mot · GM02N228 · 1998-10-28 00:00:00 — Ett stortantal lokala arbetsmarknader är helt eller delvis beroende av sådanaföretag.En förtida kärnkraftsavveckling riskerar därmed att få allvarliga regionalakonsekvenser. Allvarligast blir situationen i inland, längsNorrlandskusten samt i ett band från över , Bergslagenoch till . De enskilda län som är mest beroende avelintensiv industri är , , och Värmland.Alla dessa län är mycket hårt drabbade av arbetslöshet.För de mest utsatta länen kan hela bygder gå under om kärnkrafts-avvecklingen leder till elpriser som flyttar företagens investeringarutomlands. En nedläggning av i skulle innebärautslagning av 1 700 arbeten i en ort med totalt 4 500 sysselsatta. Ivärmländska och skulle arbetslösheten direkt stiga till om företaget valde att flytta sin verksamhetannorstädes. I i finns nästan 2 000 anställda inom elintensivindustri, vilket motsvarar en femtedel av alla sysselsatta inom kommunen. ISkellefteå arbetar ännu fler, hela 2 300 personer, inom elintensiv industri. IGällivare skulle arbetslösheten stiga från ca 2 000 till nära 4 000 personer omden elintensiva industrin hotades.En kärnkraftsavveckling hotar inte bara elintensiv basindustri, utan ocksåett stort antal underleverantörer och serviceföretag. Bara skogen, kemin,gruvorna och stålet sysselsätter direkt och indirekt ca 270 000människor. I många regioner är även den offentliga sektorn helt beroende avatt den tunga industrin har en fortsatt framtid. Det är inte konstigt att ocksåen facklig organisation som ()tar skarpt avstånd från en förtida kärnkraftsavveckling.6.4 Kapitalförstöring ger inga arbetenDen socialdemokratiska partiledningen delar inte fackföreningsrörelsens,industrins och våra farhågor. I stället uttrycker den förhoppningar om att"omställningen av energisystemet kommer att utvecklas till entillväxtmotor för hela " (ur om energiöverenskommelsen). Sökandet efter en"tillväxtmotor" framstår onekligen som förståeligt mot bakgrund av densenaste mandatperiodens fortsatt höga arbetslöshet, men därifrån ärsteget långt till slutsatsen.Om man driver fram en genomgripande omställning av landetsenergisystem är det förmodligen sant att det uppkommer nya arbetstillfällen inya branscher. är det väldokumenterat att mångdubbelt fler arbetenslås ut i mer traditionella branscher när elpriserna oundvikligen stiger tillföljd av samma omställning.Det knyts förhoppningar till att en storskalig biobränsleanvändning skallkunna generera ett betydande antal arbetstillfällen i skogslänen. ärdet just i dessa län som arbetsplatser i basindustrin kommer att slås ut. Det ärsvårt att se att det skulle finnas någon fördel för skogslänens välfärds-utveckling i att byta ut högvärdig pappersmassa mot lågvärdigt vedbränsle.Av skogsindustrins totala intäkter svarar också biobränslen för endast1 procent.Hela teorin om att det skulle vara möjligt att åstadkomma nya arbetengenom en medveten kapitalförstöring ter sig bisarr. Om teorin vore sannskulle det heller inte finnas några skäl att begränsa kapitalförstöringen tillattbara gälla en eller två reaktorer i . Då finns det inom landetalltjämt ett antal lönsamma industrier i olika branscher, som man kanförbjuda i förhoppning om att det skapar nya arbetstillfällen att bygga uppnågonting annat i stället.7 Den politiska splittringen7.1 KonfrontationspolitikenMed energipolitiska riksdagsbeslut förvandladesSocialdemokraterna från ett linje 2-parti till ett linje 3-parti. Denhelomvändningen utgjorde ett uppbrott från detillväxtorienterade traditioner och värden som harvarit centrala för svensk arbetarrörelse.Den socialdemokratiska partiledningen slog därmed också in på en öppenkonfrontationslinje i energipolitiken. Beslutet utmanade inte bara denborgerliga oppositionen i , utan också en samlad svenskfackföreningsrörelse, ett enigt näringsliv och en majoritet av väljarkåren.Särskilt utmanande blev det när den socialdemokratiska partiledningen söktemotivera kärnkraftsavvecklingen just med omsorg om industrin