ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ711 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ711av ()Balans mellan viltstammarnaVårt lands viltstammar utgör en omistlig nationell tillgångsom är värd omsorg. Vården av dem är i grunden en för ossalla gemensam uppgift, som skall samordnas med övrignaturvård. måste vi människor agera för attupprätthålla en skälig balans mellan olika viltlevande arterav fåglar och djur i vår fauna. Detta sker genom att vi tillåterjakt med större eller mindre begränsningar.Vissa arter, på vilka vi inte tillåter jakt eller har jakt med mycketrestriktiva regler, har ökat mycket starkt i antal och ibland så starkt att detuppstår olägenheter i olika hänseenden.Som exempel kan nämnas att den svenska korppopulationen genomgått enutomordentligt expansiv utveckling . Inom vissa områdentorde korparna vara fler än kråkorna och vid sopstationer förekommer oftaenorma ansamlingar av korp.Ett annat exempel är utvecklingen av det svenska beståndet av skarv.Ökningstakten har varit extremt snabb och arten ökarfortfarande snabbt. Denna kraftiga ökning har lett till ett stort antal klagomålom att skarvarna gör skada på fiskbestånden, skapar andra olägenheter förfisket och förstör skogen på de öar där de häckar. Undersökningar som gjortsi och utomlands bekräftar dessa klagomål.En tredje art som bör bli föremål för regeringens övervägande beträffandejakt eller inte jakt är säl. Vad gäller knubbsälbeståndet på den svenskavästkusten har jakt inte förekommit på mycket . Detta har bl.a.medfört att sälarna förlorat skyggheten för människor och de numera myckettäta populationerna innebär att sälarna förlägger fodersök även till områdendär knubbsäl tidigare inte förekommit.Vi har i också en debatt om balansen mellan de stora rovdjuren åena sidan och annat jaktbart vilt såsom älg och rådjur å andra sidan. Denårliga avskjutningen av älg, hjort och rådjur är av en omfattning somrepresenterar stora ekonomiska värden. En alltför stor lodjursstam kommertill exempel att allvarligt hota rådjursstammen.Ovanstående är exempel som visar att regeringen måste aktivera sig för attskapa förutsättningar för en bättre balans mellan olika viltstammar i Sverige.Det kan i en del fall ske genom en översyn av reglerna för skyddsjaktrespektive möjligheter till en utökad allmän jakt. Det kan också ske genomatt i EU verkar för förändringar i de direktiv som är aktuella påjaktens område.Sammanfattningsvis vill jag poängtera det viktiga i att riksdag ochregering nationellt och internationellt verkar för en god balans i vår vildasvenska fauna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om balans mellan vildlevande arter.Stockholm den 22 oktober 1998Carl G ()
mot · GM02MJ712 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ712av ()Resurser för bildande av naturreservat m.m.Säkerställandet av naturskogar är en viktig del avnaturskyddet i . lövskogar är ett braexempel och där finns av landetslövskogsarealer. Det innebär att där har ettsärskilt ansvar för skyddet av ädellövskog. Dock är denskyddade arealen än så länge besvärande liten.Arbetet med att skydda skogsareal är en långsiktig verksamhet. Helaprocessen att bilda ett naturreservat sträcker sig som regel över flera år.Målet är alltid att nå frivilliga överenskommelser. När det gäller vissa storaoch komplicerade områden med många markägare inblandade kan det därförta mycket . Motorn i verksamheten är handläggare,som följer ärendet från början till slut. Handläggaren måste sålunda kon-tinuerligt ägna sig åt varje reservatärende. Det är självfallet också viktigtattdet är rätt områden man satsar resurserna på.Genom de sparkrav som länsstyrelserna ålagts under de senaste budgetårenfinns risken att de inte kunnat avsätta tillräckligt med resurser försäkerställ-andet. Stora problem har därmed uppstått med att bedriva säkerställandet iden takt som är önskvärd och motiverad.Skyddet av naturskogar och annan värdefull natur är en synnerligen viktiguppgift och en höjning av markanslaget är ett viktigt bidrag till att stärkaverksamheten. Markanslaget, med syfte att forcera inköp m m av värdefullaurskogar och naturskogar, ställer dock problemen med säkerställandet på sinspets. Förvärvet av skog och mark är endast