mot · GL02Fi18 · 1998-04-29 00:00:00 — När ekonomin så tillåter är det motiverat att öka biståndet. måste sådana insatser vägas mot angelägna åtgärder på andra områden, inte minst skatteområdet. Regeringen föreslår att 800 miljoner ska anslås för bistånd till Öst- och . Det är viktigt att en stor del av dessa pengar kan gå till förbättringar på miljöområdet. Varje insats där ger flerfaldigt större effekt än här hemma. Vårt förslag till utgiftsramar för utgiftsområdet överensstämmer med regeringens. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Inom detta utgiftsområde föreslår regeringen en treårig satsning på integration med 128 miljoner och . föreslår man att 578 miljoner tillförs. ser med stort allvar på den ökade segregationen i framför allt storstadsområden. Koncentration av invandrare och socialt utslagna till vissa stadsdelar medför problem. Arbetslösheten är mycket hög bland de invandrade svenskarna. Det är därför angeläget att insatser görs för att vända utvecklingen. Det är bra att regeringen äntligen på detta sätt tar ett första steg för att ge bättre möjligheter för invandrare att integreras i det svenska samhället. En viktig del i integrationspolitiken bör vara att informera invandrare om alternativa bosättningsorter. Svenskundervisningen har naturligtvis en betydelsefull roll. Vi föreslår samma utgiftsramar som regeringen. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Servicecheckar bör införas så att pensionärer kan anlita hemhjälp för hushållstjänster genom en subvention från staten. För detta ändamål avsätter vi 700 miljoner . Tandvårdsförsäkringen förstärks med 500 miljoner enligt regeringens förslag, vilket biträder. Vidare avsätts resurser för äldreomsorgen. Vi tillstyrker de ökade resurserna, men anvisar i vår motion, med anledning av regeringens äldreproposition, hur vi vill förbättra användningen av dessa medel i förhållande till regeringen. Redan i samband med den bostadspolitiska propositionen yrkade vi avslag på regeringens förslag till investeringsbidrag för byggande av äldrebostäder. Det är i själva verket ett byggstöd, som gynnar kommuner som står i begrepp att bygga den här typen av bostäder. Kommunerna bör i stället ha likvärdiga villkor och de måste tillåtas att själva välja mellan sådant byggande och exempelvis personella behov inom vården och omsorgen. När det gäller Apoteksbolaget finns stora rationaliseringsvinster att göra genom en konkurrensutsättning och en successiv utförsäljning av enskilda apotek. Detta föreslås av utredning SOU 1998:20 Läkemedel i vård och handel. Vi räknar med att detta sparar ca 130 miljoner 1999 2000 och 2001 spara 450 respektive 500 miljoner. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har tidigare krävt att medel skall tillföras och de allmänna försäkringskassorna, som har varit utsatta för en stor arbetsbelastning. Utgiftsramen har även utökats med hänsyn till höjningen av det reducerade basbeloppet. Dessutom ger regeringen i uppdrag att i samverkan med arbetsförmedling och , eller annan aktör hjälpa tre fjärdedels förtidspensionärer till varaktig sysselsättningslösning. Detta bedömer regeringen inte skall behöva föranleda någon ramhöjning. delar regeringens bedömningar i dessa avseenden. Däremot föreslår vi att förändringar görs när det gäller sjukpenninggrundande inkomst. Löneanpassningen bör slopas och kvalifikationsvillkoren ändras. Detta medför att utgiftsramen sänks med 685 miljoner för åren 19992001. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom vill förbättra situationen för de pensionärer som har låg pension. Därför bör pensionstillskottet höjas med 0,03 basbelopp eller ca . Inom utgiftsområdet föreslår vi att folkpensionärer som är samboende likställs med gifta med avseende på folkpensionen. Utredning SOU 1997:85 Förmån efter inkomst har föreslagit en i det närmaste fullständig samordning av BTP-systemets (bostadstillägg för pensionärer) och bostadsbidragssystemets inkomstunderlag. Vi anser att det i enlighet med utredningens förslag bör genomföras förändringar, som innebär att kapitalinkomster skall räknas på samma sätt för BTP som för bostadsbidrag samt att endast bidragsberättigad pensionärs del av bostadskostnaden ska ligga till grund för rätt till BTP. Totalt innebär vårt alternativ att utgiftsramarna kan sänkas med 105 miljoner 1999 och med 95 miljoner . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn har aktivt medverkat till att barnbidragen höjts och flerbarnstilläggen återinförts. Vi motsatte oss neddragningarna på detta område när de genomfördes av den socialdemokratiska regeringen. Inom detta utgiftsområde faller en del av besparingseffekterna ut av slopad löneanpassning av den sjukpenninggrundande inkomsten. Det innebär att utgiftsramen kan minskas med 345 miljoner för åren 19992001. Utöver detta ämnar vi på göra om stödet till barn i åldrarna till ett så kallat barnkonto, som finansieras av de olika stöden som utgår för barn i dessa åldrar. Detta kräver dock en utredning. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet föreslår inga andra utgiftsramar än regeringen. Vi gör tidigare i motionen en analys av problemen kring arbetslöshetsförsäkringen i kombination med inkomstprövade bidrag, barnomsorgsavgift, ökade kostnader för resor till och från arbetet samt skattesystemet. Vår slutsats är att en utredning bör ges i uppdrag att skyndsamt se över drivkrafterna för arbete och återkomma med förslag som innebär att fler arbetslösa tjänar på att ta arbete, när sådan möjlighet finns. Därigenom skulle flexibiliteten på arbetsmarknaden öka, bristen på arbetskraft minska och kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen minskas. Arbetslöshetsförsäkringen går alltjämt med kraftig förlust för staten. Den är inte i någon egentlig mening en försäkring, eftersom avgiften till a-kassan är mycket låg. Därför bör avgiften höjas med . Detta kan öka inbetalningarna till staten med ca 1 600 miljoner . Detta inkommer som en inkomst i statsbudgeten. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Inom utgiftsområde 14 finns behov av förändringar. Regeringen har en för stelbent hållning i arbetsmarknadsfrågorna. Det krävs en ökad flexibilitet i arbetsmarknadspolitiken om sysselsättningen markant skall öka. Volymkraven måste minskas för att kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningarna ska kunna ökas. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag till slopande av ALU och API, och ersätta dessa åtgärder med en annan. Vår utgångspunkt är att ALU eller liknande inte bör användas i konkurrensutsatt verksamhet. Finansieringen från arbetsgivare i samband med API eller liknande åtgärd bör öka. Vidare bör regeringens utökning av anslaget till arbetsförmedlingarna minskas med knappt hälften, d.v.s. med 400 miljoner. Medel som tidigare förts över från arbetsmarknadsanslaget till länsstyrelserna för småföretagssatsningar har slagit väl ut varför vi anser att ytterligare 500 miljoner ska föras över till utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. För ökade och aktiva insatser på kulturområdet har vi funnit det lämpligt att flytta över 90 miljoner från detta utgiftsområde till utgiftsområde 17. Det framstår som anmärkningsvärt att regeringen beräknar så höga utgiftsramar för åren 19992001 med tanke på att sysselsättningen ökar och att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förväntas minska i omfattning. Regeringen har för avsikt att återkomma i samband med budgetpropositionen. Enligt vår uppfattning bör utgiftsramarna minskas ytterligare för perioden 19992001. Regeringen genomför en besparing på . Enligt våra bedömningar, som utgår från CSN:s anslagsframställningar, är det fullt möjligt att minska utgiftsramen med ytterligare 257 miljoner jämfört med regeringens förslag. Det finns vidare utrymme inom ramen för vårt förslag till studiestöd att minska ramarna med 300 miljoner . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsramarna för åren 19992001 föreslås vara lika stora som regeringens. avser att prioritera ökade forskningsresurser till de mindre och medelstora högskolorna samt underlätta anställning av doktorander. Fortsatta satsningar på fasta forskningsresurser till mindre och medelstora högskolor bör möjliggöras genom användning av bl.a. sektorsmedel. Vi avser återkomma till frågan . Inom ramen för denna satsning bör de nya och blivande universiteten vara fortsatt prioriterade. Skolprogrammet vill återkomma till när regeringen preciserar sitt tiopunktsprogram för skolan. Vad avser skolan i övrigt vill vi göra satsningar på läs- och skrivutveckling, distansutbildning, IT-projekt avseende pilotprojekt och utveckling av IT-pedagogik samt fort- och vidareutbildning av lärare. Läromedlen måste prioriteras inom ramen för skolan. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid I enlighet med vad som tidigare redovisats under utgiftsområde 14, frigörs 90 miljoner från utgiftsområde 14 för aktiva insatser för konstnärer och kultur inom utgiftsområde 17. Anslaget till uppsökandeverksamhet i samhällsfrågor bör avskaffas. Totalt innebär det att vårt förslag till utgiftsramar för åren 19992001 blir 50 miljoner högre än regeringens. