts . Dåfrysningen upphävs kommer det att leda till kraftigt höjdfastighetsskatt när omräkningstalen slår igenom.Fastighetsskatten bör stegvis sänkas med 0,1procentenheter . Orimliga regionala skillnader vid fastighets-beskattningen lindras genom att markvärdet inte tas upp till beskattning fulltut. I avvaktan på att fastighetsskatten avskaffas bör underlag för uttag avfastighetsskatt successivt justeras så att endast hälften av markvärdet tasmed. Ett tak för den del av markvärdet som beskattas måste dessutominföras.I sitt slutbetänkande (1994:57) drog Fastighetsbeskattningsutredningenslutsatsen att den extra beskattningen av fastigheter och boende borde slopas.För att uppnå en symmetrisk beskattning och garantera att avdragsrättenbibehålls, vilket har avgörande ekonomisk betydelse för de flestasmåhusägare, tas en schablonintäkt på låg nivå upp till beskattning. Allaränteutgifter är därmed också avdragsgilla. Utgångspunkten för beräkningenav en schablonintäkt bör vara att fastställa avkastningen av det kapital som ärnedlagt i bostaden. Schablonbeskattningen bör utformas så att underlaget förbeskattning endast är det taxerade byggnadsvärdet.Det finns vidare anledning att sträva efter en förenklad fastighetstaxering.Det underlättas genom ett lägre skatteuttag. Ju lägre skatteuttag desto merschabloniserade kan de olika regler som jämför olika fastigheter medvarandra vara. Det bör vara möjligt att relativt omgående införa enklassificering av byggnaderna i en normalgrupp, en grupp med väsentligtbättre standard och en med väsentligt lägre standard. Därmed försvinnermycket av det "kineseri" som präglar fastighetstaxeringen.Moderata samlingspartiet avvisar alla planer på att använda bostadsrättensmarknadsvärde för att fastställa taxeringsvärdet på en flerfamiljsbostad.1996 års fastighetstaxering har också lett till att många vanligasmåhusägare fått erlägga förmögenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen avförmögenhetsskatten bör sambeskattningen slopas 1999 somgränsen för skatteplikt höjs till 1,2 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet förespråkar att sänkt fastighetsskatt används föratt lindra påfrestningarna i krisårgångarna. Således bör årgångar med värdeår1989 till 1992 inte betala fastighetsskatt 1999. Kostnaden för åtgärden kan,med vårt förslag till fastighetsskatt, uppskattas till för1999. För de därefter följande åren återkommer vi i samband med denekonomiska vårmotionen . Regeringen valde att lindraeffekterna genom en långsammare avveckling av räntebidraget för berördaårgångar. Vi återkommer med vårt förslag att i stället för att lindraeffekterna genom räntesubventionssystemet bör lindringen åstadkommasinom ramen för fastighetsskatten.6.7 Rättvis skattebehandling6.8Frågan om neutralitet mellan upplåtelseformerna har under decenniervarit en central bostadspolitisk fråga. Frågan har gällt hur statliga skatte-och bidragsregler skall utformas för att dessa inte skall styra boendet fråneller till vissa upplåtelseformer.Utgångspunkten för hur skatte- och bidragsreglerna skall utformas haralltid varit egnahemsägares rätt att mot annan beskattning göra avdrag förunderskott i kapital. Den brist i neutraliteten som därmed är inbyggd iskattesystemet har lösts genom ett högre räntebidrag tillfastighetsföretag som upplåter med hyresrätt och till bostadsrättsföreningar.Det har på det mest konsekventa sättet kommit till uttryck i nuvaranderäntebidragssystem, genom att fastighetsföretag och bostadsrättsföreningarger ett evigt 30-procentigt räntebidrag.Med minskade bostadssubventioner kan inte neutralitetsfrågan lösas iräntebidragssystemet. Det är i skattesystemet som bristerna uppstår. Debrister i neutraliteten som uppstår måste därför lösas inom skattesystemetsram.Moderata samlingspartiet menar att (SOU 1994:57) förslag till förändringar av skattesystemet i stort bör kunnagenomföras . Någon ny utredning är inte nödvändig.Detta innebär bl.a. att ägare av flerbostadshus inte skall betalafastighetsskatt.6.9 Energipolitiken leder till högre skatter6.10Ryckigheten i den svenska energipolitiken har drabbat hushållen hårt. Deomfattande problemen med s.k. sjuka hus och dålig inomhusluft går atthärleda till de statliga energisparsatsningar