mot · GM02So311 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So311av m.fl. (v)De äldreVälfärden i har byggts upp av de kvinnor och mänsom är pensionärer. Välfärden, så som den växt fram iSverige, bygger på individuella rättigheter och skyldigheter.Den har finansierats via skattsedeln och syftat till att fördelaresurserna rättvist och utjämna levnadsvillkoren för olikagrupper i samhället. En rättvis resursfördelning innebärsolidaritet mellan yrkesaktiva och icke yrkesaktiva. Så längemänniskor bildat samhällen har de tagit ansvar för varandraoch hjälpt varandra. Den ömsesidiga hjälpen har dock settolika ut för våra äldre över tiden. Före industrisamhället, ibondesamhället, var det familjens ansvar att sörja för sinaäldre, som ofta placerades i den s.k. undantagsstugan pågården. Dit kom gårdens yngre med det som blivit över avmaten till de gamla. De äldre spelade en viktig roll förbarnen och för de yngre, genom att det alltid fanns någonsom hade tid, någon som brydde sig. var de äldreutsatta för andra människors godtycke, eller välgörenhet.Vård och stöd åt de gamla och åt de sjuka övergick till attbli ett samhälleligt ansvar. Kommunerna inrättade fattigstugor som alltförofta hade en majoritet av äldre kvinnor och män. Fattigstugorna var beroendeav de mer välbeställdas välgörenhet. I samband med industrialiseringenflyttade familjerna in till städerna. Välståndet ökade i snabb takt menfördelningen av välståndet var ojämn och orättvis. Allt fler människor blevberoende av lön i form av kontanter, vilket innebar att de äldres ekonomiskasituation blev ohållbar.Ända var fattigpensionärerna en stor ochsynlig grupp i det svenska samhället. När folkpensionen infördes innebar detatt en stor andel av de gamla slapp det förnedrande i att vara beroende avfattigvården eller av sina barn. Kostnaderna för fattigvården minskade i ochmed att antalet socialhjälpstagare sjönk, vilket var av stor samhälls-ekonomisk betydelse.Folkpensionen räckte dock inte till att ge trygghet på ålderdomen. Dentjänade som grundtrygghet och de som hade råd kompletterade med privatapensioner. Vissa grupper förhandlade sig till inkomsttrygghet på ålderdomen.Klyftorna mellan olika grupper pensionärer ökade. I början av 1950-taletrestes därför kraven på en allmän, obligatorisk tilläggspension, ATP, somskulle ge inkomstskydd efter pensioneringen.Det svenska samhällets strävan att bli välfärdsstat innebar ett ökatsamhällsansvar framför allt på områden som sjukvård och social service.Detta i sin tur innebar en stor efterfrågan på kvinnlig arbetskraft eftersomsjukvård och social service är betraktade som kvinnliga områden. Tidigarehade äldreomsorgen utförts i hemmen av kvinnorna genom att de äldrestannade kvar i familjerna. Från att tidigare varit en privat angelägenhet bleväldreomsorgen, genom kvinnornas inträde på arbetsmarknaden ochsamhällets strävan efter folkhemmet, en samhällelig uppgift. I vårt välfärds-system var drivkraften bakom omsorgen om de gamla respekt, integritet ochmöjligheten att kunna fortsätta vara en självständig individ även somgammal.Välfärdens kärnaTvå regeringar har efter varandra betonat vikten av att värnakärnan i välfärden, dvs. att barnomsorgen, skolan ochäldreomsorgen prioriteras före transfereringarna, dvs.folkpension och ATP m.fl. För att kunna göra det hävdarman att det är nödvändigt med nedskärningar i t.ex.socialförsäkringssystemen. Men eftersom nedskärningar isocialförsäkringssystemen, barnbidrag och folkpension ledertill att allt fler hamnar under socialbidragsnivån och tvingasuppsöka socialkontoren innebär det att kommunernaskostnader för socialbidragen tränger ut resurserna tillvälfärdens kärna. Det blir allt mindre pengar över för t.ex.