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I enlighet med förslagen i vår bostadsmotion med anledning av regeringens bostadsproposition, kan utgiftsramen minskas. I enlighet med den bostadspolitiska utredningens beräkningar är kostnaderna för vårt förslag till investeringsbidrag inräknat, liksom de besparingar som avvecklingen av Danell-systemet innebär. Inom utgiftsområdet lägger regeringen till 2 000 miljoner för lokala investeringsprogram. anser att regeringen i för hög utsträckning har avsatt särskilda medel för utdelning till projekt. Det är en för godtycklig behandling av medel och vi anser att medlen kan göra bättre nytta på andra sätt, inom bland annat utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Vi föreslår en ökning av ramen genom överflyttning av medel från utgiftsområde 14 med 500 miljoner. Dessa medel ska fördelas till länsstyrelserna för näringslivsutveckling. I övrigt accepterar vi de 500 miljoner som regeringen tillför, men menar att detta tillskott måste fördelas direkt på de olika länen. Vidare är det av yttersta vikt att regeringen slår vakt om att bibehålla de reducerade arbetsgivaravgifterna i inland. Som en konsekvens av att vi i samband med den regionalpolitiska propositionen avslog att regeringen ville ta bort de reducerade arbetsgivaravgifterna i inland för jord- och skogsbruk, föreslår vi att denna reduktion bibehålls. Det medför att vi höjer utgiftsramarna med 90 miljoner . Totalt är utgiftsramarna 590 miljoner högre än regeringens för åren 19992001. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård På miljöområdet för regeringen tillbaka en del medel som tidigare sparats. Vi anser inte att höjningen av ramarna är tillräcklig, utan föreslår en ökning med 100 miljoner . läggs ytterligare 100 miljoner på utgiftsområdets medel. har beslutat att öka anslaget för kalkning av sjöar med . begärde att regeringen skulle återkomma med ett förslag om höjt anslag till kalkning i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Det är förvånande att regeringen helt bortsett från beslut i de preliminära förslagen för åren 19992001. Det av regeringen tidigare indragna anslaget på till ideella miljöorganisationers internationella arbete bör återställas. Regeringens anslag för inköp av mark och skötsel av naturvårdsområden är för litet för att tillräckligt skydda den biologiska mångfalden i skogen. Kalkning av sjöar och inköp av mark för naturskyddsändamål är prioriterade områden för . Utgiftsområdets ramar för åren 19992001 är en konsekvens av energiöverenskommelsen, som slutit med regeringen och . Inom detta utgiftsområde framstår regeringens IT-satsning som önskvärd att genomföra. Man har redovisat hur medlen skall användas. minskar vi utgiftsramen som en konsekvens av vår inställning till Stockholmsöverenskommelsen. måste, som alla statliga verksamheter, ha ett regionalpolitiskt ansvar inom sitt sektorsområde. De medel, 105 miljoner, som är för drift av de kommunala flygplatserna bör tas ut inom sektorn. Det är därför lämpligt att bidrar med 105 miljoner för att långsiktigt kunna vidmakthålla den regionalt viktiga trafiken på dessa flygplatser. Det får ankomma på regeringen att närmare utforma hur bidrag till dessa flygplatser skall regleras. Någon nedsättning av inleveranserna från till staten bör dock inte ske av denna anledning. Inom våra föreslagna ramar för utgiftsområdet kommer vi att tillföra resurser för satsning på enskilda vägar samt hårdbeläggning av grusvägar. vill vi prioritera ökade satsningar på upprustning av länsvägnätet före satsningar på riksvägarna. Sjöfarten har stor betydelse för både utrikeshandel och för svenskt näringsliv. Den försämrade konkurrenssituationen för sjöfarten gör att det brådskar med åtgärder som bidrar till att förbättra den svenska sjöfartens möjligheter. Trots regeringens uttalade löfte händer inget. Detta är beklagligt och riskerna för utflaggning av flera rederier är uppenbar. Trots att näringen uppfyllt de krav som regeringen framfört har förslag uteblivit som kunnat medverka till en förbättrad situation. I samband med budgetpropositionen 1997 anförde regeringen att man avsåg att se över berörd lagstiftning med anledning av parternas principöverenskommelse. Enligt principöverenskommelsen förutsätts dock att även övriga sjöfackliga organisationer ingår liknande överenskommelser. Vidare har regeringen framfört att man hade för avsikt att lägga fram en proposition med lagändringar som kan behandlas för ikraftträdande . har kommit överens med berörda parter om bemanningsanpassningar i svenska fartyg. förutsätter dock att lagändringar vidtas så att tillfälligt anställda skall kunna arbeta på svenska fartyg. anser att de erforderliga lagändringar som behövs måste kunna genomföras. Regeringen bör omgående återkomma till med förslag till lagändring beträffande tillfälligt anställda. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Till utgiftsområdet tillförs 99 miljoner för naturvårdsavtal och biotopskydd i skog samt för rådgivning och information till skogsbrukare. Det framstår som något märkligt att regeringen drar ned utgiftsramarna med 700 miljoner med hänvisning till att de EU-finansierade utgifterna för arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag på grund av ett lägre utnyttjande av stöden antas bli lägre än vad som tidigare förutsatts. Det är enligt vår uppfattning en felaktig åtgärd eftersom det begränsar näringens utvecklingsmöjligheter. Vi utgår från att regeringen, såsom man tidigare hävdat, anser att lantbruket är en framtidsnäring och att EU:s stöd skall utnyttjas i största möjliga omfattning. Mot bakgrund av detta höjer vi utgiftsramarna med 700 miljoner . Inkomsterna i form av bidrag från EU ökar med samma belopp. Med anknytning till detta utgiftsområde föreslår vi skatteåtgärder med anledning av utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167), som granskat svenskt jordbruks konkurrenskraft. Såsom tidigare föreslår vi ett yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i exempelvis . Utredningen livsmedelsstrategi för har ansett att livsmedelssektorn måste lyftas genom aktiva insatser inom näringspolitiken. En del av åtgärderna berör jordbruket och trädgårdsnäringen, medan andra riktar sig till livsmedelsindustrin. I enlighet med utredningens förslag föreslår vi att medel tillförs för forskning och utveckling med 90 miljoner , med 35 miljoner för exportfrämjande åtgärder samt medel för gårdsförädling av livsmedel med 2 miljoner . För att främja utveckling tillförs 1 000 miljoner . Detta är positivt med tanke på den stora outnyttjade potential som besitter för tillväxt, handel och miljöframsteg. Regeringen avsätter inom utgiftsramen medel för IT-satsningar. Det är oklart vad detta består i. Det bör kunna rymmas inom ordinarie anslag. Utgiftsområdet tillförs enligt regeringens förslag medel för att främja de små och medelstora företagens handel med . Det finns enligt vår uppfattning inte skäl för detta. Utvecklingskraften i EU-medlemskapet och den fria inre marknaden är enligt vår bedömning tillräcklig. Inom miljarden till Östersjösamarbete ryms också insatser för att främja små och medelstora företags utveckling. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner har föreslagit att bidragen till kommunerna skall öka. Det är välkommet att regeringen nu hörsammar vårt förslag. Däremot vill vi se en delvis annan inriktning på hur pengarna ska fördelas. Vi motsätter oss de medel som regeringen vill avsätta ytterligare för särskilda insatser. Fördelningen av pengarna bör i största möjliga mån följa generella regler, varför regeringens inriktning i denna del bör avslås. Vårt förslag till utgiftsramar överensstämmer med regeringens, med hänsyn tagen till justeringar som görs med anledning av de skatteförslag som vi lägger och som får effekt på kommunernas inkomster. De högre ramarna än regeringens är i huvudsak en följd av vårt förslag till sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare genom höjt grundavdrag. Det höjda grundavdraget innebär till största delen att kommunernas skattebas minskar, vilket i vårt förslag till utgiftsramar för åren 19992001 kompenseras genom att vi ökar ramarna för allmänna bidrag till kommuner. En stor motverkande effekt har de indirekta effekterna av vårt förslag till sänkta arbetsgivaravgifter. Vidare påverkas utgiftsramen av andra neutraliserande effekter till följd av skatte- och bidragsförändringar. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. föreslår ett omfattande utförsäljningsprogram av statligt ägande i företag. Detta kommer att medföra betydande engångsintäkter i statskassan. Dessa bör användas för att betala av på statsskulden, vilket i sin tur får till följd att räntekostnaderna sjunker. Därför beräknas utgiftsramen för statsskuldsräntor minska . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Det är angeläget att kan minska sin avgift till EU. betalar den högsta EU-avgiften per invånare. Det är inte hållbart och försvarbart i längden. Regeringen bör med kraft driva detta krav i EU. Detta bör ges regeringen till känna. Inga avvikelser från regeringens utgiftsramar. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Våra utgiftsramar har justerats med hänsyn till de indirekta effekter som uppstår till följd av våra skatteförslag. budgetproposition föregicks av överläggningar mellan regeringen och om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och utgiftstaket samt åtgärder för budgetsanering. Tilläggsbudgeten, som regeringen nu presenterar, ligger i linje med tidigare överenskommelser. Vi är dock såsom framgått tidigare mycket kritiska till att regeringen inte gör någonting för att lindra effekterna för de bofasta i attraktiva områden för fritidsboende, som råkat illa ut till följd av höjd fastighetsskatt och kraftigt höjda taxeringsvärden. Det finns en klar och enkel möjlighet för att med verkan från och med , för slopa belägenhetsfaktorn för de bofasta. Dessutom bör så kallad normaltomt i fastighetstaxeringen minimeras . Inkomstbortfallet är relativt litet medan effekten för den enskilde skärgårdsbon kan vara avgörande. Detta bör besluta om. förutsätter att de särskilda medel ur rundradiokontot på som regeringen aviserar för och också kommer till del, i enlighet med vad beslutat med anledning av proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar. Vidare föreslår regeringen att ett tillfälligt investeringsbidrag för byggande av äldrebostäder införs. Vi yrkade avslag på detta i vår partimotion med anledning av regeringens bostadspolitiska proposition och yrkar följaktligen avslag på detta . En stark invändning mot förslaget, som måste betecknas som ett rent byggstöd, är att kommuner som står i begrepp och är i behov av att bygga äldrebostäder gynnas på bekostnad av andra kommuner som förlagt sina bygginvesteringar . Som en konsekvens av att vi föredrar generella regler och en generell fördelning av medel avslår vi regeringens förslag till 400 miljoner för särskilda insatser för utsatta kommuner. En ökning av anslaget på detta sätt får anses ha som syfte att statsråd ska kunna ge mer resurser till utvalda kommuner. Det är enligt vår uppfattning fel metod för fördelning av den höjda ramen för de allmänna kommunbidragen. Vi föreslår att hela det utökade bidraget till kommunsektorn ska fördelas enligt allmänna principer under anslaget A 1. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförts i motionen, att fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren 19992001 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om höjd produktionsskatt på el från kärnkraft i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår regeringens förslag till sänkt fastighetsskatt på äldre vattenkraft, att beslutar införa en kväveoxidskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär förslag om miljöskatt på inrikes flyg i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om sänkt fastighetsskatt till fr.o.m. , med verkan från , i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar fasa ut förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om sänkt skatt för fåmansföretag i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om avskaffande av särskild löneskatt på avsättning till anställdas vinstandelsstiftelser i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet för biobaserade drivmedel, att beslutar om avskaffad skatt på el och sänkt skatt på eldningsolja för jordbruket till samma nivå som för industrin i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar underlätta generationsskiften i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa ett yrkesfiskeavdrag, att avslår regeringens förslag till sänkt tobaksskatt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tobakens skadliga effekter för folkhälsan och tobakens omfattande kostnader för samhället i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar om höjda egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen, att begär förslag hos regeringen om försöksverksamhet för hushållsnära tjänster i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönebildningen, att beslutar om utförsäljning av statligt ägande i företag i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utjämningssystemet för kommuner och landsting, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska EU-avgiften, att avslår regeringens förslag i tilläggsbudgeten till nytt reservationsanslag för B 10 Bidrag till äldrebostäder, i enlighet med vad som anförts i motionen, att avslår den föreslagna fördelningen i tilläggsbudgeten av den utökade utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med vad som anförts i motionen.