ochindustriarbetarna. Därmed tydliggjorde den på ett föga blygsamt sätt att manvisste bättre än , LO och industrifacken vad som är bra förindustrin och dess anställda. Nämnda organisationer har i stället kallatstängningen av för "ett vansinnigt beslut" och en "gigantiskkapitalförstöring". anklagar regeringen för att "förvärra denekonomiska krisen och äventyra vårt lands framtid som industrination".I ett "samarbetsavtal om industriell utveckling och lönebildning" från 1997mellan tjugo inom industrisektorn understrykerparterna hur viktigt det är för arbetena och miljön att en konkurrenskraftigenergiförsörjning tryggas: "En förtida avveckling av kärnkraften skulle,liksom speciella svenska konkurrenssnedvridande elskatter, stå i strid meddessa krav och bör därför avvisas".7.2 Det partitaktiska speletDen splittring som har åstadkommits är djupt tragisk för . Närregeringen bjöd in till partiöverläggningar istället för att på gängse sätt framlägga sina egna förslag till riksdagenvar det uttalade syftet att söka åstadkomma en bred och långsiktiguppgörelse som skulle ge stabila villkor för industrins investeringar.Detta misslyckades totalt eftersom Socialdemokraterna medvetet valdebort möjligheten att bygga vidare energipolitiska riktlinjeroch komma överens med , liberalerna ochKristdemokraterna. En sådan uppgörelse hade blivit både bred ochlångsiktig. Den hade erhållit stöd från av ledamöter och som framgått ovan en total uppslutning från svenskfackföreningsrörelse och industri.I en situation när regeringens utlovade halvering av arbetslösheten ter sigmer avlägsen än någonsin bör alla krafter i samhället samverka för att skapaså goda förutsättningar som möjligt för investeringar, företagande ochsysselsättning. Det är därför ytterst beklagligt att den socialdemokratiskapartiledningen har valt att slå in på en extrem och destruktiv energipolitisklinje. Politiken är extrem därför att den bygger på uppgörelser med förlorarnai folkomröstningen . Den är destruktiv därför att den innebärkapitalförstöring. Vi tvingas att avveckla tillgångar som vi tillsammans harbyggt upp och som bidrar till produktion, sysselsättning och välfärd utanatt ha något bättre att sätta i stället.För de flesta iakttagare står det klart att det främst är maktpolitiskaaspekter som vägleder den socialdemokratiska partiledningen. Social-demokraterna har också en dyster tradition av partitaktiska dispositioner ochkortsiktigt beslutsfattande i just energipolitiken. Den manipulativa ut-formningen av folkomröstning, det numera återtagna påhittet medårtalet 2010 och "oåterkalleliga" avvecklingsbeslut ärexempel på detta.Ambitionen att söka hantera den interna partiopinionen och att splittra deborgerliga partierna har på ett föga statsmannamässigt sätt tillåtits attdominera socialdemokratisk energipolitik under snart två decennier. Dennagång går partitaktiken direkt ut över möjligheterna att skapa nya arbeten i ensituation när arbetslösheten är högre än någonsin i modern tid. Den bidrardärför starkt till att ytterligare försämra medborgarnas tilltro till politikerochpolitiskt beslutsfattande.7.3 folkomröstningDet har gått det genomfördes en rådgivandefolkomröstning om kärnkraften. En stor del av väljarkåren har bytts utoch det är givet att omröstningsresultatet har en begränsad legitimitetefter så . Likafullt anser det vara felaktigt att frångåutslaget folkomröstning, utan att först underställa frågansvenska folket i en ny folkomröstning eller i allmänna val.Att nu inleda en förtida kärnkraftsavveckling strider alldeles uppenbartmot folkomröstningens utslag. I folkomröstningen godkändes en fördubblingav det svenska kärnkraftsprogrammet från sex till tolv reaktorer, allt i syfteatt minska vårt lands beroende av fossila bränslen. Enligt valsedlarna förlinje 1 (m) och linje 2 (s, fp) skulle dessa reaktorer sedan användas "iavvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga" och avvecklingenskulle därefter ske med "hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upp-rätthållande