mot · GL02Fi20 · 1998-04-29 00:00:00 — För att öka konsumtionsförmågan för hushållen föreslår vi att den allmänna pensionsavgiften sänks med en procentenhet från till . Vi kan konstatera att de fem partier som står bakom pensionsreformen ännu inte löst finansieringsfrågan. Vi menar därför att man bör överge tanken på en avgiftsväxling och i stället med en statsskatt finansiera den delen av pensionsreformen som de fem partierna vill finansiera genom allmän pensionsavgift, med en statsskatt. En sådan modell skulle få positiva fördelningspolitiska effekter och ta bort alla de kompensationsproblem som uppstår med en avgiftsväxling. Vi anser också att nivån i beskattningen av förmånsbilar bör återställas. Detta är inte bara bra fördelningspolitik. En höjning av marginalkostnaden (dvs. kostnaden för att köra bilen ytterligare en kilometer) är ett inslag i en grön skatteväxling som gynnar miljön. De mindre företagen spelar en stor roll i den svenska ekonomin. Genom att underlätta för nya och redan existerande företag skapas förutsättningar för en ökad sysselsättning. Här spelar skattepolitiken en viktig roll. Tyvärr gör regeringen för lite för att underlätta för dessa företag. Ett förslag som vi välkomnar är det återställda taket från för avsättningar till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Det är också ett krav som framförde redan när regeringen införde begränsningen. För att ytterligare underlätta för de mindre företagen föreslår att man slopar arbetsgivarinträdet för företag med upp till 10 anställda. Den nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som finns för företag vill begränsa till att enbart gälla för företag med högst tio anställda. Dessutom bör egenavgifterna för egenföretagarna sänkas genom att ett grundavdrag införs med . Vi föreslår också ett stöd för mindre företag i form av skattesänkningar för tillväxt inom privat tjänstesektor. Den s.k. föreslog 1997 skattelättnader i den privata tjänstesektorn inom ett netto på . Utredningen beräknade att detta skulle kunna ge ca 35 000 nya jobb. Utredningen förutsatte skattesänkningar bl.a. för restauranger, personalmatsalar, bilreparationsverkstäder, vissa städföretag, reparationsverkstäder, persontransporter, etc. har redan tidigare föreslagit skattesänkningar en ram för tillväxt inom den privata tjänstesektorn på . Vi har avvisat skatteavdrag för hemhjälp men ställt oss positiva till andra skattelättnader t.ex. sänkt moms eller sänkta arbetsgivaravgifter. Vi föreslår nu att av denna ram används för att sänka restaurangmomsen så att vi får en likformig beskattning av livsmedel. Återstående medel av ramen bör läggas ut som sänkt moms eller sänkta arbetsgivaravgifter i samma riktning som förslogs av . Den mer exakta utformningen av dessa skattesänkningar bör dock prövas i särskild ordning, bland annat gäller detta en prövning gentemot . För att finansiera förslagen ovan föreslår vissa skattehöjningar för den delen av näringslivet som bl.a. gynnats av exportkonjunktur och låg kronkurs. Bolagsskatten höjs från till . En värnbolagsskatt tas ut på vinster . Begränsning av nedsättning av arbetsgivaravgifter enligt ovan. Begränsad lättnad av dubbelbeskattningen. Totalt slopad avdragsrätt för organisationskostnader. Den svenska bolagsskatten är låg i jämförelse med övriga europeiska länder. För att komma upp i en jämförbar nivå med övriga bör bolagsskatten höjas till . Det är viktigt att verkar för att vissa länder inte bedriver skattedumpning för att locka till sig företag, och att man uppnår några slags minimiskatteregler. Enligt utländska bedömare är företagsklimatet i huvudsak gott. Trots detta har det pågått en omfattande och omoralisk skatteplanering i de stora företagen. Det är med viss förvåning som vi konstaterar detta. Om samtliga aktörer hade agerat på ett moraliskt riktigt sätt så hade vi kunnat ha en betydligt enklare skattelagstiftning och en beskattning som i större utsträckning kunde gynna en ökad