mot · GM02A808 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A808av m.fl. (c)Jämställdhet1 InledningCenterpartiets vision är ett jämställt, decentraliserat och ekologisktsamhälle, med en stark medborgarroll och där kvinnor och män delar påansvaret för hem och familj liksom på förvärvsarbete. För att kvinnorsoch mäns livsvillkor ska bli lika goda krävs att kvinnors inflytande överpolitiska beslut och över den egna arbetsituationen stärks. Tilllivskvaliteten hör också att kvinnor och män har lika mycket tid över förmotion, föreningsliv och specialintressen.Alla former av diskriminering som begränsar människans frihet står imotsats till uppfattning om alla människors lika värde ochrättighet. Jämställdhetsarbetet måste utgå från att alla människor visarömsesidig respekt för varandras integritet, egenart och lika värde. Närlivsvillkoren för kvinnor och män blir lika, och när kvinnor och män har likamycket inflytande över de politiska besluten och på arbetsmarknaden, ökarkompetensen i hela samhället. Det övergripande målet för jämställd-hetsarbetet måste vara att värderingar som syftar till jämställdhet skagenomsyra all verksamhet och komma till uttryck i samhällsarbetet. Detinnebär också att ett kvinno- och mansperspektiv måste läggas på allapolitiska beslut inom alla samhällsektorer. Med decentralisering ochnärdemokrati som utgångspunkt skapar vi förutsättningar för ett jämställtsamhälle.Könsroller och värderingar grundläggs . Familjens och skolans roll ijämställdhetsarbetet är därför viktig och behöver stöd för attitydförändringaroch för att kunna bryta ett i många fall negativt könsrollsmönster. Ett aktivtjämställdhetsarbete måste starta , med inriktning påattitydförändringar både vad gäller ungdomars språk och samlevnad. Inomfritids- och kultursektorn finns också negativa könsrollsmönster som måsterbrytas. Det gäller i hög grad samhällets stöd till idrott och olika fritids-sysselsättningar där flickors aktiviteter ofta får mindre samhällstöd än vadpojkarnas aktiviteter får.Jämställdhet får inte betraktas som ett avgränsat politikerområde, skilt frånövriga. Jämställdhetsarbetet är lika viktigt för män som för kvinnor. Allamänniskor är unika. Kvinnors och mäns kunskaper, egenskaper ocherfarenheter är olika. Dessa olikheter måste tas till vara som en resurs i detgemensamma samhällsarbetet. Utgångspunkten måste vara att vi värderarolika egenskaper på ett likvärdigt sätt. Då uppnår vi jämställdhet ochdemokrati.Sverige behöver en samordnad lagstiftning mot all diskriminering - såvälnär det gäller kvinnor, invandrare, handikappade som homosexuella. Vibehöver ett starkt skydd mot våld och hets mot utsatta grupper.2 Inflytande och maktDemokratin bygger på delaktighet och inflytande. Både kvinnor och mänbehövs i beslutsprocesserna på samhällets alla nivåer. Politiska beslutkan få olika konsekvenser för kvinnor och män. När besluten fattas i enjämställd församling och när både kvinnors och mäns kunskaper ocherfarenheter tas till vara, präglar detta besluten. För jämställdheten är detviktigt att fler kvinnor engagerar sig och tar plats i politiken.Sedan valet är fördelningen mellan kvinnor och män i 200män och 149 kvinnor. Kvinnorna utgör därmed , men det ärfortfarande männen som dominerar på de tunga ledande posterna. Måletmåste vara att vi har lika stor kvinnorepresentation även i de ledandepositionerna. Då kommer samhället att fungera lika bra för kvinnor som förmän.Det krävs ett reellt inflytande för att kunna påverka och förändra. Vi måsteingående analysera varför så många, främst kvinnor och ungdomar, trots ettstort politiskt intresse ändå känner sig utanför den politiska processen. Detfinns en anledning till att ungdomar och kvinnor, som uppnått olikapositioner i beslutande församlingar, lämnar sina poster . Detär därför viktigt med satsningar på mentorskap även inom den politiskasfären och där även män kan fungera som mentorer för kvinnor och äldre förungdomar. Det politiska systemet måste vitaliseras. Politikerna måste