mot · GM02N237 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N237av och ()RegionalpolitikenInledningMålet för regionalpolitiken måste vara att öka den enskildesmöjligheter att fritt välja arbete och bostadsort. Politiskainsatser kan utjämna skillnaderna i levnadsvillkor mellanolika delar av landet. Regionalpolitiken måste utformas såatt olika bygders och regioners unika förutsättningar skapargoda levnadsvillkor, innebärande riktiga arbeten, ett braboende och god social service.Från liberalernas sida vill vi därför vara pådrivande för enallmän förändring av regionalpolitiken.Den förändring vi förespråkar innebär en övergång till mobiliserings-politik: regionalpolitikens mål uppnås genom att satsa på den enskildamänniskans kreativitet och hennes förmåga till skapande av arbetstillfällen(entreprenörer). Varje region har sina unika möjligheter. Dessa kan endasttas tillvara genom lokala/regionala initiativ. Tyngdpunkten ligger i decentra-lisering av beslutsprocessen för nyetableringar av större eller mindre företagi lokal/regional samverkan.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genompolitiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlättaoch stimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områdensom inte i snäv mening behöver kallas regionalpolitik blir allt viktigare.Skapande av arbetstillfällen förutsätter kontakter och utbyte, därför ärkommunikationer/infrastruktur i form av vägar, järnvägar, sjötransportersamt inte minst teleförbindelser (IT) väsentliga. Bra infrastruktur ochserviceutbud kan locka riskvilligt kapital till en investering. Utbildning ochforskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir också viktiga ingredienser. Enallmän politik som underlättar små- och nyföretagande blir av centralbetydelse.Folkpartiet liberalernas politik för att förverkliga målet att öka denenskildes möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort sammanfaller därförmed huvudinriktningen på vår politik - en politik för mänsklig växt i helalandet.Den regionala balansen är starkt beroende av låga räntenivåer och ettinvesteringsvänligt klimat. Regionalpolitiska stödformer blir verkningslösaom inte de grundläggande ekonomiska förutsättningarna för tillväxt kanskapas.Av avgörande betydelse för olika bygders och regioners möjligheter atterbjuda goda levnadsmiljöer är att den ekonomiska politiken skapar godabetingelser för företagande och företagare. hotas därför den regionalautvecklingen av regeringens brist på insikt om förutsättningar för livskraftigasmåföretag. Riskkapital dubbelbeskattas, extra arbetsinsatser drabbas av högmarginalskatt och arbetsmarknaden görs inflexibel genom föråldraderegleringar. De regionalpolitiska medlen kan inte bidra till resursmobiliseringi nuvarande tappning. Regeringens politik riskerar att utarma landsbygden.Vår svenska landsbygd/glesbygd befinner sig just nu i ett mycket kritisktskede. Flyttlassen rullar fortare än någonsin mot de större städerna och det ärendast ett fåtal län i som kan uppvisa en positiv befolknings-utveckling. Det faller ett tungt ansvar på regeringen för den misslyckaderegionpolitiken. Med en samarbetspartner som blir det intebättre, detta parti som ohämmat verkar kunna höja bensinpriset i framtidentill glebygdsregionernas stora förtret.Nu gäller det att snabbt göra något och inte enbart föreslå defensivaåtgärder.Tänkandet måste utgå från att det är entreprenören som väljer vilkenlokaliseringsprincip som skall styra. Förslag som syftar till att skapa ett gottnäringsklimat, såsom skattelättnader, reformerad arbetsrätt och en politiksom förenklar och stimulerar nyföretagande lyser helt med sin frånvaro iregeringens budgetproposition. anser att politiken börläggas om i en riktning som syftar till att skapa fler jobb genom företagande.En sådan politik leder till att vi får fler skattebetalare och därmed tryggasvälfärden i hela landet. Också utformningen av det kommunala skatte-systemet kan ha betydelse för entreprenörerna. Syftet med utjämnings-systemet är att åstadkomma likvärdiga förutsättningar för kommuner attbedriva sin verksamhet oavsett strukturella förhållanden. En statlig utredningarbetar med att följa, utvärdera och utveckla utjämningssystemet.Utredningen skall överlämna sina förslag till förändringar i sådan tid att dekan träda i kraft . Utan att föregripa utredningensförslag vore det enligt vår mening tilltalande om glesbygdsfaktorn i utjäm-ningssystemet utformas så att de mindre glesbygdskommunerna får ett ännustörre stöd till skola, vård och omsorg för att kunna använda den egnaskattekraften i större grad till regionalpolitiska åtgärder, till gagn förskapande av riktiga arbetstillfällen i hela landet. Iordningställande