sysselsättning. De vidtagna åtgärderna för att komma till rätta med denna omoraliska skatteplanering ser vi som nödvändiga. Vi konstaterar också att de s.k. stopp-regler som infördes i fåmansskattelagstiftningen motiverades med just den bristande respekten för lagstiftarens avsikter med den då rådande skattelagstiftningen. Vi menar att det nu är dags att se över och ta bort stoppreglerna, men inser att den bristande moralen hos de stora företagen kan komma att äventyra en sådan förändring för de mindre och medelstora företagen. anser inte att kostnader vid ökning av aktiekapital skall vara avdragsgilla. Vi menar att den tidigare regeln om avdragsrätt för kostnader som fakturerades via VPC var felaktig. Denna typ av organisationskostnad bör inte till någon del vara avdragsgill. KOMKOM föreslog att bensinpriset skulle höjas med , men vi menar att det vore motiverat med en höjning med och föreslår att bensinskatten höjs med . Det är förvånande att regeringen inte ens är beredd att följa KOMKOM:s förslag som ju är en minimihöjning med syftet att klara målet om halverade CO2-utsläpp . Vi vill ha en differentierad skatt för bilismen. En sådan differentierad beskattning bör utformas så att den rörliga kostnaden ökar för att på så sätt ge incitament för en minskad bilkörning. Vi bör ha högre skatter och avgifter på bilismen i storstäderna där det finns effektiva alternativa transportmedel. Ett system för det måste tas fram. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare anser vi att effekten av dieselskatten bör elimineras för jordbruken genom ett restitutionsförfarande i stil med det danska. bör elskatten bli densamma som för industrin. Generellt anser vi, i likhet med , att momssänkningar är effektivare än sänkning av arbetsgivaravgifterna. Problemet är att EU inte tillåter momssänkningar inom alla områden där vi anser att det vore motiverat ur sysselsättningssynpunkt. När det gäller miljörelaterade skatter fullföljer vi vår tidigare politik den gröna skatteväxlingen. anser att det nu är dags att införa en konsumtionsskatt på el även för industrin. Den bör ligga på en nivå motsvarande av hushållens skatt. De elintensiva företagen bör emellertid få lättnadsregler. När det gäller energibeskattningen i övrigt avvaktar vi diskussioner med regeringen och om hur trepartiöverenskommelsen om kärnkraftsavvecklingen skall genomföras mer i detalj. Därför föreslår vi inte något precist belopp inom denna del av skattesystemet . Regeringen har tidigare aviserat införande av en avfallsskatt. Detta finns inte med i den nu aktuella propositionen, vilket vi beklagar. menar att det finns mycket positivt att vinna på ett införande av en avfallsskatt och har återkommit till detta krav vid ett flertal tillfällen. I andra länder där detta genomförts har det givit många positiva effekter så som bättre återvinning, återanvändning och minskade avfallsmängder. Det är rimligt att till en början räkna med att få in på en sådan skatt. Ett införande av avfallsskatt bör ges regeringen till känna. anser att det är dags att fullfölja tanken på en enhetlig kulturmoms. Det skulle vara en viktig signal till kulturlivet och öka läsandet. Litteraturen och läsandet, det tryckta ordet i boken, utsätts för hård konkurrens från nya medier. Allt fler skolelever rapporteras ha lässvårigheter. Priset på barnböcker gör att försäljningen av barn- och ungdomslitteratur visar vikande tendens. Utgifterna för kurslitteratur för studenter som inte kan köpa böcker från utlandet via Internet ökar. Det tryckta ordet, litteraturen och bokläsandet måste främjas. Det effektivaste sättet är lägre bokpriser. kommer därför i budgeten att lägga fram förslag på en moms på allmänlitteratur, dvs. böcker, på . Kostnaden för staten beräknas till . Nedan redovisas en skattetabell med de förslag som vi tänker återkomma till . I ett separat skatteavsnitt (11) redogör vi också för ställningstaganden till regeringens konkreta skatteförslag i budgetpropositionen. Avser