som varit ett led i en tidigareenergipolitik. Vissa kommuner har ett mycket stort inslag aveluppvärmda småhus i sitt bostadsbestånd. Främst gäller detta kommunermed många småhus byggda , då Socialdemokraterna ochCenterpartiet uppmuntrade just denna, av samma partier nu såförkastliga, uppvärmningsform.Med nuvarande energipolitik kommer hushållen återigen att få vidkännasstora kostnader. De investeringar i elvärme som staten haruppmuntrat kommer att stå hushållen dyrt. De elskattehöjningar somgenomförts har ökat boendekostnaderna ytterligare.Samtidigt har hushållens marginaler krympt till följd av ökadeinkomstskatter och egenavgifter, minskade bidrag och regeringens oförmågaatt minska arbetslösheten.Genomförs en förtida kärnkraftsavveckling leder det till att elpriserna ökaroch därmed ökar boendekostnaderna ytterligare. Trots skattefinansieradeinvesteringsbidrag på kommer kostnaderna att bli mycket storaför de hushåll som tvingas att byta värmesystem för att undkomma höjdaelpriser. Varje berörd småhusägare kommer att tvingas betala mellan 55.000och ur egen ficka. Detta är inte realistiskt och kommer att fådramatiska effekter på hushållens efterfrågan och på hushållens marginaleratt klara sitt uppehälle på egen hand.7 Avreglering av hyresrätten och bostadsrätten88.1 En rättvis hyreslag8.2I begreppet "bruksvärde" ligger att man vid hyressättningen skall tahänsyn till brukarnas, d.v.s. hyresgästernas preferenser och fria val. Dettakom också till uttryck i den proposition som den socialdemokratiskaregeringen lämnade till :"Fastighetsägaren bör i ett marknadsläge, när full balans råder mellantillgång och efterfrågan på lägenheter vara berättigad att ta ut den hyra somhan skulle kunna uppnå vid fri uthyrning till vem som helst. Saken kan ocksåuttryckas så att hyresvärden bör få utnyttja lägenheternas fullamarknadsvärde. "tillämpas bruksvärdesystemet annorlunda. De kommunala bostads-företagen är strikt hyresledande och fastigheternas byggår den helt avgörandefaktorn vid hyressättningen. Ett fungerande besittningsskydd förutsätter atthyresgästerna skyddas mot plötsliga och oskäliga hyreshöjningar. Menbruksvärdesystemet har i större delen av landet kommit att bli ettinstrument för att hålla hyrorna uppe långt över den marknadsmässigahyresnivån.Inom de kommunala bostadsbolagen står 60.000 lägenheter tomma.Ändå väljer företagen att riva lägenheter hellre än att sänka hyrorna för dem.Under 1997 och 1998 har ytterligare över 5.000 lägenheter rivits.Moderata samlingspartiet anser det nödvändigt att hyressystemet tar störrehänsyn till hyresgästernas och de bostadssökandes önskemål. Bruksvärde-systemet bör därför reformeras. Sålunda bör de kommunala bostads-företagens hyresledande roll slopas. Jämförelser vid rättslig bedömning avbesittningsrättens innehåll bör göras med material som speglar det allmännahyresläget på respektive ort.8.3 Bostadsrätten8.4Intill dess att ägarlägenheter införs är bostadsrätten i praktiken den endaupplåtelseform som möjliggör bostadsägande - om än indirekt - iflerbostadshus. Bostadsrätt innebär en rätt att bo i en lägenhet som ägs aven förening. Bostadsrätten ger vissa av de fördelar som är förknippademed direkt ägande; goda möjligheter att påverka det egna boendet ochboendemiljön, lägre driftkostnader och eget ansvarstagande.Det är ett viktigt bostadspolitiskt mål att möjliggöra ombildning tillbostadsrätt. Bildande av bostadsrättsföreningar underlättades därför av denborgerliga regeringen. Det tidigare kravet på lägsta antal medlemmar i enbostadsrättsförening sänktes från fem till tre och majoritetskravet vid beslutom förvärv av en fastighet för ombildning sänktes från två tredjedelar avhyresgästerna till hälften. utökades den s.k. ombildningslagen tillatt gälla också bostadsfastigheter ägda av stat, landsting, kommuner ochkommunala bostadsbolag. Vidare avskaffades den lagstiftning ()som innebar att man förlorade alla statliga räntebidrag vid ombildning av hustillhöriga kommunala bostadsbolag.