av sysselsättning och välfärd".Inget av dessa kriterier kan tillgodoses. En stängning av reaktornBarsebäck 1 är inte möjlig att åstadkomma med mindre än att dethuvudsakligen blir fossila bränslen som ersätter. Det leder i sin tur till ökadeluftföroreningar och utsläpp av koldioxid. miljöminister har också iförhandlingar med de övriga miljöministrarna inom EU utverkat rätt förSverige att öka koldioxidutsläppen , medan deflesta andra EU-länder skall sänka sina utsläpp. Något hänsynstagande tillsysselsättning och välfärd tas inte heller. En förtida kärnkraftsavvecklinginnebär i stället en kapitalförstöring av tidigare aldrig skådat format. Denkommer dessutom till stånd i ett läge när arbetslösheten bitit sig fast på högnivå.7.4 energipolitiska beslutEn förtida kärnkraftsavveckling strider också mot de energipolitiskariktlinjer som antogs av . "Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörsav resultaten av hushållningen av el, tillförseln av el från miljöacceptabelkraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser" (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40).I beslut anges uttryckligen att stängningen av denförsta reaktorn i skall ske helt utan hänsynstagande till ombortfallande elproduktion kan kompenseras och utan hänsyn till depriseffekter som kan uppstå på elmarknaden till följd av stängningen.Därefter förutses en återgång till villkoren riksdagsbeslut när detgäller den andra reaktorn i : "Ett villkor för stängningen av denandra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el", hette det ipropositionen. Med tanke på de uppenbara brott som sker mot bådefolkomröstningen och tidigare energipolitiska beslut när det gäller Barsebäck1 är det svårt att se vad som skulle garantera att Socialdemokraterna intebryter också detta sitt förnyade löfte avseende 2.7.5 Kärnkraftens parenteserInnebörden av utslaget folkomröstning och i de energipolitiskariksdagsbeslut som därefter har fattats är att kärnkraften så småningomskall ersättas med förnybar, helst inhemsk, energiproduktion. Frånmoderata utgångspunkter finns det inte några skäl för att ompröva denmålsättningen. Moderata samlingspartiet står därmed kvar vid sammaenergipolitik som partiet formulerade som linje 1 årsfolkomröstning och som sammanföll med framsidan påSocialdemokraternas och valsedel för linje 2.Det finns lika litet som några sakliga skäl för att medpolitiska beslut påbörja en stängning av reaktorer. Social-demokraternas ståndpunkt att den långsiktigt utlovade avvecklingen avkärnkraften kräver riksdagsbeslut och omfattande, skattesubventioneradeomställningsprogram är felaktig.Om det lagverk som tillkom folkomröstning inte ändras såkommer kärnkraften att fasas ut ur det svenskaelproduktionssystemet. Av 5 § första stycket lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet framgår uttryckligen att "tillstånd att uppföra en kärnkrafts-reaktor får inte meddelas". Därmed kan dagens tolv reaktorer inte ersättasmed nya när de har tjänat ut. Den årtalsexercis som har präglat de senastearton årens energidebatt blir mot denna bakgrund totalt meningslös. Den haringen grund vare sig i folkomröstningen eller i tidigare energipolitiska beslut,vilka alla har angivit villkor för kärnkraftens avveckling som inte går attårtalsfixera.Det är ett steg i rätt riktning att har tagit bort det slutår förkärnkraftens avveckling, 2010, som Socialdemokraterna helt opåkallatintroducerade efter folkomröstningen . Däremot återstår att dra denlogiska slutsatsen av denna omprövning: När avvecklingen inte måste varaslutförd till en viss tidpunkt saknas skäl för att påbörja den vid en annan,bestämd tidpunkt! Det är med andra ord dags att sätta stopp förårtalsexercisen.8 Energipolitikens nya förutsättningar8.1 Marknadsekonomi ersätter planekonomiMed förenade ansträngningar har de borgerliga partierna ochSocialdemokraterna genomfört en avreglering av elmarknaden. På dennaavreglerade elmarknad råder fundamentalt ändrade