mot · GM02Ju910 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju910av m.fl. (kd)Rättsväsendet1 Inledning1.1 En effektiv kriminalpolitikEn fungerande rättsstat är oumbärlig för ett gott samhälle. I ett gottsamhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna frångeneration till generation. Utan dessa kommer relationerna mellanmänniskor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måsteutgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hosvarje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessavärden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad med trygghet ochrespekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthållasamhällets grundvärden.Regeringen skriver i sin budgetproposition: "En effektiv kriminalpolitikkan bara drivas inom ramen för en allmän välfärdspolitik som leder till socialtrygghet, en rättvis fördelning och solidaritet människor emellan." Krist-demokraternas syn på en effektiv kriminalpolitik är en annan. Vi vill se tillhelheten och till människovärdet. Vi menar att varje bärande system i etträttssamhälle bygger på en process av införlivande av värden, värderingaroch normer. Instrumenten för en fungerande rättsstat måste tilldelas tillräck-liga resurser och tillfredsställande kompetens. Rättstryggheten och rätts-säkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende som präglas avett medborgarperspektiv. Den enskilde ska kunna lita på lagstiftningen ochpå myndigheterna.1.2 Prioriterade områdenUnder anmäldes 1 196 000 brott. Våldsbrotten som till 80 procentutgörs av misshandelsbrott har ökat kraftigt. Stöldbrottsanmälningarna,som utgör av alla brottsanmälningar, ökade år1997. Biltillgrepp och stöld utgör av de anmälda stöldbrotten,antalet anmälda skadegörelsebrott har nästan fördubblats sedan år 1980.Skadegörelse på motorfordon och klotter står tillsammans för nästanhälften av all skadegörelse. Kostnaderna för enbart klotter uppgår till enhalv miljard kronor vilket motsvarar lönen för 1 600 lärare. Endast 25 %av alla brott upp.Vi menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måstebekämpas. Samhällsmedborgarna ska försäkras att bostadsinbrott, överfall,våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse snabbt åtgärdas. Även dengrova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, denmc-relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld motkvinnor och barn ska kraftfullt bekämpas. Nödvändiga åtgärder ska vidtas föratt bekämpa barnpornografi och narkotikabrott.Den ökade brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och lång-siktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksam-het, samarbete mellan polis, socialtjänst och då det gäller unga människorskola och föräldrar samt väl fungerande ungdomsrotlar. Långsiktigt handlardet om förebyggande arbete: om internalisering, införlivandet av värden,värderingar och normer. Vuxnas insatser betyder mycket för att få barn ochunga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som haransvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna ifamiljen och i skolan som ska ge ungdomarna den sociala tryggheten inte,som i många förorter till storstäderna, gängmedlemmar. Vi måste ocksåkunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungasliv. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i dettapreventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en radpositiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familje-stabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället.2 Polis- och åklagarväsendet2.1 Polisens arbete2.1.1 PersonalsituationenPolisens uppgifter ska vara att förebygga brott, upprätthålla ordningensamt utreda och beivra brott.Den hårda bantning av polis och civilanställda samt ett otal avslutade ochpågående omorganiseringar har inte lett till ökad effektivitet och kvalitets-förbättring utan snarare till kaos och minskad rättssäkerhet. Under 1997minskade antalet anställda inom polisen med 1 112 