slutfasen av en lång process därlänsstyrelsernas handläggare har en nyckelfunktion.Med nuvarande resurser kommer att få än svårare att levaupp till de målsättningar som regering och riksdag ställt upp för säkerställ-andearbetet. Det synes därför nödvändigt att en mindre del av markanslagetfår utnyttjas till nödvändig administration och handläggning. Systemettillämpas redan inom vissa områden, t ex för kalkningsverksamheten. För-delen med systemet är att administrationbidraget anpassas direkt till de utför-da prestationerna. På så sätt ges också den anslagsbeviljande myndigheten() möjlighet att styra prestationerna till geografiska områ-den där de gör störst nytta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en mindre del av markanslaget bör fåanvändas till nödvändig administration och handläggning.Stockholm den 22 oktober 1998Lennart Kollmats (fp)
mot · GM02MJ713 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ713av ()Minskade utsläpp i sjöar och vattendragÅr 1997 har 6 900 sjöar och 12 000 vattendrag kalkats.Enligt länsstyrelsernas uppgifter har kalkningsprogrammetuppnåtts i av sjöytan eller av dekalkade sjöarna och i av de kalkade vattendragen.Det är bara i de större försurade sjöarna som åtgärder sättsin. Av ca 17 300 försurade sjöar åtgärdas idagsläget knappt 7 000. För sjöytan är motsvarande siffra 89procent.Ovanstående uppgifter är hämtade ur budgetpropositionen.I slutsatserna sägs: "Skydd av mark för naturvård och kalkning av försur-ade vattenområden är ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrument för attbevara den biologiska mångfalden. "Jag delar uppfattningen att kalkningsverksamheten är nödvändig. Emeller-tid måste den ses som ett sätt att lappa och laga.Propositionen har tagit alltför lätt på det egentliga problemet, nämligen deutsläpp som utgör hotet mot den biologiska mångfalden.Den långsiktiga lösningen ligger i att tillgängliga styrmedel används pålämpligt sätt för att åstadkomma minskning av utsläppen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att minskautsläppen till sjöar och vattendrag.Stockholm den 21 oktober 1998Harald ()
mot · GM02MJ714 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ714av ()MiljökvalitetsnormerMiljöpolitik måste utgå från ideologiska värderingar. Debestämmer såväl ambitionsgrad som de styrmedel manväljer. liberalerna menar att miljöpolitikentydligare måste utgå från de mål ställt sig bakom iolika sammanhang, t.ex. World Conservation Strategy,och . Detta gäller inteminst för lokala . Miljökraven måste få en ökadtyngd i förhållande till kortsiktiga ekonomiska intressen ochmiljölagstiftningen uttryckligen utgå från vad naturen tål.Införandet att miljökvalitetsnormer innebär ett viktigt steg i arbetet med attlösa de stora miljöproblem som till exempel försurning och kväveläckageinnebär. Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om kvaliteten inom ett geo-grafiskt område eller för hela landet.Om en miljökvalitetsnorm inte uppfylls skall ett åtgärdsprogram upprättas.I åtgärdsprogrammet skall det uppges vilka åtgärder som skall vidtas för attuppfylla , vilka myndigheter och kommuner somser till att angivna åtgärder vidtas samt när åtgärderna skall vara genomförda.Då miljökvalitetsnormer skall utgöra den absoluta miniminivån på livsmiljönmåste överskridande av normerna medföra vissa rättsverkningar. Det innebäratt åtgärdsprogrammen måste vara bindande. Annars blir miljökvalitets-normer och åtgärdsprogrammen ett meningslöst miljörättsligt styrmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär lagförslag innebärande attåtgärdsprogram för att uppnå miljökvalitetsnormer blir bindande.Stockholm den 22 oktober 1998Harald ()