Ökad ombildning till bostadsrätt är särskilt angelägen i ensidigtsammansatta bostadsområden, vilka ofta är helt dominerade av kommunaltägda hyreshus. Genom blandning av olika upplåtelseformer ökar de boendesvalfrihet som segregationstendenser till följd av bristande mångfaldi upplåtelseformer motverkas. Bostadsrättslagens förbud mot dubbel-upplåtelse bör slopas i de fall kommun eller kommunala bolag ombildarhuset till bostadsrätt. Därigenom skulle ombildning av kommunala hyreshusunderlättas.Bostadsrätter har lägre belåningsvärde och högre ränta än fastegendom. Ändringar i regelsystemen bör därför göras i syfte att förbättrabostadsrättens pantvärde. En långivare som ianspråktar en pantsatt bostads-rätt bör få ovillkorlig rätt till inträde i föreningen och till andrahands-uthyrning. Bostadsrättsföreningarnas fordran på förfallna avgifter bör hellerinte prioriteras framför andra fordringar.Medlemmarnas inflytande över sina bostadsrättsföreningar bör stärkasgenom att andra villkor för ändring av föreningsstadgarna än de som framgårav bostadsrättslagen bör förklaras ogiltiga.Den bostadspolitiska utredningens förslag att flytta resurser frånvälfungerande bostadsrättsföreningar till krisårgångarnas problemföreningar,skulle få avgjort negativa konsekvenser för prisbildningen och kan dessutomförmodas slå mycket hårt mot inte minst pensionärer. De förändringar somföreslås i denna motion bör kunna skapa ett utrymme för att klarakrisårgångarnas problem.9 Kommunala bostadsbolag1010.1 Kommunens uppgifter10.2Välfärdssamhället måste kunna fungera på lokal nivå. Olika lösningarkrävs i olika lokala samhällen. För att kommunerna skall kunna varaeffektiva i sin roll är den kommunala självstyrelsen därför väsentlig.Om en gemensam uppgift i samhället anses bäst handläggas på lokal nivåborde det vara av just den anledningen att man där enklast kan hittalösningarna utifrån lokala förutsättningar och möjligheter. Då är det intemotiverat att staten reglerar och standardiserar verksamhet som kommunernaskall bedriva. För att kommunerna skall ha rimliga möjligheter att bidra tillbalans i den offentliga ekonomin måste avregleringen fullföljas. Statens rollbör vara att ange ramar för kommunernas verksamhet i stort och att fastläggade ekonomiska förutsättningar som gäller för en sund offentlig ekonomi somhelhet.Socialtjänstlagen lägger det yttersta ansvaret för människors nödvändigauppehälle på kommunen. Detta är rimligt och påverkas ej av huruvidakommunen äger eller förvaltar bostäder i egen regi, i ett bolag eller genomatt kommunen hyr bostäder av en hyresvärd. Plan- och bygglagensportalparagraf bör tolkas så att kommunerna, genom sitt planmonopol, hardet verktyg som är nödvändigt för att bidra till att goda boendemiljöerskapas. Det kommunala ansvaret på den lokala bostadsmarknadenförverkligas genom planmonopolet.Moderata samlingspartiet menar att det inte är nödvändigt för en kommunatt äga stora delar av fastighetsbeståndet på den lokala bostadsmarknaden föratt klara målet. Kommunen har dock ett oavvisligt ansvar för att praktisktlösa bostadsproblem för människor med sociala problem, handikapp eller förmänniskor som p.g.a. sin ålder är i behov av särskilda boendeformer.10.3 näringsverksamhet10.4Kommunalt ägande av företag som konkurrerar med privata företag påen marknad leder ofelbart till problem. Genom beskattningsmakten kan en kommun garanteraett bolag aktieägartillskott. Banker och kreditinstitut kan erbjudakommunala företag med borgen lägre räntor eftersom riskernaär mindre. behöver kommunen som ägare inte ställa ettavkastningskrav på bolaget.Andra fastighetsägare har ofta en sämre finansiell styrka, de kan inte räknamed lägre räntor och de måste få avkastning från sina fastigheter. I fallet medkommunala bolag kan kommuninvånarna med skatt skjuta till det kapitalsom behövs vid reinvestering eller vid förluster.Kommunala bolag medför risker för att kommunerna i strid medkommunallagen ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensenpå en marknad där lokala småföretag skall kunna utvecklas. har pekat på detta problem. har mångakommuner bildat koncerner. Det främsta syftet är ofta avanceradskatteplanering, bl.a. för att uppnå den skattebefrielse som kommunen ändåskulle haft om man bedrev verksamheten som förvaltning.Regeringen har beräknat att de kommunala bostadsbolagen under entreårsperiod kan komma att kosta upp mot . Detta ärpengar som berörda kommuner hade kunnat använda till andra