personer. Jämfört medutgången av 1996 hade antalet civilanställda minskat med 1 172 medanantalet poliser ökat med 60 personer. Vi menar att det här inte får fortsätta.De civilanställda har haft stor betydelse för rättsväsendets sätt att fungera.Kristdemokraterna menar att civilanställd personal måste finnas i tillräckligomfattning. Polisens speciella kompetens ska tas tillvara ute på fältet. Vi villdärför att ytterligare 500 civilanställda och 200 poliser anställs under 1999-2001.2.1.2 Närpolisverksamhet och vardagsbrottslighetVi vill höja statusen på och utveckla närpoliskontoren och derasverksamhet för att lyckas med bekämpningen av vardagsbrottsligheten.Bland annat ska närpoliskontoren hållas öppna i betydligt störreutsträckning . Närpolisverksamheten har undersommarmånaderna legat nere på många håll i landet, ett exempel ärVästra där man känt av betydande nedskärningar. Detta ärmycket olyckligt eftersom det är just somnärpolisens problemorienterade arbetssätt kan vara särskilt framgångsriktför att stävja ungdomsbrottsligheten.Snabba och direkta åtgärder ska förbättra den allmänna miljön och därmedminska brottsligheten som helhet. Vardagsbrottsligheten måste tas på störstaallvar och vara ett led i att stoppa även de tyngre brotten. Det är samhälls-medborgarna som sätter gränser för vad som är acceptabelt handlande, inteprioriteringar gjorda från centralt håll. Bekämpning av oordning, rädsla ochbrott är huvuduppgiften för den lokalt förankrade polisen. Regeringen skriveri sin budgetproposition att vardagsbrottsligheten hör till de verksamheter därbehovet av fortsatt uppmärksamhet är störst och att hinder för ett effektivtnärpolisarbete kan finnas inbyggda i polisorganisationen.Kristdemokraterna menar att polisens ansvarsområde bör belysas i ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Vad ska polisen syssla med? Undervisning iskolor, borttappade hundar och katter, bevakning av idrottsevenemang etc.?Verksamhet reglerad i centrala föreskrifter bör granskas av Rikspolis-styrelsen.Vi vill effektivisera organisationen samt tillvarata den civilanställda perso-nalen så att intentionerna med närpolisverksamheten kan förverkligas.Regeringen bör för att komma till rätta med dagens problem tillsätta enutredning som gör en total översyn av vilken verksamhet polisen enligt lagska vara skyldig att utföra.2.1.3 Polisens arbetstiderKristdemokraterna menar att polisen ska finnas ute på fältet på tider dåbehoven är som störst. Fler poliser i tjänst och skulleleda till minskad våldsbrottslighet. Därför är det helt naturligt att polisensarbetstider blir belysta och att oregelbunden arbetstid regleras avarbetstidslagstiftningen. På helgkvällar och helgnätter når antaletpolisingripanden en toppnivå. är det då som det är minst antalpoliser i tjänst. Vid schemaläggning måste hänsyn tas till regelbundenhetoch anpassning till tider då erfarenhet och statistik visar att flest brottbegås. Vi menar att kontinuitet och anpassning kan skapas genom enöversyn av polisens arbetstidsavtal och schemaläggning.2.1.4 Dagens situationI regeringens budgetproposition lovordas det rationaliseringsarbete somskett inom polisen och man hänvisar till RiksrevisionsverketsHinderrapport där det framgår att det fortfarande finns en betydanderationaliseringspotential. Detta vänder vi oss emot när vi kankonstatera att enbart en bråkdel av alla brott som sker utreds och att allstatistik pekar på ytterligare en uppgång av våldsbrott under det . Det är anmärkningsvärt att den verklighetsbeskrivningsom regeringen ger i sin budgetproposition stämmer så illa med denverklighet som återspeglas i vardagen. Regeringen beskriverutvecklingen inom rättsväsendet i positiva ordalag. Man exemplifierarbland annat med att antalet inkomna mål till tingsrätterna minskat och attantalet avslutade mål ökat. Inte med ett ord beskrivs att en anledning tilldetta är att polisen inte hinner utreda brotten. Vi menar att dennautveckling kan brytas endast