dela med sig avmakten om vi ska kunna stärka medborgarrollen. Människors inflytande översina liv och sin omgivning måste öka. Det lokala ledarskapet i till exempelutvecklingsgrupper och kvartersföreningar bör lyftas fram och ett nyttledarskap inom skola och offentlig sektor måste utvecklas. Det personligaansvaret måste bli tydligt på alla nivåer. På många håll inom näringsliv,myndigheter och inom politiken krävs också ett nytt moraliskt förhållnings-sätt.Politikens viktigaste uppgift är att företräda medborgarna, somdet måste vara möjligt för den enskilde att kunna ta egna initiativ ochtillsammans med andra sköta gemensamma angelägenheter. Samhällets olikaverksamheter måste bli överblickbara för att dess invånare, även med enpressad vardagssituation, ska kunna delta. Jämställdhet och jämlikhet skavara en självklarhet, mellan män och kvinnor, mellan nya och gamlasvenskar och mellan unga och gamla. Enligt vår uppfattning måste ett ökatinflytande bygga på ökad decentralisering.En jämn könsfördelning ska gälla på alla nivåer. Jämställdhet ochjämlikhet ska genomsyra alla politiska förslag/beslut liksom den politiskaverksamheten och dess arbetsformer. Detta bör ges regeringen till känna.3 Ekonomi och skatterHela samhället genomsyras av skillnader mellan kvinnor och män, inteminst inom den ekonomiska sfären och inom arbetsmarknaden. Närlandets ekonomi har stabiliserats, räntorna och inflationen är låg, måstede grupper som har drabbats hårdast av saneringsarbetet och de senasteårens besparingar i den offentliga verksamheten vara de som först får detbättre.Vissa grupper i samhället, som till exempel lågavlönade kvinnor,ensamstående förälder och de äldre pensionärerna har drabbats hårt. Kvinnorlever än män och därför är också pensionärer med enbart folkpensionoftast kvinnor. De har i genomsnitt förlorat avsin köpkraft. Pensionstillskottet bör därför höjas. förslag omhöjda pensionstillskott innebär en inkomstökning på per år.För att ytterligare förbättra de äldres ekonomi föreslår Centerpartietsubventionerade hushålltjänster i form av s k hemservicecheckar. Center-partiet föreslår också ett RUT- avdrag med en skattereduktion på 50 procentför hushållstjänster som utförs i hemmet, på ett belopp upp till 20 000 kronorper år. Att få råd med hushållstjänster innebär att fler äldre kan bo kvarlängre i hemmet. Det innebär också förbättringar för barnfamiljerna eftersomde får mer tid för barnen och detta underlättar kvinnors möjligheter tillheltidsarbete och att kunna satsa på en yrkeskarriär.Hemservicecheckarna är en reform som enbart ska komma pensionärernatill del, och som ska användas till tjänster i hemmen som inte normalt ingår iden kommunala . Servicecheckarna ska erbjudas pensionärer,vilket innebär att för /tim ska pensionärer kunna köpa enskattesubventionerad sercvicecheck till ett värde av . Medchecken betalas de tjänster som köps av företag med F-skattsedel och somerbjuder tjänsterna.Sverige har ett högt skattetryck för låg- och medelinkomsttagare. Dessainkomstgrupper domineras av kvinnor, och kvinnor dominerar också när detgäller deltidsarbete. Det borde vara självklart att även kvinnor ska erbjudasheltidsarbete och att de ska kunna leva på sin lön. Det finns undersökningarsom visar att en familj, under vissa omständigheter, får en högrenettoinkomst, om ena föräldern, oftast kvinnan, avstår från förvärvsarbeteeftersom det lönar sig bättre för familjen med fortsatt ersättning från A-kassan.Jämställdhet handlar i hög grad om ekonomiskt oberoende. Sänkt skatt påboende är ett annat krav från . Förmögenhetsbeskattningenpåverkar boendekostnaderna för många familjer. Även sambeskattning avförmögenheter är en jämställdhetsfråga. anser att skatten påförmögenhet ska slopas helt och ett viktigt steg är att också slopasambeskattningen. En sänkning av skatten för låg- och medelinkomsttagareär också en viktig jämställdhetsfråga.4 BiståndKvinnor i olika delar av världen lever på många sätt i olika världar.Levnadsförhållandena och livsvillkoren