mot · GM02N317 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N317av ()Biobaserade drivmedelBiobaserade drivmedelVid all förbränning bildas avfallsprodukter, som i många fallär skadliga för miljö och hälsa. Koloxid, koldioxid, kolvätenoch kväveoxider är några exempel på sådana oönskadeämnen som i stora mängder bildas vid förbränning i bil-,buss- och lastbilsmotorer. "Renare" drivmedel och motorerhar förbättrat situationen avsevärt - dock med ett undantag:Utsläppen av s.k. växthusgaser, främst koldioxid (CO2), harman inte kommit till rätta med. Halten av koldioxid ökarhela tiden i atmosfären och många forskare anser att dettamed tiden kan komma att innebära stora och dramatiskaklimatförändringar över hela jorden. Regering och riksdaghar därför uttalat att vi måste minska utsläppen av koldioxid.Men så länge våra fordon använder fossila drivmedel är dettasvårt. Vi får i stället ett tillskott av koldioxid.Biobaserade drivmedel ger inte något sådant tillskott, vilketär det viktigaste miljöskälet till att ersätta fossila drivmedelmed biobaserade. Rätt använda kan sådana drivmedel äveninnebära andra miljöfördelar.KFB har fått regeringens uppdrag att genomföra ett FUD-program (FUD =Forskning, Utveckling och Demonstration) inom området biobaseradedrivmedel. Den energipolitiska propositionen av /91 ligger till grundför uppdraget. FUD-programmet, som omfattar ,kommer att avslutas vid utgången av . Från början inriktades arbetetmed renalkoholdrift, eftersom man bedömde att detta hade den största hälso-och miljöpotentialen. Det kommer dock att ta att få genomslag för enny teknik som bl.a. kräver helt nya motorer. Blandbränslen, som kananvändas i dagens motorer, är därför en möjlighet att snabbt få in så mycketbiobaserade bränslen som möjligt i drivmedelssystemet. Ytterligare ettalternativbränsle tillkom senare: biogas - dvs. metangas från biobaseraderåvaror.Demonstrationsförsök med större fordonsflottor i praktisk drift,utvecklingsprojekt (exempelvis drivmedel, motorer, katalysatorer ochfordon) och arbete av forskningskaraktär (t.ex. bedömning av hälsoeffekter)ingår i programmet.Resultaten från programmets olika aktiviteter pekar mot atttekniken - både vad gäller alkohol- och biogasdrift - fungerar tillfreds-ställande och att biodrivmedel har stor potential för förbättring av emissio-ner. Biodrivmedel är än så länge dyrare att använda än fossila drivmedel. Omoch hur prisrelationerna mellan bio- och fossila drivmedel kommer attförändras är till stor del en politisk fråga.Behov av fortsatt forskning,utveckling ochdemonstrationDet resultat och de erfarenheter som erhållits inom KFB:sbiodrivmedelsprogram är av stor betydelse när man skallbedöma biodrivmedlens potential vad avser emissioner ochkostnader. För att ännu bättre ta tillvara miljöpotentialen ochminska kostnaderna är det angeläget att , inför enplanering av fortsatta statliga insatser för introduktion avbiodrivmedlen, ägna uppmärksamhet åt bl.a. utveckling avmotorer och demonstration av fordon. Potentialen för attminska emissionerna ytterligare och även reducerakostnaderna är betydande och bör därför inte förbises. Manmåste också räkna med att biodrivmedlen under lång tidnödgas konkurrera med fossila motorbränslen och därförmåste målsättningen ställas högt för att möta kraven på ännubättre miljöprestanda och en förbättrad ekonomi. Här följernågra exempel på behov av fortsatt FUD.Alkohol för tunga fordonDen hittillsvarande introduktionen av etanol i tunga fordonhar skett i form av modifierade dieselmotorer. För att fullt ututnyttja den potential till miljöförbättringar som finns ialternativa drivmedel krävs att motorer dedicerade för dettabränsle utvecklas. Det finns flera olika linjer imotorutvecklingen, dels motorer som utnyttjartändförbättrare, dels glödstiftsassisterade motorer. FortsattFUD på dessa områden är nödvändig. Det krävs även FUDnär det gäller olika former av blandbränslen mellan dieseloch etanol.Eftersom rent etanolbränsle har ett mycket lågt cetantal (tändvillighet) ochsåledes lämpar sig bäst for ottomotorer används tillsatser i bränslet som ökartändvilligheten i dieselmotorer. Dessa tillsatser kan i sin tur leda till vissaproblem med beläggningar m.m. som ännu inte är helt lösta. Det heltöverskuggande problemet är dock att tillsatserna avsevärt ökar priset påbränslet. I en avlägsen framtid då produktionskostnaden för alkoholer