förutsättningarjämfört med tidigare. Prissättningen, investeringsbesluten ochplaneringen sker nu utifrån den information som elmarknaden förmedlartill konsumenter och producenter. Den form av energipolitik som vitraditionellt har bedrivit i med detaljerade energibalanser,prognoser och planer för framtida kraftproduktion är varkenönskvärd eller ens möjlig att bedriva med någon framgång ellerprecision.Det gäller nu att ta tillvara de nya förutsättningarna i stället för attåterfallatill ett traditionellt plantänkande, där staten skall ta initiativ till ochgaranterainvesteringarna. Den politiska detaljstyrningen av energisektorn ökar ,vilket leder till onödiga samhällsekonomiska kostnader. I stället för att geföretagen stabila villkor kommer energipolitiken att skifta i takt medvalresultaten, opinionsvindarna och tilltron till den politiska ingenjörs-konsten.Moderata samlingspartiets uppfattning är att energipolitiken i stället skalltillvarata alla de möjligheter som elmarknadens avreglering öppnar. Denfortlöpande omställningen, miljöanpassningen och förnyelsen avenergisystemet gagnas bäst om statsmakterna kan ge långsiktigt stabilaförutsättningar för kraftföretagen, industrin och hushållen. Under sådanaomständigheter har dessa bäst möjlighet att bedöma hur de fortsattainvesteringarna i kraftproduktion och energiförbrukande utrustning skall ske.Kraftbranschen får då själv ta det fulla ansvaret för sin utveckling.8.2 Det finns inget elöverskottPlanerna på en stängning av bygger delvis på den felaktigaförutsättningen att skulle ha ett permanent elöverskott. I detsammanhanget brukar man ofta åberopa att fem reaktorer var avställdasamtidigt . Dessa reaktorer svarade dock endastför 1/3 av kärnkraftens produktion och var vattenmagasinenöverfulla, väderleken mild och lågkonjunkturen djup. Att situationenkunde bemästras var inte ett uttryck för att har något permanentelöverskott.När Energikommissionen i sitt slutbetänkande Omställning avenergisystemet (SOU 1995:139) hävdade att det bör vara möjligt att ställa avett aggregat "utan att kraftbalansen försvagas påtagligt", så var det enbedömning som kom att vederläggas av verkligheten redan efterföljande år.Det kyliga och torra blev det näst bästa året förkärnkraften,som svarade för mer än hälften av landets totala elproduktion. Samtidigtkördes de oljeeldade reservkraftverken i och iovanligt stor utsträckning. Ändock tvingades att nettoimportera drygt5 TWh ytterligare el från grannländerna, huvudsakligen kolbaserad el frånDanmark.En stängning av kommer att leda till ett permanent bortfall avelproduktion i på . I motsvarande mån ökar behovet avimport från . har både haft över- ochunderskott av el, beroende på tillgången på vattenkraft det aktuella året. Settöver en femårsperiod har haft en väl avvägd produktionskapacitetmed en total nettoimport på endast över . Omman däremot tänker bort en reaktor i som i snitt producerat3,/år förvandlas till en regelmässig nettoimportör av el:Tabell 8.1Sveriges energibalans samt uppskattad energibalansutan produktionen i . Beräkningen bygger på att svenskfossileldad kraft inte ersatt reaktorn. (Källa: samt egna uppskattningar)Tabell 1: (År energibalans (TWh) Energibalans exkl B1 (TWh))Slutsatsen är att redan en begränsad avveckling av ordinarieproduktionkapacitet i leder till att vi betydligt oftare måste köpael från omvärlden.8.3 Kärnkraft på marknadens villkorEnergisektorn har historiskt sett varit statsstyrd och centralreglerad. Dethar gällt i andra länder och det har gällt i . Energipolitiken har,liksom politiken rörande livsmedel och jordbruk, ytterst ansetts handlaom nationens självförsörjning och oberoende. Därför intog staten encentral roll i vattenkraftsutbyggnaden och elektrifieringen av landet,liksom senare i utbyggnaden av det svenska kärnkraftsprogrammet.Med den avreglering av elmarknaden som har genomförts övertraditionella politiska blockgränser har denna situation förändrats i grunden.Elmarknaden är inte längre planstyrd, utan