avindustrioch bostadsmark kan vara insatser som kommunerna då kan satsa på.KommunikationerTillgången till goda kommunikationer kan ibland betyda merför utvecklingen i lands- och glesbygd än andra åtgärder. Istora delar av vårt land klarar inte kollektivtrafiken ensam attlösa folks resebehov. Bilen är i stället det dominerandefärdsättet för flertalet människor i landsbygdskommunerna.På många håll finns inte heller möjligheterna att åka tåg ochdå är buss eller bil det enda alternativet. Det är därför avstörsta betydelse att det finns ett väl fungerande vägnät i helalandet.Av stamvägnätet vill vi speciellt nämna flaskhalsarna på mellanStockholm och samt E 12 mellan och samtbehovet av en tunnel under Umskaret, likaledes väg 61 mellan ochOslo samt väg 45 vars standard är viktig för transporter genom landet motNorrland.Det är emellertid extra viktigt att medel också satsas på underhållet på enrad mindre vägar i skogslänen. Underhållet på grusvägnätet har länge variteftersatt. Störst har problemen med avstängningen av vägar under tjäl-lossningen varit. Här är det främst skogsindustrin som drabbats medstörningar i råvarutillförseln som följd. Problemen finns i hela Norrlandsinland men även i och . Speciellt stora har problemenvarit i och samt i delar av , mycketberoende på att det finns färre vägar med riksvägsstandard i dessa län än påandra håll. Det är därför angeläget att satsningarna på att förbättra dessavägar kan genomföras så snart som möjligt.GlesbygdsflygetPå avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inteutgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet ett bra och nödvändigt persontransportmedel.Således har flera kommuner i inland starktförbättrat sina kommunikationer genom att med visst statligtstöd satsa på egna flygfält och flygförbindelser. Detta nät ärnu nära nog komplett i och med att får sin flygplats.Under de senaste åren har statens stöd till dessa flygplatserminskat. Det är därför bra att staten nu tar ett större ansvaräven utanför det nuvarande statliga nätet enligt riksdagensbeslut ifrån . Tillfredsställande är det också attregeringen avser att behandla flygplatser som kan bli helteller delvis privat ägda på samma sätt. Vi vill frånFolkpartiets sida påpeka att de kommunala flygplatserna intebör drivas i bolagsform utan det är önskvärt omflyplatserna istället kan ligga direkt under en kommunalförvaltning eller privatiseras.TelekommunikationerI glesbygden är väl utbyggda och fungerandetelekommunikationer av mycket stor betydelse. Kontakternamed omvärlden via tele, data IT måste vara tillförlitliga.Detta påverkar valet av etableringsort för företag. Det äräven viktigt att telekommunikationer kan användas till ettrimligt pris. Förra höstens "prisreform" från , sominnebar att samtal till intilliggande riktnummerområde skulleräknas som rikssamtal, visade hur hårt en avgiftshöjning slåri landets glesbefolkade delar. Visserligen har nu ändratsitt beslut så att det går att ringa till intilliggande område tilllokaltaxa, men det uppkomna problemet visar med alltydlighet på att det är dags för en riktnummerreform iSverige som syftar till att minska antaletriktnummerområden.UtbildningUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för atten region skall kunna hävda sig och utvecklas. Människorkommer att behöva utbilda sig många gångerunder sin livstid då metoder, teknik och kunskap fort blirinaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknadenkräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en högteknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måstehögre utbildning bli tillgänglig för fler så att vi i kanskaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet i våromvärld. Tid och plats är de begränsande faktorerna isammanhanget. Distansutbildning är en metodik som kan gefler människor tillgång till högre utbildning, vidareutbildningoch fortbildning.Av speciell vikt för landsbygden är att universiteten/högskolorna tar sittansvar för distansundervisning och att de ges resurser för denna verksamhet.Att etablera en god distansundervisning som kräver en egen metodik är enkrävande uppgift. Dessutom måste bristen på daglig direktkontakt med lärarekompenseras genom en hög kvalitet på tekniken man använder liksomläromedlen, veckoslutsmöten, snabba lärarreaktioner, resurser för resor m.m.En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos detuniversitet/högskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälpav teknik kan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk,internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. Folkpartietliberalerna är övertygade om att första året i många ämnen, , kan gesvia distansmetodik inom /högskolan.Vi vill också påtala behovet av ett ökat antal studieplatser förutlokalisering från universitet och högskolor.Statens skola för vuxna i (SSVH) har en mycket väl fungerandedistansundervisning som bygger på nätverkstanken. Genom en avanceradIT-pedagogik skapas nätverk inte bara mellan lärare och elever utan ocksåmellan eleverna i respektive utbildning. SSVH kan därför vara ett gottexempel på hur utvecklad informationsteknik skapar motorer i en utvecklingoch spridning av distanspedagogik för en gymnasial nivå.