frånbiomassa kommer att sjunka avsevärt är fördyringen på grund avtändförbättraren helt oacceptabel.De etanoldrivna tunga motorer som används ger i jämförbara testerlägre emissioner av kväveoxider (NOx), väsentligt lägre partikelemissionermen något högre emissioner av bl.a. koloxid (CO) jämfört med diesel. För attytterligare minska NOx-emissionerna är en utveckling av system föravgasåterföring (EGR) en åtgärd som bör prioriteras mycket högt. Försökvisar att en potential till en minskning är fullt möjligt med ettenkelt EGR-system. EGR kommer att införas i tunga dieseldrivna fordonkring , men eftersom potentialen här är högre för alkoholer börmålinriktade FUD-insatser initieras för att tillvarata denna potential.Utvecklingen hos tillverkarna av katalysatorer till tunga fordon dominerasi dag av satsningar på konventionella fossila drivmedel (i huvudsak olikadieselkvaliteter) och de speciella problem som är förknippade med dessabränslen. Ett visst intresse ägnas även åt katalysatorer för naturgas, därresultaten även är möjliga att tillämpa för biogas, medan satsningarna påkatalysatorer för etanol är mycket ringa. Vid de svenska högskolorna har endel projekt initierats i samarbete med berörd industri med syftet att utvecklakatalysatorer för biodrivmedel. Dock är resurserna självfallet mindre än hoskatalysatortillverkarna. Det finns därför en viss risk för att utvecklingenhämmas inom detta område på grund av den outvecklade efterbehandlingenav avgaserna. Statliga insatser inom detta område är därför av stor vikt.Alkohol för lätta fordonBränsleflexibla fordon (Fuel Flexible Vehicles, FFV) är deni dag mest framgångsrika lösningen i . Flexibiliteten ivalet av bränsle (ren 85-procentig alkohol och/eller bensinsamt godtyckliga blandningar av dem) och de möjlighetersom finns att långsamt bygga upp infrastrukturen är fördelarsom talar för att FFV kommer att dominera marknaden föralkoholdrivna lätta fordon . Trots att demodernaste motorerna uppvisar låga emissioner finnsen hel del problem att lösa. Utsläppen är t.ex. vid kallstartfortfarande höga och vissa problem finns även att startamotorn vid riktigt låga temperaturer. Nya lösningar fannssom har stor potential men som ännu inte ärfärdigutvecklade. Det vore också önskvärt att intressera ävensvenska tillverkare av lätta fordon att utveckla och levereramindre och bränslesnålare FFV.Biogas för tunga fordonNär biogas används i tunga fordon handlar det som regel omottomotorer. Därmed kommer emissionsbilden för dereglerade emissionerna i princip att likna den konventionellaottomotorn. På grund av de små produktionsvolymerna rördet sig i praktiken uteslutande om konverteradedieselmotorer. Eftersom den grundmotor man utgår ifrån fören kommer att basera sig påkonventionella tunga dieselmotorer måste utvecklingenstyras enligt dessa förutsättningar. Gasdrift kan medföra enökning av NOx-utsläppen. Användning av EGR är enmöjlighet för att förhindra en sådan ökning. Flertalet av desedan länge välkända teknikerna från personbilar haremellertid ännu inte utvecklats för tunga gasdrivna fordon.Demonstration och utveckling av biogasfordon har bara pågått en kortaretid i . Även om resultaten är lovande harFUD-verksamheten pågått för att man skall kunna dranågra mer generella slutsatser om teknikens möjligheter.Därför börbiodrivmedelsprogrammetfortsättaEftersom avslutades under1997 kan nödvändiga insatser för att ta vara på möjligheternamed biodrivmedel ej fullföljas. Denna konsekvens ärallvarlig också med hänsyn till att frågan om en introduktionav biodrivmedel kan komma att bli föremål för beslut ochgenomförande inom den allra . Ett uppehåll iFUD under ett eller annat år kan då leda till att utvecklingenstannar av och att introduktionen försenas. Det är därförangeläget att driva KFB:s arbete vidare.FUD-insatserna på KFB bör fortsätta med forskning, utveckling ochdemonstration av fordon inom områdena renetanol, blandbränsle och biogas.Medelsbehovet för en fortsatt verksamhet uppgår till samma belopp somursprungligen anslogs till programmnet, dvs. per år.Förslagsvis kan en del av de energimedel som i budgeten avsesavsättas till Energiteknikfonden öronmärkas för användning till enfortsättning av biodrivmedelsprogrammet hos KFB.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortsatt utveckling och stöd av biobaseradedrivmedel.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()