mot · GM02MJ716 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ716av ()resurser för bildande av naturreservatNaturskyddet är en av regering och riksdag prioriteradverksamhet inom miljövården. Bevarandet av den biologiskamångfalden är en huvuduppgift. I huvudsak är detlänsstyrelserna som ansvarar för den praktiskaadministrationen av naturskyddsarbetet och mestadels tar detformen av bildandet av naturreservat. För detta ändamålbeviljar medel, som förvaltaroch fördelar mellan länen.En mycket stor andel av de skyddade områdena i utgörs avkustlandskap bestående av sanddyner, kusthedar och strandängar. Arealenskyddad naturskog och myr är emellertid fortfarande besvärande liten.Samtidigt är en mycket stor andel av de hotade arterna och biotoperna knutnatill naturskogen, inte minst ädellövskogen. har som ett av"ädellövskogslänen" med av landets arealer ett särskiltansvar för skyddet av ädellövskog. Av denna anledning har säkerställandet ilänet koncentrerats till naturskogar, främst ädellövskog.Säkerställandet är en långsiktig verksamhet. Hela processen att bilda ettnaturreservat sträcker sig som regel . Målet är alltid att nåfrivilliga överenskommelser. Vissa stora och komplicerade områden medmånga markägare inblandade kan därför ta mycket . Utöver hand-läggaren är ett antal andra tjänstemän inblandade i säkerställandet. Hand-läggaren på agerar som motor i verksamheten och måste helatiden följa ett ärende.Länsstyrelserna har ålagts sparkrav i en sådan utsträckningatt det ofta inte varit möjligt att säkerställa de nödvändiga administrativainsatserna. Det leder till stora problem med att skapa de önskvärdanaturreservaten, trots att det i slutskedet finns medel för att bekosta självareservatet. ökar sparkraven på länsstyrelserna varför dettaproblem accentueras. Risken finns att man inte kommer att kunna ta ianspråk medel för förvärv och intrångsersättning m.m. Särskilt för ärdetta en beklaglig utveckling, just med tanke på att länet är rikt påädellövskog.I årets budgetproposition har regeringen föreslagit en förstärkning avanslaget för inköp av värdefulla naturområden. Intentionerna med den ökademedelstilldelning som regeringen nu föreslår, riskerar att gå om intet om intelänsstyrelserna får möjlighet att arbeta med förvärven.Reglerna borde därför ändras så att länsstyrelserna får använda en mindredel av markanslaget för att täcka sina administrationskostnader i sambandmed säkerställandet av naturreservat. En sådan ordning tillämpas på vissaandra områden, t.ex. när det gäller kalkningsverksamheten, handläggning avdet tillfälliga småföretagarstödet etc. Det är naturligtvis olyckligt ur allasynpunkter om beviljade anslag till prioriterade ändamål inte kan användaspå grund av administrativa flaskhalsar. Därför bör ge regeringentill känna att reglerna bör ändras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ändrade regler så att länsstyrelserna kan använda endel av markanslaget till sin administration i samband med arbetet att bildanaturreservat.Stockholm den 22 oktober 1998Carl ()
mot · GM02MJ717 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ717av ()Försurning av mark och vattenFörsurningen är ett internationellt problem som innebär ennegativ miljöpåverkan på i allmänhet ochVästsverige i synnerhet. Ungefär två tredjedelar av mark-och vattenförsurningen kommer från svavelutsläpp, som försin över landsdelen genom förhärskande vindar. Det finnsuppgifter om att "importen" av svavelnedfallet kan vara såhög som . Effekten av nedfallet kan mätas på olikasätt. Ett är att se på den inventering för riket som gjorts avFiskeriverket. Här framgår att drygt 5 000 sjöar har ettkraftigt vikande fiskbestånd och flera sjöar betecknas somdöda. Särskilt illa är det i där varannan sjö fåttlivsbetingelserna allvarligt rubbade.Intill dess att en radikal minskning av svavelnedfallet sker, vilket tyvärrkommer att dröja, är kalkning av sjöar, vattendrag och våtmarker i stort settdet enda sättet att motverka försurning och upprätthålla fiskbestånden. Enminskning av det statliga anslaget till kalkning kommer i de allra flesta falleninte att vägas upp av ökade insatser från kommunerna.Kalkningsprojekten för försurade sjöar i riskerar attförsenas, om inte mer pengar skjuts till. Upphör man med kalkningenkommer vattendrag som är "botade" att snabbt återgå till tidigare för-surad nivå.Den totala ramen för kalkningsverksamheten i hela Västra ligger på . Flera projekt kan kommaatt drabbas om inte skjuter till de begärda pengarna.Skall det vara någon mening med miljöinsatser på området krävs som iandra sammanhang en långsiktighet i åtgärderna, förenad med en totalsynsom också innebär att den "gröna" bokföringen tillföres kända betydandeplusposter. Jag vill här initialt hänvisa till kalkningsutredningen (SOU1996:53) som