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. Närsamverkan råder mellan ortens företagare, , komvux, musik & kulturskolorna, gymnasieskolan och universiteten/högskolan ökar regionensom helhet sin kompetens genom att invånarna stärker och moderniserarsina kunskaper.Folkpartiet liberalerna vill etablera postgymnasial utbildning somnormalnivå, d v s minst hälften i varje årskull går vidare till sådan utbildningi t ex högskola. Här fyller de regionala universiteten/högskolorna en dubbelfunktion. Dels behöver de studerande inte lämna regionen för att få högreutbildning samt fort- och vidareutbildning. Dels får det lokala näringslivettillgång till kompetens som man annars kanske inte haft vare sig råd ellermod att skaffa sig.Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Attalla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därförett viktigt mål. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasiekolan som skettunder har kommit ett stort steg närmare detta mål.Men fortfarande saknas en flexibel och väl utvecklad lärlingsutbildning.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl a underlättaför landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmastegymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungerasom en allmän kompetenshöjande resurs för bl.a. företagare på orten. Vad vihär anfört om utbildningens betydelse bör som sin mening geregeringen till känna.KulturTillgång till kultur är en mycket viktig förutsättning för attskapa utvecklingskraft och en anda av trivsel och kreativitet ilandsbygderna. Här har musik & kulturskolorna samtbiblioteken en ledande roll. För det första är kultur i sig enkreativ verksamhet, och skapande och utvecklingskraft inomdetta område föder lätt samma tendenser på andra. För detandra utgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändigomprövning - ett exempel är de bygdespel, som inte sällansamlat medborgarna till gemenskap och nytänkande. För dettredje är tillgång till kultur en viktig förutsättning för attkunna attrahera och behålla nya landsbygdsinnevånare.Kultur är därför ingen lyx, som kan ges lägre prioritet änandra ansträngningar att utveckla landsbygden och bevaradess särprägel samt bevara bl.a. fornminnen ihembygdsföreningar med stor aktivitet.Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturella insatser ilandsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inom länsanslagets ramkompletterat med EU:s projektverksamhet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.StödområdesfrågorFolkpartiets linje i regionalpolitiken utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till lokal/regionalnivå och förenkling och schablonisering av deregionalpolitiska stödformerna. Vi välkomnar därför enfortsatt inriktning av de regionalpolitiska stödformerna ienlighet med denna linje.Jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personligserviceverksamhet måste få sänkta socialavgifter i stödområden. Sänktaarbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för att öka antalet jobb.Dessa branscher är dessutom ett betydande inslag för att få människor att bokvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta i kombination med annannäringsverksamhet och de lämnar, inte minst inom jord- och skogsbruket, ettbetydande bidrag till att hålla landsbygden öppen och levande.EU:s översyn av målområdena måste innebära att regionalpolitikenanpassas så att inte effektiva satsningar i de mest utsatta delarna av landetmotverkas. Inplacering i tillfälliga stödområden måste endast få tillåtas gällaunder en begränsad tid. bör som sin mening ge regeringen dettatillkänna.EU:s regionalpolitiska stödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar somöppnats genom medlemskapet i Europeiska unionen innebäratt regionalpolitiken tillförs ytterligare medel. Dessaresurstillskott skall på effektivaste och mest ändamålsenligasätt utnyttjas för att bidra till att de regionalpolitiska målennås. Inom strukturfondernas olika målområden kommer nyaformer för lokalt och regionalt inflytande att byggas upp. Vianser att detta kan leda till att spännande samarbetsmönsterutvecklas. Men detta får inte innebära att byråkrati