ändamål omde inte förhindrats av en dogmatisk socialistisk politik. I många kommunerriskerar de kommunala bolagen, framför allt bostadsbolagen som verkar påsvaga bostadsmarknader, att tränga ut annan primärkommunal verksamhetsom skola och äldreomsorg. Detta är en mycket allvarlig tendens som snarastmåste åtgärdas. I hög grad kan kommunerna påbörjaavvecklingen av sitt engagemang i bostadsbolagen, men i några fall försvårasdetta av långtgående kommunala borgensåtaganden.10.5 Åtgärder för att komma till rätta med problemen10.6En försäljning av de kommunala bostadsbolagen skulle leda till attkonkurrensen kan sålla fram billigare och effektivare lösningar. Detoffentliga måste träda tillbaka för att släppa fram alternativ. Engrundläggande förändring är nödvändig för att skapa detvälfärdssamhälle där familjen, vänner och marknaden ger människor enstörre trygghet och ökade möjligheter att utvecklas.I utredningen om kommunala bostadsföretag (SOU 1997:81) förs enbreddning av ägandet fram som ett sätt att stärka företagen och deraskapitalförsörjning. En annan följd blir mer varierat bostadsbestånd, vilketunderlättas av omstruktureringar. En orsak till varför många kommuner i dagomstrukturerar bostadsbolagen är de problem som dessa företag kan orsakasin kommun. Utredningen konstaterar att det förhållande där kommunen stårborgen för företagets lån har förhindrat och förhindrar en nödvändigomstrukturering som privata fastighetsägare och bostadsrättsföreningarkunnat genomföra.Som fallet var i måste först kommunen göra allt som står i dessmakt för att komma till rätta med problemen i kommunens finanser. Detinbegriper således försäljning av tillgångar, som t.ex. mark och energibolag,men också en försäljning av bostadsbolaget kan leda till starkare kommunalafinanser. Kommunerna måste alltså återfå rätten att besluta över sinegendom. bör därför avskaffas. En höjning av skatten är inte ettverksamt medel för att åtgärda finansiella problem. I stället kan en sådanåtgärd skapa större problem eftersom en höjd skatt leder till att människorväljer att flytta till en kommun med lägre skatt. En höjning av skatten kan isjälva verket få som konsekvens att problemen med det kommunalt ägdabostadsföretaget blir än större.Regeringens inrättande av en särskild delegation är visserligen en åtgärdsom kan vara verksam, framför allt om rollen huvudsakligen inriktas på attbistå de kommunala bostadsbolag som så önskar med att finna långsiktigthållbara lösningar. Stödet, där det är nödvändigt, skall vara motiverat av enkommuns förmåga att klara grundläggande service. Mot dennabakgrund är det inte enligt vår mening motiverat att lämna stöd för att klarabostadsbolagens problem. Den kommun som har dålig finansiell ställningp.g.a. ett bostadsbolag skall redovisa en plan för avyttringen avbostadsbolaget innan kommunen kan komma i fråga för stöd.11 Avreglering1212.1 Handelns lokalisering12.2Detaljhandeln har fortlöpande flyttats ut till tätorternasytterområden. Skälen har varit bostadsbyggandets lokalisering, kraven påframkomlighet, mark- och fastighetspriserna samtparkeringsmöjligheterna.Denna strukturrationalisering har dock inte försämrat hushållenstillgänglighet till dagligvaror på något påtagligt sätt. Det har däremotSocialdemokraternas vilja att styra etableringar och lokaliseringar avdetaljhandeln.Under den borgerliga regeringsperioden ändrades lagstiftningen så att detinte längre blev möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskiljapartihandel och detaljhandel eller genom att inom ändamålet detaljhandelsärskilja handel med livsmedel från annan handel.Socialdemokraterna har utan några påvisbara argument återinförtmöjligheten för en kommun att reglera lokalisering av detaljhandel. Eftersomdetta helt uppenbart strider mot konsumenternas intresse av lägre priser börlagstiftningen åter utformas så att politiker inte kan styra handelnslokalisering.12.3 Mark12.4Med markägandet följer rätten att bestämma över, bruka, bebygga ochsälja egendomen. Expropriation av mark är en kränkning av äganderättenoch bör endast komma i fråga i de fall synnerligen viktigasamhällsintressen så påkallar. Statens eller kommunernas inskränkning ienskilda markägares rätt bör endast få ske på följande