avvikelser i förhållande till regeringens förslag, . Slopat grundavdrag över brytpunkt skattesänkning/sänkning egenavgifter , ensk fa 20 till 25 Lättnad i dubbelbeskattning, begränsning Borttagande av halva elskatten jordbruk Avgifter o indirekt skatt Nedsättning socialavgifter, begränsning Slopat arbetsgivarinträde mindre företag Reducerad a-avgift sänkt arbetstid Slopade sociala avgifter vinstandelsstiftelser Höjd avgift/skatt bekämpningsmedel Höjd bensinskatt per liter 7 En grön näringspolitik 7.1 Jämlikhet är bra för företagsklimatet! Traditionellt har den svenska arbetarrörelsen bejakat förändringar i ekonomin som lett till högre produktivitet. Arbetarrörelsen har i grunden sett positivt på rationaliseringar och teknisk utveckling trots att dessa förändringar ställt stora krav på omställningar, t.ex. att många tvingats byta jobb och skaffa sig nya kunskaper. Genom stabila sociala skyddsnät, genom en aktiv arbetsmarknadspolitik och en solidarisk lönepolitik skapades den sociala miljö som garanterade trygghet i förändringen. anser att det är ett samhällsansvar att se till att alla har rätt och möjligheter att skaffa sig de kunskaper som kan göra sig gällande i framtidens produktionssystem. Principen skall vara allas lika rätt att ha tillgång till sådana kunskaper men med stor frihet att använda dem efter eget huvud. Skapandet av ett blomstrande näringsliv och ett bra företagsklimat är en betydligt mer komplicerad process än ett antal sänkta skatter eller förändrade arbetsrättsregler. Det har i stor utsträckning att göra med attityder och kultur. Kan grannen kan väl också jag. Man kan fråga sig hur företag på orter som och och i regioner som kan skapa dessa mängder med sysselsättningstillfällen, med arbetslöshetstal på några procent och med relativt lågteknologiska produkter, trots höga skatter och relativt sträng arbetsrätt? Nästan alla de stora globala företagen har strukturplaner som innebär specialisering av produktionen och att färre anställda totalt skall producera mer. Mot denna bakgrund driver högern sin kampanj om att skatten måste sänkas och löneskillnaderna öka för att skall bli attraktivt för det globala kapitalet. Men kampanjen vilar på myter. Det svenska företagsklimatet är bra för de stora företagen. Problemet är snarare att de i perioder inte varit utsatta för ett sådant tryck att de förmått att förnya sig. Tyvärr är det samma gamla företag, ofta grundade före , som tjänar stora pengar i numera trimmade gamla industrianläggningar. Nya växande företag är svåra att upptäcka. Jämlikhet och ekonomisk demokrati är bra för företagen rättvisan är produktiv. En orörd natur, en god miljö samt en hög nivå på skola, barnomsorg, vård och kultur är attraktiva faktorer vid jämförelser mellan olika länder. Och om kan stärka positionen som världens mest jämställda land har vi en annan stark fördel som kan locka hit de mest progressiva och framtidsinriktade företagen. har svenska aktier ökat nästan dubbelt så mycket i värde som aktier i och mer än dubbelt så mycket som tyska aktier. Det tyder knappast på att storföretagen har haft svårt att locka fram riskvilligt kapital. Däremot har de små företagen märkvärdigt svårt att attrahera kapital. I en nyligen publicerad undersökning från småföretag i landsbygdsregionerna visar sig det här vara det allvarligaste problemet. har i en nyligen publicerad regionalpolitisk motion föreslagit ett antal åtgärder för att öka möjligheterna för företag i landsbygds- och glesbygdsregionerna att dra till sig riskkapital. Men även bristerna när det gäller åtgärder för att komma till rätta med det låga kvinnliga företagandet har uppmärksammat . Nya siffror visar att andelen kvinnliga företagare i är mindre än hälften av vad det är i , och . Vi föreslår också att AP-fonderna får större frihet att uppträda som aktiva långsiktiga ägare och att får nya näringspolitiska uppgifter. bör omfördelas från första, andra och tredje AP-fonderna till . 