om personalsituationen inom polisenförbättras och arbetsuppgifterna ses över. Vi föreslår att polisen tilldelasytterligare utöver regeringens förslag. Av dettaanslag ska avsättas till att utvecklanärpolisverksamheten med inriktning på att effektivera bekämpningen avvardagsbrottsligheten,2.2 NarkotikabrottAv det totala antalet anmälda brott uppgår narkotikabrotten till cirka 1,8procent. Polisens kostnader för insatser mot denna brottslighet uppgicktill , vilket motsvarar av polisenstotala kostnader. Antalet inkomna ärenden ökade med fyra procentjämfört med 1996.Vägverket menar att droger tillhör de svåraste problemen i trafiken.Dagens lagstiftning innebär att den som kör bil narkotikapåverkad enbartstraffas för eget bruk. Den som har alkohol i kroppen straffas för rattfylleri.Kristdemokraterna vill, i enlighet med , införa ettabsolut förbud mot att framföra motorfordon med narkotiska preparat ikroppen, en så kallad nollgräns.2.3 BrottsofferSedan juli 1994 har polisen ökad skyldighet att hålla målsägandeinformerade om vad som händer i deras ärende. Detta sker fortfarandemycket bristfälligt. Mycket tyder på att brottsoffrens situation inte ärnågon prioriterad fråga ute på polisstationerna. harambitionen att höja statusen för brottsoffren men det behövs merkunskap och utbildning kring deras situation.Människor som drabbats av brott har rätt att erhålla all den kvalitativa ochkvantitativa hjälp de behöver för att kunna återgå till ett normalt liv. Mötetmed polis efter det att man blivit utsatt för brott utgör en viktig och kritiskpunkt för brottsoffren. Det är viktigt att det finns en bred insikt om attbrottsoffer drabbas av psykiska och ibland även av fysiskareaktioner som allvarligt kan påverka livskvalitet och beteende. Ett kriminelltövergrepp drabbar inte heller enbart de direkt berörda. Barn och övrigaanförvanter, arbetskamrater och vänner kan också påverkas.Sättet att möta och stödja människor som utsatts för brott måste utvecklas.Utbildning och fortbildning ska genomföras för de grupper som i sitt dagligaarbete kommer i kontakt med brottsoffer. Dessa måste erhålla relevantkunskap om brottsoffers situation och behov. Vi menar att brottsoffer-kunskap ska vara en naturlig del i polisens utbildning och fortbildning.I domstolarna bör man tillse att lokalerna är så utformade att de möjliggörför de brottsdrabbade att under förhandlingsuppehåll få vistas i rum som äravskilda från den misstänkte och dennes släktingar och vänner. Detta böräven omfatta de vittnen som har kallats för att styrka målsägandensberättelse. Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådant förfarande.Förhandlingarna bör dessutom föras under sådana former som inte kan anseskränkande för brottsoffret.Det finns ett värde i att brottsofferjourernas fältverksamhet sker i ideellform, men medel bör avsättas så att ett kontaktnät kan byggas upp över helalandet för att öka tillgängligheten för brottsoffren. Vi anser även attbeloppsnivån på de medel som den dömde avsätter till Brottsofferfondenmåste höjas och att medel från Brottsofferfonden ska användas för att skapadet nätverk över hela landet som kan leda till ökat stöd för brottsoffren.2.4 ÅklagarväsendetKristdemokraterna menar att det ska finnas särskilda ungdomsrotlar somarbetar förebyggande samt skyndsamt utreder brott där ungdomar ärinblandade. När barn och ungdomar är brottsoffer ska det på polis- ochåklagarmyndigheterna finnas särskilt utbildad personal som tar hand omdessa. Fortbildning bör ske för personal i detta avseende.Både polis och åklagare ska få möjligheter till utökad kompetens. Karriär-möjligheten för åklagare bör ses över för att öka yrkets attraktivitet. Kvalifi-cerade advokater ska kunna biträda åklagare i komplicerade ekobrottsmål.Ett förbättrat polisväsende förväntas leda till att åklagarna kommer att få alltfler ärenden. För att kunna möta denna utveckling och agera snabbt måsteåklagarväsendet tilldelas ytterligare resurser.Vi vill avsätta