mot · GM02Ub242 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub242av m.fl. (kd)Vuxenutbildning och vuxenlärarutbildningVuxenutbildningVuxenutbildningen har ökat kraftigt . Övergångentill ett kunskapssamhälle har inneburit att både de som har och inte harskolutbildning har behövt förkovra sig. Arbeten har försvunnit ochutvecklingen har fått konsekvenser i nya kunskapskrävande tjänster.För har det livslånga lärandet alltid varit ett viktigt mål.När som helst i livet ska medborgaren få möjlighet att göra en omstart ochtillägna sig de kunskaper som man av olika anledningar inte erövrat tidigare.Vi välkomnar satsningen på vuxenutbildning och kunskapslyft som innebäratt motiverade människor får nya möjligheter till kunskaper som anses varanödvändiga.Den kommunala vuxenutbildningen, inbegripet , omfattarvuxenutbildning på grundskolenivå och gymnasial nivå samt påbyggnads-utbildningar och andra kompletterande utbildningar.Kunskapslyftskommittén gjorde en prioritering av ett nationellt kunskaps-lyft. I sitt första betänkande "Strategi för kunskapslyft och livslångt lärande"står att läsa:Kommittén anser att man inom vid behov ska kunna göraföljande rangordning.1. Utbildning på grundskolenivå.2. Utbildning på gymnasienivå som syftar till att stärka individensdelaktighet i samhället och ställning på arbetsmarknaden och därigenomminska risken för utslagning.3. Övrig utbildning på gymnasiet för vidare studier och arbete.Möjligheter att lyckas med beror på samspelet mellan olikaaktörer - individerna, utbildningsplanerarna och utbildningsanordnarna.Individens motivation och lust att studera beror bl.a. på hur starkt behovet avutbildning är och tidigare erfarenheter av lärandet i skolan, vardagslivet ocharbetslivet. Individens behov ska vara utgångspunkten för den individuellautbildningsplanen. (SOU 1996:27, sid 65).Det var tydligt att den enskilda individens behov skulle tillgodoses.Dennes motivation skulle fokuseras och individuella utbildningsplanerupprättas.Många vittnar dock om att målen förverkligades på ett annat sätt i mångakommuner. Människor fick sin försörjning hotad om de inte gick påkunskapslyftet. Därtill prioriterades arbetslösa. Konsekvenserna blev attmånga upplevde som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Dettablir tydligt i kommunernas placering av ärenden som rör . Deär i vissa kommuner placerade under en utbildningsnämnd och i andra underdet organ som ansvarar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är skillnadpå utbildning där den enskilde söker och utifrån egen motivation villförkovra sig och en sysselsättningsåtgärd där människor mer eller mindretvingas till studier. Det sistnämnda är inte försvarbart utifrån respekten förvarje människas vilja och behov. Därtill hotar brist på motivation oftakvaliteten. Därför ställs det större krav på utbildningens innehåll när den iförsta hand är en ersättning för det arbete man inte kunnat få.Regeringen föreslår en utbyggnad av vuxenutbildningen. Vi anser att ensådan utbyggnad måste vara realistisk med hänsyn till behov och dekvalitetskrav som kan ställas. Vi menar att utbildning ska vara av högkvalitet med den studerandes behov i fokus. Utföraren kan vara såvälkomvux, Statens skola för vuxna, privata utförare eller folkhögskola. har i sina undersökningar funnit att kommunerna är bra upphandlareav verksamheten men att intagningsförfarandet har vissa brister. Detta skadärför ses över för att säkerställa den enskildes rättigheter.Kristdemokraterna menar att vuxenutbildningen ska byggas ut och godkvalitet eftersträvas. Det är viktigt att det klart framgår om satsningarna ärutbildning eller åtgärder som mer handlar om direkta arbetsmarknadsinsatser.Den utbyggnadstakt som regeringen föreslår finner vi vara alltför omfattandemed tanke på att vissa svagheter redan nu upptäckts i systemet. Därtill finnsen uttalad lärarbrist, särskilt vad gäller vuxenpedagogiskt utbildade lärare -inte att förakta i samband med att kvalitetsaspekten uppmärksammas.Kristdemokraterna anser att utbyggnadstakten ska vara 7500 platser per årde kommande åren . Vidare anser vi att vuxenutbild-ningen ska följas upp och utvärderas kontinuerligt utifrån uppställda mål.Särskilt viktigt är att också de vuxna med handikapp eller andra speciellaproblem kommer i åtnjutande av utbildningssatsningen.VuxenlärarutbildningRegeringen tar i statsbudgeten under utgiftsområde 16 upp problemetkring lärarutbildningen. Det uppkomna problemet är just attgymnasielärare har börjat undervisa på vuxenutbildning med särskildkoppling till :"Efterfrågan på nyutexaminerade lärare för gymnasieskolan har blivithögre i samband med att startade ...För att undvika brist på gymnasielärare krävs därför att högskolanintensifierar sin rekrytering exempelvis av redanämnesutbildade till praktisk-pedagogisk utbildning." (budgetpropositionenför 1999, 1998/99:1, utgiftsområde 16, s. 20-21)Att lärare lämnar den tjänstgöring de blivit utbildade för kan ha olikaförklaringar. En av dem kan vara att tjänstens innehåll inte motsvarar denutbildning och kompetens man har. För detta ansvarar enligt reglementenarektor. Sådana problem bör utredas och åtgärdas. Problemet uppstår närlärare söker sig till annan tjänstgöring som de inte heller har utbildning för.Vuxenutbildningen kräver lärare som har kompetens att undervisa vuxna.Universitetet tillhandahåller påbyggnadsutbildningar för lärare med utbild-ning för att undervisa ungdomar. Att i en situation av brist på lärare tillvuxenutbildningen särskilt satsa på utbildning av gymnasielärare verkarsnarast ologiskt. En utveckling av vuxenlärarutbildning för lärare som villinrikta sig på vuxnas lärande bör initieras. Självklart bör det sedan ocksåfinnas karriärvägar för lärare som önskar lämna ungdomsnivån för attundervisa vuxna, men det kan knappast vara statens mening att alla som skaundervisa vuxna först måste lära sig att undervisa ungdomar. I så fall blirutbildningskostnaderna knappast försvarbara.Kristdemokraterna anser att en vuxenlärarutbildning med dithörandevuxenlärarexamen bör tillskapas. Samhällets behov av vuxenlärare kommerknappast att avta i takt med att det livslånga lärandet blir en allt viktigaredelav kunskapssamhället.Vuxenutbildningsområdet har varit mycket omfattande. Detrymmer folkbildning med folkhögskolor och studieförbund, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, personalutbildning och egent-ligen också högskoleutbildningar. I takt med att vi med stormsteg går in i ettkunskaps- och kommunikationssamhälle ökar behovet av och möjligheternatill studier även efter grund- och gymnasieskola. Det livslånga lärandet ärnumera ingen tom fras utan något högst påtagligt och nödvändigt. Vi menardärför att det behövs en särskild vuxenlärarutbildning som fångar upp detpersonalbehov som finns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en något långsammare utbyggnad av vuxenutbildningen för attsäkerställa kvaliteten på undervisningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vuxenutbildningen och det livslånga lärandet,3. att hos regeringen begär förslag om att envuxenlärarutbildning tillskapas.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()