anger: "varje satsad krona på sjökalkning ger mer än tvåkronor tillbaka". För turismen i är det sjöar och vattendrag sompräglar besökarnas bild av landet. Vilket också ger svenska staten en hel delpengar i sin "kassakista".Inledningsvis anges problemets internationella räckvidd. hartidigare varit drivande i avsikt att få att samfällt inse sittansvar. Tyvärr är informationen från EU-sidan nedslående. Inga kraftfullaåtgärder är i antågande. Rättvisan kräver att , som ligger i topp närdet gäller avgifterna till EU, får gehör för skärpta bestämmelser i "ner-smutsarländerna". Ökad höjd på skorstenarna ger inte friskare sjöar iSverige, regeringen måste mer kraftfullt driva försurningsfrågan i EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av kalkning, särskilt vad gäller vattendragen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att mer kraftfullt driva frågan om bekämpning av försurning.Stockholm den 23 oktober 1998Kenth Skårvik (fp)
mot · GM02MJ718 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ718av och ()Använda glödlamporAnvända glödlampor är ett miljöproblem som inte är särskiltuppmärksammat . De innehåller en liten mängd bly mentillsammans blir det avsevärda mängder som samlas pålandets kommunala deponier. I en kommun med ca 30.000invånare blir det årliga tillskottet av bly ca vilket ärlika mycket som 10 bilbatterier innehåller.Alternativet till vanliga glödlampor är lågenergilampor. De som finnspå marknaden innehåller en viss mängd kvicksilver och det är heller intebra för miljön. För de här lamporna finns det en insamlingsorganisation. Nyaalternativ utan kvicksilver kommer. Tyvärr krävs för dessa lampor en annanutformning på armaturerna och det kan därför ta lite tid innan de blir infördai hushållen i stor skala.Under tiden man fortfarande använder vanliga glödlampor med blyinnehållär det nödvändigt att vidta åtgärder så att inte dessa blymängder kommer ut inaturen. En insamlingsrutin eller annan åtgärd behöver initieras för att de härmiljöproblemen ska kunna minimeras i framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur insamling avglödlampor skall lösas.Stockholm den 22 oktober 1998Margareta ()()
mot · GM02MJ720 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ720av och ()Renhållningen av stränderRenhållningen påstränderna utmedvästkusten - ettriksintresse! ?Varje år flyter skräp iland påstränderna utmed den . Ivikarna kan man hitta meterhöga lager med skräp/avfall,innehållande t ex lastpallar, oljedunkar, fiskegarn, bildäck,tågvirke, sprayburkar, mjölkpaket, brödbackar, fiskelådor,gastuber och glas- och plastflaskor.En stor del kan identifieras som kommande från andra länder såsomDanmark, och , men även avfall från oljeriggar, fraktsjö-fart, färjor och fritidsbåtar återfinns i bråten.Av den totala mängd skräp som finns i hamnar förr eller senareomkring i trots att kusten utgör av den totalakustlinjen runt . Starka strömmar gör att lösa föremål förs motsvenska kusten.Värst utsatt är den nordligaste kuststräckan från och norrut. Utmeddenna kust finns också många värdefulla och känsliga områden för fiskre-produktion, fågelliv, andra djurs naturliga miljö samt växtplats för sällsyntaväxtarter. Stora områden utmed kusten är klassade som naturreservat.1998 är världsoceanernas år. för politiker att uttala sig och taställning, skriva under dokument med förklaringar och målsättningar, tainternationella kontakter och göra överenskommelser. Dessa aktiviteter ärviktiga i kampen mot miljöförstöringen i haven och på stränderna.Det lär emellertid dröja innan detta ger resultat utmed stränderna ivästkustens kommuner. Städning lär behövas under lång tid framöver.Kustkommuner på kan trots världens högsta kommunalskatt intebelastas av dessa kostnader.Staten måste ta sitt ansvar för att internationella kontakter upptasmed berörda länder, för att en massiv upplysning ges till alla som vistas ifarvattnen och för att påföljder för att beivra slarv och hänsynslöst handlandetill sjöss utformas och utnyttjas.Inte bara djur och växter är skyddsvärda. Även miljöer som kan gesemesterfirare från hela landet, utländska turister liksom kustborna själva envälbehövlig rekreation är värda att vårda och skydda. Städningen avstränderna i är alltså av riksintresse. Kommunerna bör således fåkompensation för sina utlägg härför.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompensation till kommuner för städning av stränder avriksintresse.Stockholm den 26 oktober 1998Berit ()()