ytterligare till åklagarväsendet för attberedskap ska finnas för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliserkommer i tjänst.2.5 EkobrottsmyndighetKristdemokraterna har yrkat på att en särskildekobrottsmyndighet ska inrättas för att hantera den avanceradeekobrottsligheten. inrättades en myndighet inomåklagarväsendet med särskilda uppgifter att samordna och utvecklabekämpningen av ekonomisk brottslighet. Vi anser att all allvarligekonomisk brottslighet, innefattande också grova miljöbrott, kräveroperativa insatser av sådan kvalificerad art att en enhetligmyndighetsstruktur och ledning är nödvändig. Organisationen bör varaflexibel och utgå från de behov som föreligger.Citesbrott, det vill säga brott som rör handel med växter och djur, är idagmycket svåra att upptäcka. Detta i kombination med en snårig ochofullständig svensk lagstiftning samt bristande resurser för att utreda dessabrott gör att är ett populärt land att illegalt föra in utrotningshotadedjur och växter i.Kristdemokraterna har tidigare motionerat om vikten av att miljöbrott sessom en del av den ekonomiska brottsligheten. Miljöbrottens karaktär ärdensamma som traditionell ekobrottslighet på det sättet att brottet begås inäringsverksamhet och utgör ett utpräglat vinningsbrott. Bekämpandet avmiljöbrott kräver utpräglad kompetens och en avancerad organisations-struktur. Det vore naturligt för den nya ekobrottsmyndigheten att ocksåhandlägga ärenden som rör miljöbrott och citesbrott.3 DomstolsväsendetI vårt demokratiska samhälle är domstolarnas rättsskipande verksamhetmycket viktig. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål ochavgöranden på ett rättssäkert och effektivt sätt, beakta allas likhet införlagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Dom ska levereras inomrimlig tid.Verksamheten i den första instansen ska bedrivas med god lokalförankring. Närheten till domstolen samt en god lokal insyn utgör här ettovärderligt inslag i rättssamhället. Det är därför angeläget att särskilt brådskande mål ochavgöranden ska kunna handläggas snabbt utan att det löpande arbetet blirlidande. En domstol bör för att kunna fungera väl bestå av 3-5 ordinariedomare. Kompetensen inom domstolarna ska tillgodose de krav som kanställas för en rättssäker dom. Lagfarna domare samt nämndemän ska därförfå möjlighet till fortbildning för att få kunskaper om nya lagar och för-hållanden i samhället. Antalet nämndemän ska inte reduceras. Nämnde-männens och jurymännens arvoden måste ses över. finns ett arvodestak.Detta saknas för förtroendevalda i primär- och landstingskommun. EnligtKristdemokraterna bör uppdragen behandlas likvärdigt.Arbetsläget i hovrätterna samt läns- och kammarrätterna är besvärligt.Målen i hovrätterna har i genomsnitt blivit mer omfattande vilket lett till enökad ärendebalans. En stor del av målen får vänta på hovrättens avgörandetrots att skriftväxlingen och övriga beredningsåtgärder är avslutade.Situationen är densamma i läns- och kammarrätterna. 1997 fanns det 7länsrätter som hade en genomströmningstid för skattemål som översteg 24månader och 3 länsrätter som hade en genomströmningstid som översteg 40månader. har därför satt in särskilda åtgärder för att hjälpade länsrätter som har störst antal äldre skatte- och socialförsäkringsmål. Trotsden oroväckande situationen och utvecklingen anser regeringen attdomstolsväsendet inte kommer att vara i behov av något resurstillskott.Medel ska istället tas från tingsrättsorganisationen och omfördelas till övrigadomstolar. behov av resursförstärkningar ska tillgodosesgenom anslagssparade. menar att läget är allvarligt. Föratt något komma till rätta med domstolarnas besvärliga situation bör därföranslagsområdet tilldelas utöver regeringens nivå. Dessapengar ska särskilt gå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna däromloppstiderna är alldeles för långa.För att lösa problemen med de allra svåraste ekomålen och de mestavancerade näringsrättsliga målen