är mycket olika men strukturenär ur jämställdhetsperspektiv gemensam i förhållandet mellan kvinnoroch män. Jämställdhet är därför ett nytt mål för internationellabistånd. Förutom att världens fattiga blir allt fattigare, utgör kvinnorna enallt större del av de fattiga.Kvinnors arbetsbörda är mycket stor, eftersom kvinnor i de flesta u-länderhar huvudansvaret för familjens försörjning. Det är kvinnorna somproducerar livsmedel och skaffar mat. De använder sina pengar i första handtill barnens behov. Biståndet är inte jämställt eftersom den övervägandedelen är rikat till männen. Microlån till kvinnor har gett goda resultat och bördärför utvecklas. Genom att stödja och stärka kvinnorna i kanbefolkningstillväxten dämpas och resursbristen bekämpas på ett meraeffektivt sätt.En satsning på bistånd inom den gröna sektorn på livsmedelsförsörjningenoch på tillgång till rent vatten är av största betydelse. Förutsättningarna förutvecklingsländerna att själva klara livsmedelsförsörjningen är helt av-görande för den globala fattigdomsbekämpningen. Den har också storbetydelse för utvecklingen i de allra fattigaste länderna. En viktig uppgift försvenskt bistånd är därför att satsa på kvinnors utbildning tillsammans meddemokratiutveckling.Genom utbildningen får kvinnorna i de fattiga länderna bättre förut-sättningar att själva bestämma över sin situation och till egen försörjning.Kvinnorna får då större möjligheter att själva avgöra hur många barn de kanta hand om. Satsning på kvinnor är därför en viktig del i biståndsarbetet.Sverige bör på försök fördela en del av de bilaterala biståndsmedlen likamellan kvinnor och män. Ett sådant försök skulle kunna ge värdefull kunskapom hur biståndsmedlen ska användas. Detta bör ges regeringentill känna.5 ArbetslivetSverige har den högsta kvinnliga förvärvsfrekvensen inom EU. Dockfinns det stora skillnader mellan män och kvinnor, när det gällerarbetstidens längd och löner. Synen på arbete håller på att förändras moten mer individuellt anpassad arbetsmarknad med mer flexibla arbetstider.Centerpartiet anser att arbetstiden måste kunna varieras beroende pålivsmönster eller livssituation. Den formella arbetstidens roll kommersannolikt att minska i betydelse och detta kommer att gynna kvinnornaoch jämställdheten. Förkortad arbetstid måste växa fram ur en ökadproduktivitet. Arbetstidsförkortningen ska utgå från frivillighet och avtaloch detta bör vara ett ansvar för parterna på arbetsmarknaden.Den totala sysselsättningen måste öka eftersom arbetslösheten fortfarandeär hög. Den mest utsatta gruppen är invandrarkvinnorna. De problem ochsvårigheter som invandrare har på arbetsmarknaden är särskilt uttalade förkvinnorna. Deras största problem är att överhuvudtaget få en anställning.Diskriminering av invandrare på arbetsmarknaden ska inte förekomma ochhär har arbetsgivarparten ett särskilt ansvar. De invandrarkvinnor som haftett arbete har oftast varit anställda inom industrin och servicenäringen med imånga fall både fysiskt och psykiskt påfrestande arbeten. Detta tillsammansmed dubbelarbete i än högre grad än svenska kvinnor har lett till attinvandrarkvinnorna oftare har drabbats av belastnings- och förslitnings-skador. Förutom att vi måste förhindra att allt fler invandrarkvinnor ställsutanför arbetsmarknaden måste vi också förbättra arbetsmiljön, så att viförebygger belastningsskadorna och undviker förtidspensioneringar. Dettabör ges regeringen till känna.Den svenska arbetsmarknaden tenderar att bli alltmer tudelad och i ettinternationellt perspektiv är den också mycket segregerad. Vissa låglöne-yrken domineras dessutom helt av kvinnor. De återfinns främst inom denoffentliga sektorns vård- och omsorgskollektiv, och inom den privata sektorni olika servicetjänster, inom handel och kontor. En stor grupp medelålderskvinnor tillhör gruppen lågutbildade och saknar i regel gymnasiekompetens.Kunskapslyftet är därför en stor tillgång för dessa kvinnor och således enviktig del i jämställdhetsarbetet. Utbildning och