mot · GM02T808 · 1998-10-28 00:00:00 — Regeringenbör utvärdera lagen om offentlig upphandling i syfte att småföretag lättareska kunna medverka i upphandlingsförfaranden. Ytterligare insatser för attsprida information kring offentlig upphandling bör göras i samband med ensådan utredning. Detta bör ges regeringen till känna.KonsumentfrågorKonsumenter åtnjuter ett starkt skydd i ,liksom i många europeiska länder. Svenska konsumenterskyddas av bl.a. konsumentlagen, konsumenttjänstlagen ochhemförsäljningslagen. EU har gemensamt antagit direktiv föratt skydda konsumenter vid gränsöverskridande handel(direktiv /7/EG), innebärande bl.a. att man fastslårkonsumenters rätt att reklamera varor, skydd motpåträngande marknadsföring och rätt till fullständiginformation om varan.Möjligheten att handla på distans gynnar i längden konsumenterna, då dekan finna de bästa priserna på de varor eller tjänster de efterfrågar. I taktmedatt handeln ökar, ökar emellertid också behovet av att finna gemensammaregler. Inom EU uppmärksammas problemet, och det är angelägetatt även handel på global nivå diskuteras i detta sammanhang. Ettvaktslående av konsumenternas rättigheter innebär också de bästamöjligheterna för att en global handel skall utvecklas. hartidigare krävt en utredning och välkomnar att regeringen nu avser tillsätta enutredning för att belysa vilka problem konsumenten kan ställas inför isamband med elektronisk handel.Integritet/personuppgifterEn förutsättning för en alltmer ökad användning avinformationsteknikens verktyg är att människor inte kännersig utlämnade åt tekniken. Allt kraftfullare teknik har bl.a.gjort hantering av personuppgifter möjlig på ett helt annatsätt än för endast . Många känner storosäkerhet kring hur skyddad den personliga integriteten är.Den personuppgiftslag som trädde i kraft visade sig dock redanföre ikraftträdandet vara ett steg i fel riktning. Genom lagen försvåras allvardaglig användning av personuppgifter då lagen bygger på enhanteringsprincip, d.v.s. den talar om vad som är tillåtet, i stället för atttalaom vad som ska vara förbjudet, en s.k. missbruksprincip. Lagens strängaregler vad gäller personuppgifter som kan nås från tredje land innebär attt.ex. hemsidor som diskuterar regeringens ministrar eller s.k. chattar blirförbjudna.Datainspektionen har gett olika besked kring hur lagen kommer atttillämpas, från att man kommer att tolka lagen som en missbrukslag till attvar och en själv får bedöma risken att bli dömd till skadestånd. Flerakommersiella operatörer har uttryckt stor oro för lagens konsekvenser ochefterlyst klara tillämpningsföreskrifter från regeringen.Det är uppenbart att en lag som gör i det närmaste alla datoranvändare tillbrottslingar i formell mening är otillfredsställande. Eftersom lagens bokstavär omöjlig att uppnå i dagligt bruk är risken stor att användarna ocksåkommer att bortse från de relevanta avsnitten i lagen. Lagar som inte går atttillämpa innebär också att rättsmedvetandet skadas och därmed tilltron tilllagarna och rättssystemet som helhet.Lagen, som antogs , bygger på ett EU-direktiv. Signaler tyderemellertid på att valt den strängaste implementeringen avdataskyddsdirektivet. Personuppgiftslagen, som den nu lyder, lider av sådanaallvarliga brister att den måste ses över i väntan på ett nyttlagstiftningsförslag.Centerpartiet menar att en lag som handlar mer om människors rätt tillintegritet än om hanteringen av personuppgifter är att föredra. En lag somska ersätta personuppgiftslagen bör vara en generellt tillämplig integritetslag,som reglerar människors rätt till integritet, såväl i den offentliga som i denprivata sfären. En integritetslag bör bygga på en missbruksmodell.Regeringen bör återkomma med ett förslag till ny integritetslag som skaersätta personuppgiftslagen.Det är också angeläget att med kraft driver frågan om ett nyttintegritetsdirektiv som kan ersätta det nuvarande persondataskyddsdirektivetinom ramen för det europeiska samarbetet. Detta bör ges regeringentillkänna.ArbetsrättAvstånd minskar i betydelse när ny teknik gör att gränsersuddas ut. Företagen koncentrerar sig allt mer påkärnverksamheter och olika tjänster läggs ut på andraföretag. Med IT kan företag ha sitt huvudkontor på ett ställeoch produktionen på ett annat. Antalet virtuella företag ökar.Kunskap och kapital känner inga gränser.Virtuella företag och distansarbete sätter arbetstids- och arbetsmiljö-lagstiftningen ur spel. Förändringar måste genomföras som ger långsiktigtklara spelregler som tillgodoser företagens krav på flexibilitet och denenskildes rätt till trygghet.Centerpartiet har i en annan motion begärt en översyn av hur arbets-rättslagstiftningen kan anpassas bl.a. till det arbetsliv som håller på att växafram som en följd av den tekniska utvecklingen.KunskapsförsörjningEn avgörande förutsättning för att en satsning på ökadanvändning av informationsteknik ska vara till nytta är attmänniskor har kunskap om hur och till vad tekniken kananvändas. Det finns en uppenbar risk attinformationssamhället skapar fler klyftor än det byggerbroar. Många medelålders och äldre människor känner storosäkerhet inför tekniken. Datoranvändningen varierar starktmellan människor med olika socioekonomisk bakgrund ochdatoranvändningen bland barn varierar starkt mellan könen.Det behövs ett nationellt kunskapslyft om IT för att motverka en sådanutveckling och för att förverkliga informationsteknikens potential tillutveckling av alla samhällsområden. Alla utbildningsområdets aktörer måsteengageras i en sådan satsning.En bred utbildningssatsning för ett kunskapslyft om IT kräver engagemangfrån olika organisationer. Ideella krafter måste stimuleras. För att åstad-komma ett nationellt kunskapslyft bör därför en del av folkbildningspengarnatill studieförbunden öronmärkas till informationstekniksatsningen. Ävenpensionärs-, invandrar- och handikapporganisationer måste ges möjligheteratt delta. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur dennautbildningssatsning kan genomföras och hur den skulle kunna finansieras.Detta bör ges regeringen till känna.IT i skolanSkolan är den naturliga basen för att ge alla medborgarekunskapen att utnyttja informationstekniken redan iungdomsåren. accepterar inte detmotsatsförhållande som ibland görs mellan datorsatsningaroch satsningar på undervisningen. Såväl ökad lärartäthet somsatsningar på bredbandsförbindelser och hög datortäthet ärnödvändiga komponenter i en skola som ska rusta elevernaför . Satsningar på skolan, i synnerhet i glesbygd,bör vara en prioriterad del i utbyggnaden av infrastrukturen.Centerpartiet noterar att regeringen nu menar att allastudenter ska få en egen e-postadress, ett krav somCenterpartiet drivit i flera år.Skolan har en viktig uppgift i att utjämna skillnader mellan pojkars ochflickors användning av datorer. Undersökningar visar på stora skillnader ipojkars och flickors olika IT-användning. På frågan "vilken fritids-sysselsättning betyder mest för dig?" svarar av flickorna "att sysslamed datorer" medan andelen pojkar var . Det finns vidare tydligatecken på att datorer i skolan används i mycket större utsträckning av pojkarän av flickor. Positiva försök har gjorts med bl.a. särskilda datorer förflickorna i några skolor. Det är angeläget att varje skola aktivt försökeruppmuntra flickors datoranvändning.LärarutbildningLärarnas roll skola lär snarare öka än minska.Behovet av mänsklig kontakt och personlig handledning blirallt viktigare i ett samhälle som kännetecknas av ett snabbtoch oöverskådligt informationsflöde. Lärarrollen utvecklasständigt och är oändligt mycket mer än att förmedlakunskaper som står att läsa i böcker.Lärarrollen i framtidens skola förutsätter att läraren är förtrogen medinformationsteknikens verktyg och har vana att hantera det informations-utbud som blir tillgängligt. Varje lärare måste ha kunskap om ochförtrogenhet med datorer och tillämpningar. Datorn måste därför integrerassom verktyg i lärarutbildningen. Vi avstår från att nu framställa yrkandenkring detta i avvaktan på förslag, men kommeratt noga följa utvecklingen. Kunskapen kring hur datorer påverkarundervisning och arbetssätt i skola behöver öka genom särskilda satsningarpå forskning kring datorn som verktyg i skolan. Detta bör ges regeringen tillkänna.DistansutbildningDen tekniska utvecklingen kanske symboliseras bäst genomden utveckling som pågår inom distansutbildningen. I dagkan kurser erbjudas interaktivt över Internet, inklusiverörliga bilder och möjlighet att göra simuleringar i realtid påhögskolans datorer. Svenska skolor i utlandet får stöd genomdatabaser och handledare i Sverige.Centerpartiet har i motionen Det kvalitativa språnget fört fram förslag omatt inrätta en särskild distanshögskola genom att vidareutveckla dendistansutbildningsmyndighet i som redan är beslutad. Dennaskulle kunna tjäna som en resurs för att i positiv konkurrens med landetsövriga högskolor utveckla nya metoder och pedagogik för distansutbildning.I motionen redogörs också för behovet av ett förändrat resurs-tilldelningssystem för distansutbildning. Detta bör förenas med ett särskiltstöd till utveckling av läromedel för distansutbildning, vilket ofta innebärstora ekonomiska ansträngningar för arrangören. Detta bör ges regeringentill känna.Lokala lärcentraEn snabb utbyggnad av kommunikationerna till varje skola,förenad med satsningar på teknisk utrustning i skolan, börinnebära att skolans utrustning och lokaler utnyttjas bättre änvad som ofta är fallet . ser varje skola somett möjligt lärcentrum för det omgivande samhället, därenskilda, kommunala institutioner, organisationer ochföretag gemensamt kan utnyttjakommunikationsmöjligheterna för att ta del av utbildning pådistans.Utvecklingen mot lokala lärcentra har inletts på flera håll i landet.Regeringen bör ta initiativ för att stödja denna utveckling på fler orter. Dettabör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggnad av ett finmaskigt fibernät,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av telelagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om virtuella företag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om digitala signaturer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kryptering,6. att begär att regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att följaoch stödja företagens utveckling av elektronisk handel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsekvenser av elektronisk handel,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig upphandling,19. att hos regeringen begär förslag till en ny integritetslag somska ersätta personuppgiftslagen, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett integritetsdirektiv, 211. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utbildningssatsning för ett kunskapslyft om IT, 312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning kring datorn som verktyg i skolan, 313. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till utveckling av läromedel för distansutbildning, 314. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till en utveckling av lokala lärcentrum. 3Stockholm den 25 oktober 1998Sven ()()()()()1 Yrkande 8 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till KU.3 Yrkandena 11-14 hänvisade till UbU.