föreslår att regionaliseras till sex handelsrätter placerade i de städer som nuhar hovrätter, d v s , , , , ochUmeå. Handelsrätterna ska ha den särskilda sammansättning som har , d v s den ska bestå av såväl domare som ekonomiskaexperter. Handelsrätternas domar får överklagas till Högsta domstolen.Möjligheten att inrätta handelsrätter bör utredas.4 Kriminalvården4.1 På kriminalvårdsanstalternaUnder har medelbeläggningen såväl i anstalter somvid häktena ökat jämfört med . har nioanstalter lagts ned. Sammanlagt har antalet anstaltsplatser minskat med447 och häktesplatserna med 13. Antalet fängelsedömda som avtjänat sittstraff med intensivövervakning har ökat från i medeltal 1996 till imedeltal 1997. avtjänade imedeltal 392 personer per dag sitt fängelsestraff medintensivövervakning.Vi måste ha fängelsestraff som en reaktion mot grov brottslighet och föratt skydda allmänheten för grova förbrytare. Men vad händer med enmänniska som placeras på anstalt? Är fängelserna en "plantskola" för brottdär unga lärs upp av de äldre? Kan säkerheten på våra anstalter garanterasefter de dödsfall och upplopp som förekommit? Kan intagna med psykiskastörningar garanteras en adekvat vård? Mycket talar för att alternativen tilldagens fängelsestraff bör utvecklas ytterligare.Kristdemokraterna menar att kriminalvården ska inge förtroende hosallmänheten genom att i sin verksamhet eftersträva en balans mellan sam-hällsskydd och respekt för den intagnes personliga värdighet. Det vill sägaanstalterna ska vara så utformade att de dels tillgodoser de aktuella säker-hetskraven, dels erbjuder de intagna en miljö där rehabilitering och habilite-ring utgår från den intagnes rätt till personlig värdighet. Målsättningen skavara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Enfortsatt utveckling av innehållet i programverksamheten vid häkten, anstalteroch inom frivården är ytterst viktig. Hög kvalitet på brotts- och missbruks-relaterad programverksamhet och rehabiliterande insatser i kombination meddrogfria anstalter ska prioriteras. En satsning på kriminalvården är också ettsätt att minska brottsligheten i framtiden.4.1.1 MissbruksproblemAv de personer som avtjänar straff på kriminalvårdsanstalter utgör, ioktober 1997, personer med narkotikaproblem. En stor del avden brottslighet som de har gjort sig skyldiga till har ett samband medderas missbruk. Av antalet anmälda brott ökade antalet vålds-och narkotikabrott. Våldsbrott begås ofta under påverkan av alkohol ochnarkotika. Narkotikamissbruket har drivit fram ett ökat antalegendomsbrott. Gatuvåld och prostitution har starka samband med olikaformer av missbruk. Mot denna bakgrund är det synnerligen angeläget attkraftfulla åtgärder sätts in mot drogmissbruk samt attkriminalvårdsanstalterna hålls drogfria.Den intagne ska erbjudas möjlighet till yrkesorientering, utbildning ocharbetsträning samt behandling mot alkohol- och narkotikamissbruk. Behand-lingsprogram i syfte att bryta ett brottsligt beteende ska finnas. Detta gällerframför allt för de som är dömda för sexualbrott och våldsbrott.Under 1997 rapporterade av anstalterna att det förekom drog-missbruk bland de intagna. rapporterade att det sällan eller aldrigförekom missbruk på deras anstalter. menar attökningen inte beror på förändring av missbruket utan snarare på attdefinitionen av narkotikamissbrukare har ändrats och att många korttids-dömda, som inte har narkotikaproblem, avtjänar sitt straff genom intensiv-övervakning.Kristdemokraterna anser att narkotikabekämpningen är en fortsatt viktigdel av arbetet på anstalterna och att drogtester ska användas på lämpligt sätt.Kriminalvårdens anstalter ska vara drogfria och detta mål ska följas upp medkontinuerliga kontroller. Arbetet med att utveckla innehållet i verksamhetenvid häkten, anstalter och inom frivården ska därför prioriteras. Kvalitets-säkring av brotts- och missbruksrelaterad programverksamhet är nödvändigför att öka motivation och rehabilitering av missbruk hos