äldreomsorgen.En av grunderna i den generella välfärden är den fulla sysselsättningen. har en arbetslöshet av sällan skådat mått. Politiken måste därförinriktas på att få människor i lönearbete. som regeringentillsammans med anpassar den offentliga ekonomin till konvergens-programmet genom att t ex manipulera med nivåerna i socialför-säkringssystemet och sänka folkpensioner och barnbidrag, far barn och äldreilla. De kan inte vänta tills regeringen återigen prioriterar den fulla syssel-sättningen. Barn- och äldreomsorgen måste därför redan nu återanställaförskolelärare, sjukvårdsbiträden, hemtjänstpersonal m.fl.Sänkta socialförsäkringsnivåer och folkpensioner leder också till attkonsumtionsutrymmet för hushållen minskar och som resultat sjunker deninhemska efterfrågan. Otryggheten ökar och allt fler sparar i form av t.ex.pensionsförsäkringar. Sparkvoten ökar och de pengar som så väl skullebehöva omsättas i form av ökad konsumtion växer på hög på banken.Samtidigt ser vi allt fler äldre gå och leta i papperskorgar efter tomburkar.Äldreomsorg med respektför människanÄldreomsorgen var en integrerad del i efterkrigstidensutveckling av den generella välfärden. Under 1960- och1970-talet höjdes standarden på ålderdomshemmen samtidigtsom en kraftig utbyggnad skedde. Sjukhem byggdes ochlångvårdsplatserna blev fler. Det ansågs också viktigt medsärskilda insatser för att fler gamla skulle kunna bo hemmaså länge som möjligt. En omfattande utbyggnad avhemtjänsten genomfördes.I början av 1900-talet var medellivslängden under för båda könen. är den strax för kvinnor och strax för män.Beräkningar visar att antalet personer som är eller äldre kommer att ökamed 100 000 eller fram . kommerantalet personer som är att tredubblas och uppgå till ungefär120 000 personer vid periodens slut. Behovet av omsorg och sjukvård för degamla kommer alltså att öka kraftigt. Vårdbehovet mätt i antalet dygn påsjukhus eller sjukhem utvecklas lika för båda könen fram till 80-årsåldern.Därefter ökar kvinnornas vårdbehov snabbare. De blir äldre och det sker tillpriset av sämre hälsa och ökat vårdbehov.1992 genomfördes den s k ädelreformen som gav kommunerna ett samlatansvar för långvård och för omsorgen och vården av gamla ochhandikappade. Utvärderingen av reformen visar en dyster bild. Äldre-omsorgen befinner sig i kris. Det handlar om ojämn kvalitet i vården, ned-dragning av läkarvården på sjukhemmen och lägre nivå på rehabiliterings-insatserna. De gamla är sjukare när de lämnar sjukhusen än förereformen. Trots att de anses vara "klinikfärdiga"(medicinskt färdigbe-handlade) kan deras behov av kvalificerad vård vara lika stort som undersjukhustiden. Men kommunerna har varken råd att låta de äldre vara kvar påsjukhusen eller att ge dem den vård de behöver hemma. På så sätt drabbas degamla hårdare än andra av nedskärningarna. Begreppen "färdigvårdad" och"klinikfärdig" måste mönstras ut ur sjukvårdens språkbruk. Vänsterpartietanser att begreppet "medicinskt färdigbehandlad" skall utgå ur hälso- ochsjukvårdslagen.Äldre invandrareKommunerna har ägnat mycket liten uppmärksamhetåt äldre invandrare och deras behov. En undersökning iStockholm visar att äldre invandrare får hemhjälp i mindreomfattning än andra. Orsakerna kan vara flera. Man kanskeinte känner till sina rättigheter eller tycker att familjen skallansvara för sina gamla. För äldre är det också lätt att glömmabort den svenska man lärt sig. Kompetensen hosomsorgspersonal med invandrarbakgrund bör därför tastillvara. Här måste medvetenheten öka och särskilda insatserför äldre invandrare komma till stånd. När det gäller gruppenäldre invandrare måste vi också finnaen lösning när det gäller deras ekonomi.Många äldre invandrare får inte folkpension beroende på att de beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl. Dessa pensionärer måste varje månadgå till och ansöka om socialbidrag för sitt uppehälle. inträffat att en äldre, pensionerad invandrare tvingats söka socialbidragför kostnaderna för ett svenskt medborgarskap. Kommunerna ersätts avstaten för kostnaderna för socialbidragen, men det tar inte bort det faktum attdetta är mycket förnedrande för äldre människor. Socialbidragsnormenvarierar och ligger under nivån på folkpensionen. I ställetborde staten ta ansvar för sin politik och införa folkpension för depensionerade invandrare som lever på socialbidrag. Vår förhoppning äratt kunna medverka till att ersätta socialbidragen med garantipension. I detnya pensionssystemet kommer detta problem att lösas, men de nya reglernakommer inte att omfatta de äldre invandrare som är pensionärer. Detbästa vore om äldre invandrare kunde få någon form av folkpension.Vänsterpartiet anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag omhur en sådan folkpension skall utformas. Detta bör ge regeringentill känn.