fungerar i huvudsak som vilkenannan varumarknad som helst. söker i fri konkurrens att mötakundernas önskemål. Det ger kunderna en oerhört stark ställning. Omkonsumenterna vill rata kärnkraftsproducerad el på samma sätt som mantidigare ratade klorblekt papper på en annan marknad får detta en omedel-bar genomslagskraft.Avregleringen av elmarknaden ger därmed ytterligare möjligheter att läggaansvaret för förnyelse, utveckling och omställning av produktionsapparatendär det ansvaret rätteligen hör hemma, nämligen hos kraftbranschen själv.Paradoxalt nog är det vid just detta historiska tillfälle som Social-demokraterna väljer att återfalla i gammaldags plantänkande.De tolv svenska reaktorerna har visserligen kommit till menkommer därför inte att bli gamla och läggas ner under samma korta tid. Denbild som har givits att kommer att stå inför en panikavveckling påkort tid om inte statsmakterna griper in och planerar avvecklingen är totaltfelaktig. Sådana resonemang avslöjar en brist på insikt i hur industriellverksamhet fungerar och bedrivs.Kärnkraftsreaktorer har inte någon specifik "teknisk livslängd", varken de25 år som en gång ledde Socialdemokraterna fram till årtalet 2010 eller de40 år som kraftindustrin brukar åberopa som reaktorernas konstruktionskrav.I realiteten är livslängden en rent kommersiell fråga. I princip allareaktordelar går att renovera. En reaktor kommer därmed att leva vidare sålänge ägaren anser det vara kommersiellt lönsamt att reinvestera debelopp som erfordras för att möta myndigheternas säkerhetskrav och de egnakraven på hög driftsäkerhet. Det enda som kan sägas med säkerhet om dentidpunkt då en stängning kan komma att aktualiseras är att den inte kanförutsägas av politiker.Det finns skäl att också på kraftområdet dra erfarenhet av statensinterventioner på andra områden. Det finns någon skillnad mellankraftbranschen och andra industribranscher med liknande förutsättningar,d.v.s. en kapitalintensiv verksamhet med mycket långa ledtider fråninvesteringsbeslut till produktion. Från andra sådana branscher är lärdomenatt utveckling, förnyelse och miljöanpassning av produktionsapparaten bästgagnas om staten fastställer stabila krav och spelregler lagar, miljökrav ochskatter men i övrigt håller fingrarna borta. Ingen skulle komma på denbefängda idén att tala om för exempelvis Bruk när det är dags attinvestera i en ny pappersmaskin. Men i energibeslutet gör staten just dettaoch går in för att styra produktionen i en enskild fabrik, i detta fallelfabrikeni Barsebäck.När man med statliga påbud stänger en produktionsanläggning somBarsebäck uppkommer såväl företagsekonomiska som statsfinansiellaoch samhällsekonomiska konsekvenser. I fallet uppkommer därtillmiljömässiga kostnader. Vi återfår den fossilanvändning som engång med medverkan laddades för att vi skulle undgå. Idetta ligger en djup tragik. Moderata samlingspartiet anser att vi skallutnyttja den svenska kärnkraften och utveckla förnybaraenergikällor till goda alternativ.8.4 KärnsäkerhetenDet finns skäl att betona att svensk kärnkraft inte utgör något exempel påen föråldrad teknologi. Även i detta hänseende grundas den förtidakärnkraftsavvecklingen på felaktiga förutsättningar. Trots det"tankeförbud" som en tidigare socialdemokratisk regering har infört ikärntekniklagen så bedrivs en fortlöpande kärnteknologisk forskning,utveckling och förnyelse.Dagens svenska reaktorer har föga gemensamt med dem som var föremålför folkomröstning . En allmän expertuppfattning är att desenaste svenska reaktorerna nu håller sammateknologiska standard som dagens många nybyggen i . Det äralltså säkra reaktorer som stängs vid en förtida kärnkraftsavveckling iSverige. är energiförsörjningen inte längre en avgränsat nationellfråga. Infrastrukturen i form av ledningsnät för elektricitet och gas byggssamman. De nordiska ländernas elsystem är väl sammanlänkade ochutbyggnaden av förbindelser över gränserna fortsätter.Om frivilligt avhänder sig egna elproduktionsresurser ökar