brottslingarna.4.1.2 Barn och föräldrar på anstaltDet är viktigt att förbättra förhållandena för de barn vars föräldrar vistaspå anstalt. Kontakten har stor betydelse för relationen efter frigivning.Mer än hälften av de som sitter på anstalter runt om i landet är föräldrar.Deras barn har precis som alla andra barn behov av sina föräldrar. Idaguppfylls inte de grundläggande rättigheterna enligt barnkonventionensintentioner. Anstalterna måste bättre anpassas efter barns och föräldrarsbehov av umgänge. Det ska finnas barnpsykologer tillgängliga påanstalter där barn vistas. Dessutom ska barn och föräldrar ges stöd ochhjälp efter frigivandet så att en god livssituation kan skapas.Kristdemokraterna anser att ska avsättas för attanpassa kriminalvården så att barn inte ofrivilligt fråntas rätten att hållaen kontinuerlig kontakt och upprätthålla gemenskap med sina föräldrardå dessa vistas på anstalt.4.2 har på regeringens uppdrag gjort enkartläggning av frigivningssituationen som presenterades i augusti 1998.Enligt denna står knappt hälften av de frigivna utan lägenhet och ärarbetslösa. De saknar skyddsnät.Vid frigivning har frivilligorganisationerna en viktig uppgift då det gälleratt ge hjälp och stöd till ett fungerande liv. Därför bör dessa ges störremöjlighet till närvaro på anstalterna. Frigivning måste förberedas såatt den intagne har möjlighet att få ett fungerande socialt kontaktnät. För attundvika återfall är det angeläget att den frigivne får hjälp att skaffa bostad,arbete och en meningsfull fritidssysselsättning. Frivilligorganisationernautgör en kontakt med samhället utanför anstalten. Dessutom får omvärldenen förbättrad möjlighet till inblick i fängelsets verksamhet. Kartläggningenbekräftar att de intagnas frigivningssituation är mycket svår.Idag finns en organisation som hjälper dem som står ensamma efterfrigivningen, (Kriminellas revansch i samhället). Föreningen arbetaruppsökande i fängelser och erbjuder dem som vill bryta med sitt gamla livoch bli medlemmar i hämtning direkt vid frigivningen.Den nämnda kartläggningen från BRÅ visar att de intagna på anstalt harallvarligare sociala problem än de som dömts till frivårdspåföljd. BRÅ pekarpå en rad faktorer som utgör hinder för bästa möjliga förberedelse införfrigivning. BRÅ anser att det är viktigt att de myndigheter med verksamhetsom berör fängelsedömda bör inta en gemensam grundsyn påfrigivningsförberedelsernas syfte och brottsförebyggande verkan. Det måsteske ett förtydligande av ansvarsfördelningen och kriminalvårdens roll iförhållande till andra - och lokala - myndigheter. Vidare pekar BRÅ på attmyndigheternas insatser måste vara kontinuerliga om återfall i brott skamotverkas effektivt. Det krävs utökat myndighetssamarbete och nyasamarbetsformer samt att myndigheterna måste fördjupa samarbetet medolika frivilligorganisationer i samband med frigivningen. Stor betydelse harkontakterna med det privata nätverket, familj och arbetsgivare underfängelsevistelsen. Här menar BRÅ att förbättringar måste ske.Regeringens synpunkter på BRÅ:s rapport är anmärkningsvärda. Mansäger att rapporten får betraktas som en förstudie och att regeringen kommeratt överväga ytterligare uppdrag till BRÅ och berörda myndigheter i syfte attförbättra de intagnas situation.Kristdemokraterna anser i likhet med BRÅ att det är angeläget att skapaförutsättningar för de som vistas på anstalt att skapa kontakter medfrivilligorganisationer för att förbereda sin frigivning. Vi avsätter därför 20miljoner kronor till samordning enligt BRÅ:s beskrivning, lokalt före-byggande arbete samt stöd till frivilligorganisationer.5 Det brottsförebyggande arbetetDet är viktigt att ha ett helhetsperspektiv vad gäller rättsväsende ochkriminalpolitik. Det brottsförebyggande arbetet är av central betydelse.Synen på familjens roll i samhället är avgörande. Detta innebär attsamhällets resurser ska sättas in så tidigt att ingen hinner komma in i denbrottsliga karriären överhuvudtaget.