Äldres kostnader för serviceFotvården är mycket viktig för äldre, framför allt därför attmånga drabbas av åldersdiabetes. Fotvården var också en avde första verksamheterna som lades ut på entreprenad ikommunerna. Från att tidigare varit subventionerad fårmånga äldre betala hela kostnaden själv. är deäldre beroende av att anhöriga eller hemtjänstpersonal gerdem fotvård. Men vid mer omfattande fotvård behöverspecialister anlitas. För många äldre är detta för kostsamt ochman avstår. När det gäller avgifterna måste den utredningsom skall göras om kostnadsläget för pensionärer få denuppgiften inskriven i direktiven. Det kan lösas så att det s.k.förbehållsbeloppet blir tillräckligt stort.Ålderdom är ingen sjukdom utan en naturlig del av livscykeln. Medålderdomen följer vissa tillstånd, t.ex. högt blodtryck vilket innebärkontinuerligt intag av mediciner som ger muntorrhet som i sin tur leder tillatt många äldre har höga tandläkarkostnader. har föreslagit attall bastandvård skall ingå i systemet för högkostnadsskyddet inom hälso- ochsjukvården. Detta ger möjlighet för äldre att ha en god tandvård.Samlat förbehållsbeloppFör många pensionärer med låga inkomster uppstår oftaekonomiska problem då kostnaderna för sjukbesök,läkemedel och tandvård skall . Många utsätter sig föronödigt lidande på grund av att man inte har råd med de alltdyrare sjukvårdskostnaderna. Vi vet av erfarenhet attpensionärer inte vill söka socialbidrag utan i hög grad klarasig själva. Ingen pensionär skulle behöva söka socialbidragför att kunna betala doktorn, medicin eller tandläkare.I har kommunen infört ett generellt stöd till de pensionärer somenbart har folkpension och bostadstillägg. Stödet motsvarar kostnaden upptill högkostnadsskyddet respektive självrisken i tandvårdsförsäkringen ochadministreras via . Borlängemodellen har börjattillämpas i ett antal kommuner. vill verka för att allakommuner inför Borlängemodellen.Kommunerna har övertagit ansvaret för de särskilda boendeformerna.Generellt kan sägas att det inneburit en avsevärd avgiftshöjning för de äldremedan standarden inte höjts i motsvarande omfattning. bor andel av de äldre i flerbäddsrum. Detta borde tillhöra en förgången tidoch kommunerna måste åläggas att förbättra boendestandarden. I mångakommuner är kön lång till gruppboendet som har blivit en bra boendeformför åldersdementa.Vi har upprörts av att en gammal kvinna förvägrats att återförenasmed sina barn i barnens hemkommun. Trots att kvinnans avflyttnings-kommun betalar för vårdplatsen i den nya kommunen vägrar den att ta emothenne. Om det är så att en kommun har rätt att vägra medborgare att flytta idet egna landet och också gör det, måste lagstiftning tillgripas där gamla ochvårdbehövande garanteras rätt att lämna sin kommun och bli välkomnade ivarje annan kommun. siktar mot att inom mandatperiodenmedverka till att löftet om eget rum i äldreboendet förverkligas.AnhörigvårdenIdag finns drygt 250 000 anhörigvårdare i . Det är entyst armé av människor som hjälper, vårdar och stöttaranhöriga som är sjuka eller fått en funktionsnedsättning.Arbetet som utförs är tungt och ensamt. Det ärofta ovärderliga hjälpinsatser som utförs. Anhörigvårdarnahar blivit en viktig länk i den svenska vården och omsorgen.