ökad kompetens ökarsjälvkänslan och är en förutsättning för att kunna höja statusen ochlönerna i nuvarande låglöneyrken.I jämförelse med andra länder har landstingens och kommunernasmonopolställning indirekt bidragit till den sämre löneutvecklingen inom detkvinnodominerade vård- och omsorgskollektivet. Med en ökad mångfald avarbetsgivare och bättre balans mellan män och kvinnor inom personal-grupperna, kan lönerna stiga och arbetsinsatserna få ett högre värde. Om visystematiskt använder arbetsvärdering som en jämförelsemetod för attbedöma olika arbeten inom den offentliga sektorn, kan vi få en bättrelöneutveckling och jämställda löner. Vi bör underlätta för offentliganställdaatt starta företag och utarbeta nya ersättningssystem som gör det möjligt förtill exempel sjuksköterskor att starta eget.Statliga utredningar visar att kvinnor missgynnas i karriären och attkvinnor har lägre löner just för att de är kvinnor. Det finns ett starkt sambandmellan genomsnittslönen i ett yrke och andelen män i yrket. Ju högre andelmän desto högre löner. Vi har fortfarande inte lika lön för lika arbete, trotsatt utbildning, ålder och yrkeserfarenheter i många fall är direkt jämförbara.Enligt uppgår differensen till mellan 2 och 8procentenheter. Lönediskriminering får inte förekomma och Centerpartietkräver därför att jämställdhetslagen skärps. Det finns inte tillräckligtstöd i lagen ens för JämO att göra ett tillfredsställande utredningsarbete ochdärför har anmälningarna om lönediskriminering nästan upphört. Center-partiet anser att ska tillämpa EG:s rättslagstiftning. EU:s direktiv omlika lön för kvinnor och män, för lika och likvärdigt arbete, ska varabindande även i . Det behövs också en lagstiftning om en fullödiglönestatistik som synliggör skillnaderna. Detta skulle bli ett verkningsfulltinstrument som tydliggör och motverkar lönediskrimineringen. Detta bör gesregeringen till känna.Kvinnors positioner i arbetslivet beror inte enbart på utbildning ochkompetens. Tre av fyra företagsledare i är fortfarande män, även omdet finns variationer inom olika sektorer. Två tredjedelar av företagen inomnäringslivet anser inte, att fördelningen män och 6 procentkvinnor på ledande positioner i företagen är något problem. Anledningen tillatt kvinnor har så få chefsposter beror dels på att de som rekryterar inte serkvinnorna som kandidater till chefsposterna, dels på att kvinnorna intetidigare har rekryterats till nivån under ledningsnivån. I en studie avkvinnliga civilekonomers och civilingenjörers karriärer, uppgav 98 procentav kvinnorna att de fått negativa erfarenheter av att vara kvinna iorganisationen. Vid anställningar ska det därför helst vara både kvinnor ochmän som intervjuar den arbetssökande.6 NäringspolitikenBefolkningsstatistiken visar att omflyttningen ökar inom landet.Obalansen mellan olika län och orter i landet blir alltmer påtaglig. Desom flyttar från de mindre orterna till de större städerna ochuniversitetsorterna är främst ungdomar och kvinnor. Det är positivt attkvinnor söker sig till högre utbildning i högre grad än vad männen göroch detta bidrar till ny kunskap och fler erfarenheter som kommer bådeden enskilde och samhället till godo.Den nya tekniken med modern infrastruktur gör det praktiskt möjligt förmånga att återvända till hembygden. Det handlar främst om att med IT-tekniken underlätta företagande, som i sin tur är en förutsättning förutveckling och social service. Merparten av de regionalpolitiska medlen ärriktade mot en manlig arbetsmarknad.Detta speglar samhällets oförmåga att anpassa insatserna till kvinnors ochmäns olika behov och kompetenser. Nyföretagandet bland kvinnor är lågt,mycket beroende på att näringspolitiken bygger på traditionellt manligaföreställningar om företagsverksamhet. Av de företag som startas av kvinnor. Män startar företag i stor skala medan kvinnor oftaststartar i liten skala. Både igångsättandet och sättet att organisera sittföretagskiljer sig mellan män och kvinnor.Vi behöver underlätta för kvinnor