grunder:? för att skydda människor till liv, hälsa och säkerhet,?? för att skydda miljön och naturen,?? för att kunna genomföra för landet eller kommunen ytterst angelägnauppgifter. ?Markägaren skall vid expropriation få ersättning för fastighetens fullamarknadsvärde samt för de kostnader och intäktsbortfall som inte kanåtervinnas, och som eventuellt uppkommer genom åtgärden. Denpresumtionsregel som innebär att markägaren har skyldighet att bevisaatt ett marknadsvärde på mark som skall exproprieras beror på andrafaktorer än själva expropriationen eller dess syfte försätter den enskilde iett underläge som inte är förenligt med grunderna för en rättsstat. Detenda rimliga förhållandet är att exproprianten skall ha bevisbördan.Presumtionsregeln bör avskaffas.12.5 Strandnära bebyggelse12.6Möjligheterna att bättre utnyttja strandnära områden för bebyggelse hargenom ny lagstiftning ökat i de delar av som både är glestbebyggda och har långa sjö- och kuststräckor.Den nuvarande lagstiftningen innebär dock fortfarande ett generellt förbudmot att bygga intill från havet, insjö eller vattendrag.Länsstyrelsen kan utvidga denna gräns och dispens ges endast iundantagsfall. Mot bakgrund av att är rikt utrustat med stränderlängs åar, sjöar och hav ter sig detta omotiverat. Totalt finns 92 409 sjöarstörre än ett hektar i Sverige.Lagstiftningen försvårar också ett bevarande av en levande skärgård.Förbudet mot strandnära bebyggelse har medfört svårigheter att utvecklaboende och annan verksamhet. Problemen har även gällt för stora delar avglesbygden. En ökad möjlighet till bebyggelse i strandnära områden skullekunna skapa bättre förutsättningar för att hålla landskapet levande genom ettökat befolkningsunderlag för handel och offentlig service. Även i större ochmindre tätorter har attraktiv bebyggelse i strandnära områden förhindrats avlagstiftningen. Det generella förbudet mot strandnära nybebyggelse innebärockså att priser på befintliga fritids- och bostadshus i dessa lägen pressasupp. I kombination med fastighetsskatten leder detta till att endast ett fåtalhar råd att bosätta sig eller avnjuta sin fritid i strandnära områden.Vår uppfattning är att lagstiftning behövs för att skydda känslig fauna ochflora samt för att garantera tillgång till bad- och friluftsliv, särskilt ibefolkningstäta områden. Utgångspunkten för lagstiftningen bör vara denmotsatta mot . Vi anser att det skall finnas en generell rätt att bebyggasin mark nära stränder och vattendrag. En kommun skall dock kunnabegränsa denna rätt, men endast där så kan motiveras med hänsyn tillkänsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång tillbad-och friluftsliv. Detta skall då ske genom antagande av detaljplan. Då ges debästa förutsättningarna för en god sammanvägning av olika intressen.12.7 infördes ursprungligen för att underlättasmåhusboende. har dock detta motiv spelat ut sin roll.Tomträttsinstitutet kan inte motiveras om man inte av ideologiska skälvill bekämpa ett spritt och enskilt ägande. Det framstår dessutom somomotiverat att kommunen subventionerar respektive missgynnar vissafastighetsägare. bör därför begränsas så att inga nyatomträtter upplåts. bör man i kommunerna avvecklatomrätterna genom att erbjuda dem till försäljning.12.9 Förvärvslagstiftning och förköp12.10Sedan 1976 finns en särskild lag om förvärv av hyresfastighet m.m.,förvärvslagen, vars syfte är att hindra "oseriösa personer" från attförvärva hyreshus.I förvärvslagen behandlas skilda kategorier av fastighetsägare på olika sätt.Kommunala bostadsföretags förvärv är till exempel helt undantagna frånlagstiftningens krav. Genom förvärvslagen försvåras fastighetsmarknadensfunktionssätt, främst genom en byråkratisk handläggningsordning och långtidsutdräkt från överlåtelse till dess lagfart kan beviljas. Detta drabbar denseriösa merparten av aktörerna. öppnar lagstiftningen förgodtycke. Den bygger på en förhandsbedömning av en förvärvareskvalifikationer och intentioner med förvärvet, som i praktiken är mycket svåratt göra med någon större träffsäkerhet. Det med förvärvslagen avseddasyftet har heller inte uppnåtts, eftersom lagen i praktiken inte lyckatsförhindra oseriösa personers förvärv av fastigheter.Förvärvslagen bör avskaffas.