mot · GM02MJ722 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ722av ()SkoterlagenDen nya skoterlagen som genomfördes /97 innehållertre ogenomtänkta regleringar:1. Centralt beslutad förbudszon där skoteråkning inte är tillåten.2.3. Kravet på traktorkörkort för framförande av snöskoter.6.Om förbudszoner anses behövas skall det beslutas på lokal nivå. En lag omhastighetsbegränsning är utan värde, enär varken resurser eller möjligheterfinns för polisen att följa upp lagen. Dessutom är lagen helt onödig.Kravet på traktorkörkort för skoterkörning är helt orealistiskt och skalldärför upphävas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa skoterlagstiftningen i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02MJ725 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ725av ()Nickel i kosmetikaNickel är ett starkt allergiframkallande grundämne. Därförhar förekomsten av nickel i t.ex. mynt, glasögon ochsmycken reglerats genom lagstiftning. Däremot finns ingenlagstiftning som reglerar nickelförekomsten i kosmetika. Dåantalet nickelallergiker är mycket stort är det väsentligtatt inte en så hudnära produkt som t.ex. innehållernickel, vilket är fallet . En reglering av förekomsten avnickel i kosmetika är därför nödvändig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en reglering av förekomsten av nickel ikosmetika.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()
mot · GM02MJ727 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ727av m.fl. (v)Havsöringsförande bäckar och laxåarSkydd förhavsöringsförande bäckaroch laxåarSveriges lagstiftning är ej tillfyllest när det gäller skyddet avlax och havsöringsbeståndet i bäckar och mindre laxåar.Fiskevårdens övergripande mål samt miljömålen på fisketsområde kan därför ej uppfyllas när det gäller vattendragen. Iandra nordiska länder finns ett betydligt bättre skydd förvandringsfisken, t.ex. i Danmark.De för smoltproduktionen ytterst skadliga rensningarna i bäckar och smååar kan genomföras nu genom att man endast anmäler till enl.VL 4 kap 3 §. Rensningar medför ofta död bland uppväxandeungar av laxfisk och även omfattande död bland fisken nedströms denrensade sträckan, p.g.a. vattengrumlingen. En oskadad havsöringsbäck i jord-brukslandskapet producerar smolt för per hektar.Alla buskar och träd kan enligt gällande regler nu huggas ned längs bäckaroch åar utan tillstånd. Buskarna har en avgörande betydelse för laxfisk ochannat liv i bäcken och utgör ett utmärkt skydd för en rad djur i det monotonajordbrukslandskapet. En bäck med skyddande träd och buskar på ömse sidorhar mycket större produktion av havsöringssmolt än en bäck utan omgivandeträd och buskar. Skyddszon med buskar och träd längs vattendragen kväveroönskad vattenvegetation och därigenom minskas eller elimineras rensnings-behovet av åar och bäckar. fångar dessutom upp kemikalier vidbesprutning så att dessa ej hamnar direkt i åar och bäckar. Skyddszonerminskar även närsaltsflödet till havet samt erosionen. Nämnas kan att iDanmark är det lag på att skyddszoner skall finnas längs bäckar och åar.Behov av stärkt skyddFör att skydda lax- och havsöring krävs en skärptlagstiftning. Längs havsöringsbäckar och laxåar skall finnasskyddszoner med buskar och träd närmast vattendraget. Vidbäckar zoner om och vid åar påömse sidor vattendraget. I dessa bäckar och åar får ejrensning ske utan tillstånd av länsstyrelse.Vid fiskdöd som skadar allmänt fiskeintresse skall den som förorsakatfiskdöden ersätta skadan. Utdömda böter vid brott som innebär fiskdöd börtillfalla fisket, dvs. Det är naturligt att den som orsakar skadapåfiskbestånd av allmänt fiskeintresse skall ersätta skadan. Dessutom skulle ensådan lagstiftning verka förebyggande. Detta bör ges regeringen till kännaHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljöbalken att beväxta skyddszoner införs för havsöringsbäckar och laxåar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brott som innebär fiskdöd.Stockholm den 22 oktober 1998Kjell-Erik ()()()()()