att starta egen verksamhet. Vi behöverockså regler för kombinationssysselsättning och självanställning när detgäller nyföretagande inom turism, kultur och annan säsongsknutenföretagsamhet. För att öka resurserna för lån till kvinnors företag harriksdagen beslutat att skall avsätta en särskild ram inom sin totalalåneram för kvinnolån och till kooperativt företagande.I vårpropositionen 1997 avsattes till kvinnligtföretagande och 10 miljoner till kooperativt företagande. anseratt målet måste vara att av de offentliga småföretagarstöden skallgå till kvinnor som vill driva företag. Med ett enklare och överblickbartregelverk för företagsamheten kan vi undanröja mycket av det som idagmissgynnar kvinnors företagsamhet. Det måste också bli möjligt att sökasmåföretagarstöd till företag inom försäljning, klädindustri och till företagsom vänder sig till en lokal marknad. En genomgripande översyn bör görasav regelverket, så att det blir enklare, rättvisare och mer överblickbart.Dettabör ges regeringen till känna.De stödsystem för näringsverksamheten som finns har framföralltutvecklats inom regionalpolitiken. Fyrpartiregeringen satsade stort påkvinnors företagande och detta har genererat många nya sysselsättnings-tillfällen. Företagarlånen har lett till att 1 550 nya företag har tillkommitunder 1997. De regionala resurscentra som finns i varje län samtNationellt resurscentrum måste permanentas och utvecklas. Deras uppgift äratt samordna olika insatser för kvinnliga företagare. anserockså att det bör inrättas kvinnliga affärsrådgivare i varje kommun. En bättreriskkapitalförsörjning för kvinnliga företagare är också nödvändig.Centerpartiet verkar för att kvinnors företagande utvecklas till att kvinnorstartar och driver företag i samma utsträckning som män. Målet är att Sverigeska vara ett föredöme när det gäller jämställdhet inom näringslivet. Samtidigtmåste arbetet fortgå så att andelen kvinnor i ledande befattningar ökar stadigtinom hela näringslivet.7 FamiljenKönsroller och värderingar grundläggs tidigt och familjens roll ijämställdhetsarbetet är mycket viktig. vill stärka och stödjafamiljen. För de flesta är familjen den gemenskap som betyder mest förpersonlig trygghet och utveckling. När båda föräldrarna delar på ansvaretför hemmet och barnen bryter vi ett föråldrat könsrollsmönster och förbarnen blir jämställdheten självklar. Det innebär också att kvinnor kandelta i arbetslivet på samma villkor som männen. En orsak tilllöneskillnaderna mellan kvinnor och män är att kvinnor traditionellt tarstörre ansvar för hem och barn.Föräldraskapet innebär både glädje och ansvar. I rollen att skapa tryggauppväxtmiljöer för barnen behöver föräldrarna samhällets stöd. Bättreekonomiska möjligheter bör innebära ökad valfrihet för barnomsorgen. Barnbehöver kontakt med båda sina föräldrar. Det vill vi stimulera genom enmamma- och en pappamånad. Ersättning ska utgå avrespektive förälders sjukpenninggrundande inkomst. Därutöver ska detfinnas ett barnkonto som föreslås i vår partimotion om familjepolitiken(1998/99:Sf208). Med förslag till barnkonto, med lika sam-hällsstöd för alla barn, ökar möjligheten att finansiera de lösningar förbarnomsorgen, som passar familjen bäst.Barnen behöver båda sina föräldrar. Den relation som grundläggs tidigtmellan barn och förälder blir ofta en varaktig relation. Tyvärr har alltför fåmän utnyttjat möjligheten att vara föräldralediga och fäderna blir fortfarandemånga gånger förfördelade vid skilsmässor. Det är inte sällan som problemsenare i livet kan spåras till att barnet inte har haft tillgång till en manligförebild under sin uppväxttid. För att stärka papparollen behöver viunderlätta och uppmuntra fäderna att ta föräldraledigt. Även arbetslivetgynnas av den sociala kompetens som föräldraansvaret innebär. Iföräldrautbildningen bör alla pappor erbjudas utbildning i en s k pappagrupp.8 TonårenTonåren är en känslig period i ungdomars liv. Här grundläggs mycket avvåra kommande attityder till samliv och vuxenvärlden. Dessa