ochmålområden utvecklas så att det hämmar eller förhindrar ennaturlig utveckling av småföretagandet. Den byråkrati somutvecklats i administrationen av målområdena, framföralltinom , måste med all kraft motverkas. Regelverketmåste förenklas och det bör t.ex. bli möjligt för projekttagareatt få förskott på beviljade medel. Detta bör somsin mening ge regeringen tillkänna.Näringspolitik Dessvärre mäktar regeringen inte med att föreslå något somförbättrar för företagsamheten i de regionalpolitiskt utsattaområdena. Detta beteende belyser klart regeringens problematt prata väl om allt men sedan inte göra något konkret för attförbättra situationen. föreslår som vi redan nämnti början av motionen en helt annan politik för att skapa flerjobb genom företagande. Denna politik innebär:? Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med femprocentenheter. Detta skulle vara av stor betydelse inte minst förturistbranschen i våra fjällområden?? Arbetsgivaravgifterna för tjänster riktade mot hushållen reduceraskraftigt i enlighet med det förslag som presenterattillsammans med och ?? Fåmansbolagen får nya skatteregler?? Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopaddubbelbeskattning?? Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en tillsätts - med hög politisk prioritet?? Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med blandannat ändrade turordningsregler och slopad facklig vetorätt motentreprenader?? Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor?? De selektiva företagsstöden minskar och etableringshinder undanröjs?? Flertalet kommunala bolag bör avvecklas?? Skatteutjämningssystemet ses över. En glesbygdsfaktor övervägs. ?SmåföretagenPå många mindre orter har småföretagen en mycket storbetydelse för att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagenknutna till den särskilda känsla som kan finnas på olika orter:"företagarandan" utgör en del av den lokala kulturen.Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orterdomineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning tillbygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig föratt klara det s.k. medföljarproblemet: att båda makar behöver arbete inärheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i landsbygden. Inomjordbrukssektorn är dessutom många företag en kombination mellan jordbrukoch annan verksamhet, vilket ökar deras betydelse. Lantbruksföretagensvillkor styrs till stor del av EU:s jordbrukspolitik. Vi vill här endast peka påden stora betydelse som lantbruksföretagen har för landsbygdens utveckling,både företagen som sådana och den viktiga miljöskapande funktion somlantbruket utgör.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig ocksåför småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har godamöjligheter och väljer att investera i , i många fall är landsbygdensmindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvisEU-medlemskapet, en anslutning till EMU och en skattepolitik som befräm-jar tillväxt och satsningar på utbildning och infrastruktur viktiga.Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftningsom är illa anpassad till deras verksamhetsformer.Skärgården leverSkärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetet föratt skapa drägliga villkor och förutsättningar för människorsom vill bo, arbeta och verka i skärgården måste fortsätta.Politiska beslut kan undanröja hinder för en positivutveckling. Rätt beslut kan medverka till att stimulera ökadkreativitet, enskilda initiativ och lokal mobilisering.Fiske och jordbruk har varit basnäringar i kombination med annansmåföretagsamhet. Livskraftigt fiske är fortfarande en viktig förutsättningför en levande skärgård. Småföretag ger befolkningen service och arbets-tillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärker de små företagen måstestimuleras och uppmuntras. Särskilt viktigt är att medverka till en utvecklingav kvinnligt företagande och nysatsningar.Inte minst den nya informationstekniken ger möjligheter. I verksamheterdär geografiska avstånd spelar allt mindre roll, har skärgårdsområdena enunik chans att hävda sig i konkurrens med andra områden i fråga omnyetableringar och företagande.