därföravsättningsmöjligheterna för el från produktionsanläggningar i vår omvärld.Bäst nytta av detta kommer ägarna till äldre danska kolkondenskraftverk attfå. Men eftersom både och är hopkopplade med såriskerar vi också att indirekt förlänga den återstående drifttiden för det ryskakärnkraftverket i Sosnovyj Bor, om vi avvecklar svenska reaktorer.Sambandet med är ännu inte lika tydligt. Men kommerden s.k. Baltic Ring hopkopplingen av alla elsystem runt medall säkerhet att realiseras. Då får vi en direkt utbytbarhet också mellan densvenska kärnkraften och kärnkraftverket i . Såväl i Sosnovyj Borsom i är det fråga om lättvattenkylda, grafitmodereradekanalkokarreaktorer, d.v.s. samma teknologiska koncept som i Tjernobyl. Enparadoxal och djupt oroande effekt av en förtida kärnkraftsavveckling iSverige kan därmed komma att bli en försämrad kärnsäkerhet i hela norraEuropa.Om reaktorn stängs är detta också negativt för kärnsäkerheteninom . De svenska tillsynsmyndigheterna () och () har båda pekat påriskerna för teknikerflykt från branschen. Det faktum att en stängning, medall rätt, uppfattas som godtycklig och irrationell motverkar det aktivaansvarstagande och säkerhetstänkande hos personalen som är ett bärandeinslag i det svenska säkerhetskonceptet. Också den omständigheten attframträdande företrädare för Socialdemokraterna offentligt uttryckt sin"lycka" över att hundratals människor kommer att friställas vid har skapat en psykologisk situation som påverkar säkerhetennegativt. Trots aktiva åtgärder från sida bl.a. en femåriganställningsgaranti för personalen vid kan det därför komma attbli svårt att garantera den fortsatta driften vid 2.8.5 25 reaktorer som bör avvecklasAv de ca 60 kärnreaktorer av sovjetisk typ som är i bruk är 25 stycken aven sådan konstruktion att de inte bör användas än absolutnödvändigt, enligt () och G7-ländernas särskilda arbetsgrupp för kärnsäkerhet i f.d. ochÖsteuropa.Dessa 25 reaktorer bör alltså inte repareras och moderniseras i syfte attdriva dem vidare, utan de bör avvecklas . När det gäller några av deövriga reaktortyperna gjorde G 7-gruppen bedömningen att det i principfinns möjlighet att förbättra dem och driva dem vidare.De sovjetbyggda reaktorer som ligger närmast tillhör nästan allade 25 farligaste, vilka inte bör drivas vidare längre än absolut nödvändigt. Deflesta av dem är av samma konstruktion som olycksreaktorn i Tjernobyl. ISveriges omedelbara närhet finns 10 sovjetbyggda reaktorer, varav 8 är avden typ som enligt G7 bör stängas omedelbart.- I , från , finns två kanalkokarreaktorer(RBMK) av samma grundtyp som Tjernobylreaktorn, men av en senaregeneration med världens högsta effekt. Varje reaktor är på 1 500 MW,men körs på reducerad effekt. RBMK-reaktorerna tillhör dereaktorer som enligt västerländska bedömare inte bör drivas mer änabsolut nödvändigt.- I Sosnovyj Bor i närheten av ligger medfyra RBMK-reaktorer på vardera 1 000 MW. Två av dessa är av sammaäldre generation som havererade i Tjernobyl, medan två tillhör en senaregeneration.- I Kola, mindre än från , finns fyra tryckvattenreaktorer avsovjetisk konstruktion (VVER-440). Två tillhör en äldre generation,VVER-440/230, som enligt västerländska bedömare inte bör drivas merän absolut nödvändigt, medan de två andra tillhör en senare generation,VVER-440/213.- I på finns 8 isbrytare med totalt 13 reaktorer.Ytterligare en atomisbrytare kommer snart att tas i bruk. IBarentsregionen som helhet finns också 300 reaktorer i ubåtar ochörlogsfartyg i den ryska norra flottan. 170 av dessa reaktorer är i drift. IBarents hav och dumpades dessutom16 reaktorer från olika ubåtar och en isbrytare. Sex av dessa marinareaktorer innehöll använt kärnbränsle.Samtidigt blir el alltmer en handelsvara bland andra. finns ett stortantal kablar som förbinder med andra elmarknader, även utanförNorden. Både EU och den stödjer en utveckling somsyftar till att helt knyta samman elnäten runt genom flera nyaelkablar.En gemensam elmarknad runt har flera fördelar.