år ärkänsliga och viktiga när det gäller att bygga upp ett självförtroende ochen självrespekt. Flickor måste tidigt få insikt om att det är de själva sombestämmer över sin kropp, både vad gäller utseende och sexualitet. Attmånga unga flickor drabbas av anorexi eller av bulimi visar attsamhällets kvinnobilder förtrycker flickors självkänsla. Reklam, media,tidskrifter och tidningar har ett stort ansvar i detta eftersom de allt förofta förmedlar en falsk och vanställd verklighetsbild av förhållandetmellan kvinnor och män. Mode- och klädbranschen har ett ansvar när deförmedlar bilder av utmärglade unga tonårsmodeller som högsta mode.Trots svenska kvinnors frigjordhet och självständighet, har vi inte förmåttatt förmedla denna självständighet till våra döttrar, eftersom tonårsflickorssexuella debut i alltför hög grad sker på pojkarnas vilkor. Unga pojkar hardessutom inte sällan hämtat sina förebilder av det sexuella samspelet mellankvinnor och män från grova porrfilmer och porrtidskrifter. Det är heller inteovanligt att unga tonårsflickor tvingas ställa upp på sådant de egentligen intevill, eftersom de har förvridna bilder av verkligheten och tror att det är"normala" beteenden. Ett aktivt jämställdhetsarbete måste ske redan undertonåren, med inriktning på attitydförändringar både vad gäller ungdomarsspråk och samlevnad. Skolhälsovården måste ges stöd i informationen omsex- och samlevnadsfrågor till ungdomar. Ungdomsmottagningar som stöderoch hjälper unga kvinnor behöver ge särskild information och ha särskildamottagningstider även för unga män.Socialstyrelsen bör ges i uppdrag att genomföra en upplysningskampanjom sex- och samlevnadsfrågor speciellt riktade till tonårsgrupperna. Dettabör ges regeringen till känna.9 UtbildningFörskolan, , gymnasiet och högskolan är basen för vårtlivslånga lärande. Kunskap och utbildning kommer att spela en allt störreroll. Behovet av vidareutbildning ökar. All utbildning måste varatillgänglig för flickor och pojkar. Den ska vara på lika villkor för kvinnoroch män. Eftersom pojkarna ofta tar plats på flickornas bekostnad redan ibarnomsorgen, måste detta mönster tidigt brytas och inte tillåtas fortsättaunder hela skoltiden. Vi behöver en strategi för att det enskilda barnetska behandlas utifrån sina förutsättningar och behov oberoende avkönstillhörighet. Flickor och pojkar tränas genom lek och uppfostran tillolika förmågor. Detta märks särskilt tydligt i skolan, i sättet att vara iklassrummet, i att kommunicera och i hanteringen av språket liksom vidval av kurser, ämnen och arbetsformer. Pojkar får mer tid, utrymme,resurser och uppmärksamhet än flickor.Grundskolan har en viktig uppgift att motverka traditionella könsroller ielevernas val av ämnen. Sexuella trakasserier eller diskriminering på grundav kön får inte tolereras i skolan. All personal ska vara skyldig att rapporteranär sådant förekommer till rektor som ska vidta åtgärder. Skolansjämställdhetsprogram bör inte enbart handla om skolans legala åtaganden.Det ska också främja och förmedla en positiv jämställd miljö. Skolan bör iden årliga utvärderingen av jämställdhetsplanen göra såväl kvantitativa somkvalitativa analyser av jämställdheten i undervisningen, i urvalet av stoff ochav elevernas egna arbeten. Detta bör ges regeringen till känna.Att det finns stora könsskillnader visar sig i pojkars och flickors olika IT-användning. Skolan måste göra teknik och naturvetenskap tillgänglig för allaelever och förmedla en positiv bild av sådan forskning. Det är i dettasammanhang välkommet att regeringen vill finna en fortsättning på . Både flickors och pojkars möjligheter att använda datorer iskolarbetet ska uppmuntras. Individuella egenskaper och talanger måste fåmöjlighet att utvecklas medan andra mindre utvecklade förmågor måsteuppmuntras. Individuella studieplaner ska införas i skolan. Åtgärder för attfler män ska satsa på läraryrkena är också nödvändigt.Den högre utbildningen måste utformas så att den gagnar jämställdhetmellan kvinnor och män.