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgården är av väsentligbetydelse. Med skolpengssystemet där bidragen följer eleven finns störreförutsättningar att bevara små skolor även i skärgården. Skärgårds-befolkningen har samma rätt till social välfärd och omsorg som människor påfastlandet.Goda kommunikationer måste skapas och vidmakthållas för attskärgårdsboendet skall kunna bli en realitet. Olika samverkansmöjligheter,fantasi, god vilja och förutsättningar för okonventionella lösningar är ettmåste såväl i skärgården som i den traditionella glesbygden.Många skärgårdskommuner är oerhört beroende av turism ochsommargäster. För det lokala näringslivets överlevnad är sommarmånadernasverksamhet helt avgörande. Goda förutsättningar för privata att drivaturistanläggningar måste skapas. I samverkan kan också skärgårdensspeciella kultur tas tillvara genom konstnärer och kulturskapare. I detmoderna skärgårdslivet är inslag av hemslöjd, musik, hantverk och gamlabrukningsmetoder viktiga inslag. Inte minst hembygds- och slöjdföreningarhar en viktig funktion som kulturbärare. Mycket av skärgårdsbefolkningensspeciella problem kan också överföras på befolkningen i fjällvärden som ilika stor omfattning måste specialbehandlas p g a sina lokala problem.Vad som anförts om skärgårdens och fjällvärldens betydelse och utveck-ling bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Regional utveckling byggerpå samverkanEn viktig väg att nå lokal/regional mobilisering ärsamverkan och samordning. prövas ilandsbygdskommuner nya former för att samordna servicen iregioner. Det innebär t.ex. att statliga verk och myndighetersom post, arbetsförmedling, lokalkontor för länsstyrelse ochALMI samverkar med kommunen/landstingen, som ansvararför vård omsorg och skola, så att både personal- ochlokalkostnader kan pressas. Inte sällan handlar det om attfinna smidiga och informella lösningar för att kunnasäkerställa en god service. Det är viktigt att sådana förslaguppmuntras och prövas, och inte kvävs av traditionellttänkande.I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av denoffentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för attsäkerställa service. Till exempel bör det bli regel att statliga myndighetermåste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte attutröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar butiken att blicentral för fler serviceslag. Biblioteksverksamhet, post- och apoteksärendenär exempel på service som kan skötas via butiken. Det är i detta sammanhangviktigt att betona att butiker som tar på sig ansvaret för dessa verksamheterdriver dem på lång sikt så att inte bygden står utan service bara efterdet att den ordinarie offentliga verksamheten försvunnit.Ibland brukar det hävdas att reformer av den offentliga sektorn -innefattande decentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde- främst skulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man harfleraskolor, daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ettfelaktigt synsätt.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels föratt den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor i landsbygden, delsför att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar närtryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationer finnsen stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styraverksamheternas utformning.Etableringsfrihet för läkare är något som kan förbättra läkarförsörjningenpå landsbygden. Dessutom bör vårdavtal tecknas med landstingen så att ävensmå orter garanteras en bra läkartillgänglighet och en väl fungerandeambulansservice med både bil och helikopter i landsdelar med stora avståndtill akut sjukvård.Statliga verk ochmyndigheterDe statliga verken och myndigheterna skall medverka till attde regionalpolitiska målen förverkligas. Statliga verks ochmyndigheters sektorssnäva och kortsiktiga rationaliseringaroch besparingsiver får inte medföra onödiga nedläggningarav statliga funktioner och service. Det drabbar företag,människor, kompetensnivå, förnyelseförmåga och regionaltinflytande. Den nya tele- och datatekniken medgerkvalificerad verksamhet över hela landet. Det krävs bredaoch noggranna konsekvensanalyser i verk och myndigheter,samt samråd med respektive länsmyndigheter, innanomstruktureringar vidtas. Mera av helhetssyn ochtvärsektoriella avvägningar krävs. Verk och myndigheter hartill uppgift att så långt som möjligt bedriva en effektivservice till gagn för befolkningen i respektive län. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Försöksverksamheten medökat regionalt och lokaltsjälvbestämmande inomarbetsmarknadspolitikenRiksdagen beslutade i samband med regeringensregionalpolitiska proposition att förutom län så skulleäven , , och länfriare få använda arbetsmarknadspolitiska medel. Folkpartietanser att det är välkommet att man prövar att användaarbetsmarknadspolitiska medel friare. Det är något som vihar efterlyst . Arbetsmarknadspolitiken är ochförblir dock en statlig angelägenhet och en delegering avbesluten skall endast avse delegering till statliga organ pålokal nivå dvs den lokala arbetsförmedlingen i samverkanmed kommunen. Vi anser att alla län i skall kunnabli frilän.