Ändå talas det mycket litet om denna stora grupp.I den av antagna nationella handlingsplanen för äldrebehandlades anhörigvårdarnas situation. Medel anslogs för att ge kommu-nerna bättre möjligheter att stötta. I sammanhanget en ganska blygsamsumma, men ändå ett tecken på en viljeinriktning som är bra. Det åligger nulänsstyrelserna att uppmärksamma och fördela resurser. Många kommunerhar någon form av anhörigstöd, t ex har några kommuner anställtanhörigkonsulenter. Men variationerna är stora, det finns kommuner där manarbetar mycket sparsamt med dessa frågor. Många anhöriga är i stort behovav stöd och avlastning och möjlighet att träffa andra i samma situation. Deflesta kommuner har en mycket ansträngd ekonomi varför insatser föratt hjälpa anhörigvårdare naturligtvis sker i konkurrens med andra viktigaområden. kommer dock att utvärdera och följa upp vad somhänder på området.De ändringar som gjordes i socialtjänstlagen, och som trädde i kraft den 1januari 1998, innebar till viss del försämringar för anhörigvårdarna.Möjligheten att få avlösning eller avlastning blev ett frivilligt åtagande förkommunen. Det är angeläget att beslut av den här karaktären skall kunnaöverklagas med förvaltningsbesvär. Det är ett led i att stärka anhörig-vårdarnas ställning. I samband med den nya pensionsreformen bör ävenanhörigvårdares arbetsinsatser beaktas på så sätt att de blir pensions-grundande. På och med beaktande av kommande utvärderingar,bör tydliga mål och tydliga regler anges för att garantera anhöriga möjlighettill avlastning. har i princip godkänt ett delat hög-kostnadsskydd Vi har dock inte godtagit förslaget att äldre människor skalltvingas ta sin medicin på "avbetalning". Detta är ett problem som på längresikt måste lösas på ett för de äldre värdigt sätt, t ex genom att landstingengerfrikort direkt för de pensionärer som lever på folkpension och bostadstillägg.Vänsterpartiet anser att inte någon skall behöva avstå från hälso- ochsjukvård av ekonomiska skäl. Vi vill verka för frikort från första början tilllåginkomstpensionärerna.PensionernaNär folkpensionen infördes slapp många gamla varaekonomiskt beroende av sina barn. ATP-striden i slutet av1950-talet är en av svensk arbetarrörelses största och mestbetydelsefulla klasstrider. ATP:s införande är också en av deviktigaste sociala reformerna i den generella välfärden ochinnebar att även de gamla fick goda levnadsförhållanden. Debehövde - åtminstone inte ekonomiskt - frukta ålderdomen.Ålderdom blev inte längre lika med fattigdom. För depensionärer - framför allt kvinnor - som inte hadeförvärvsarbetat utan skulle leva enbart på folkpensionen harockså ett pensionstillskott införts för att förstärka ekonomin.JämställdhetspolitiskakonsekvenserVård och omsorg har traditionellt definierats som kvinnligaarbetsområden av den anledningen att det är kvinnor som tillstörsta delen arbetar inom sjukvårdens och äldreomsorgensolika delar. Nedskärningar inom kommuner och landstingdrabbar därför kvinnor i större utsträckning än män vadgäller arbetstillfällen. När samhället övertog ansvaret för densociala servicen, däribland sjukvård och äldreomsorg,innebar det också att samhället övertog ansvaret för vårdenav de äldre i hemmen från kvinnorna som kunde gå ut iförvärvsarbete. Den satsning på kommuner och landstingsom medverkat till för att förstärka ekonominoch för att rädda arbetstillfällen kommer att öka kvinnorsanställningstrygghet.Genom att kvinnor har en längre livslängd än män finns det fler äldrekvinnor än män. En politik som leder till att sjukvård och äldreomsorg inteanvänds som buffert i konjunkturpolitiken innebär att både äldre kvinnor ochmän gynnas. När också vill se över hur man bäst kan stödjaanhörigvårdarna så är detta även ämnat som ett stöd till kvinnorna. De flestaav anhörigvårdarna är kvinnor som vårdar män. En förbättring av villkorenför anhörigvårdare innebär att både kvinnor och män gynnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas framtida behov av ekonomiska resurser för attupprätthålla en god kvalitét i äldreomsorgen,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iregelsystemet så att "medicinskt färdigvårdade" tas bort ur lagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkpension för äldre invandrare, 24. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillSocialtjänstkommittén så att den beaktar anhörigvårdarnas situation enligtvad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat förbehållsbelopp i direktiven till utredningen om äldreskostnader,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetspolitiska konsekvenser.Stockholm den 23 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till FiU.2 Yrkande 3 hänvisat till SfU.