7.2 Kunskapslyft och framtidsfonder Människors villkor i arbetslivet och i vardagen förändras i allt snabbare takt. Ny teknik och ett växande informationsflöde är starka inslag i den omvandling som pågår. Detta leder till ökade krav på generellt höjd utbildningsnivå, ökade krav på fort- och vidareutbildning och förändrade arbetsorganisationer. Vi behöver inte bara lära mer och nytt, vi behöver också utveckla färdigheter och social förmåga och ändra attityder till lärandet. Men utbildning är inte bara till för att på ett rationellt sätt uppfylla samhälleliga mål. Utbildning ger människan ökade möjligheter och förmåga att hantera förändringar i omvärlden och att påverka den egna livssituationen, såväl i som utanför arbetslivet. Tillgång till likvärdig utbildning för alla är ett krav som kommer att vara högaktuellt för framtiden. Både fackliga organisationer och offentliga institutioner måste bli mer delaktiga i förnyelsen av det svenska näringslivet. Hög kunskapsnivå, omställningsförmåga och effektiva offentliga institutioner behövs om skall kunna locka till sig investeringar och nya jobb . Det är positivt att regeringen via det s.k. avsätter medel för att erbjuda utbildningsmöjligheter åt människor som saknar grundskole- och gymnasiekompetens. Men det behövs också aktiva satsningar på utbildning i företag och offentliga institutioner. För att uppmuntra större investeringar i kunskap och undvika utslagning av medelålders och äldre arbetskraft har vi föreslagit att s.k. framtidsfonder skall inrättas. Dessa fonder skall utnyttjas för investeringar i höjd kunskapsnivå och bättre arbetsorganisation samt administreras gemensamt av arbetsgivare och fackliga organisationer på lokal nivå. Finansieringen skall ske ur företagens vinster. Vi är inte låsta till en bestämd teknisk konstruktion. Vi kan också tänka oss att alla arbetande löntagare som företagare får disponera en för företaget skattebefriad fond eller ett konto som den enskilde disponerar efter regler som fastställs i kollektivavtal. Det är också viktigt att framtidsfonderna får en sådan konstruktion att de arbetande människornas behov av ökade kunskaper på också små företag kan tillgodoses. Vad som ovan anförts om framtidsfonderna bör som sin mening ge regeringen till känna. Utbildning och undervisning är den verksamhet i kommunerna som berör flest människor. Ungdomsskolan, folkbildningen och vuxenutbildningen är grundpelarna i utbildningssystemet. Det är en av orsakerna till att kommunerna måste ges vidgade finansiella ramar. Samarbetet mellan olika offentliga utbildningsanordnare i kommunerna bör kunna utvecklas. Vi stödjer helhjärtat allmänna inriktning. Men det krävs att ett nytt sammanhållet studiestödssystem med bidragsdelar anpassade efter utbildningsnivå ersätter de nuvarande olika studiestöden. Tills dess bör det särskilda utbildningsbidraget utgå under fyra terminer, oavsett när studier i påbörjas. bör ge regeringen detta till känna. Vi måste få fram ett hållbart studiefinansieringssystem som bättre bidrar till att bryta den sociala snedrekryteringen så att fler ges tillträde till högskole- och universitetsutbildning. Forskningen visar entydigt att förutsättningarna på arbetsmarknaden förbättras avsevärt efter att en individ genomgått högskoleutbildning, medan förbättringarna efter grundskole- och gymnasieutbildning är ganska marginella. stödjer därför också satsningen på de mindre och medelstora högskolorna. 7.3 Gör informationstekniken tillgänglig för alla Vi anser att den viktigaste och mest angelägna uppgiften som staten har när det gäller informationsteknik är att se till att samtliga hushåll och företag i landet har tillgång till snabb och effektiv uppkoppling mot nätet till rimliga priser. Staten har det övergripande ansvaret för andra kommunikationsformer och som det anses fullständigt självklart att alla omfattas av. På samma sätt som posten och telefonen är naturliga delar i människors vardag måste informationstekniken göras tillgänglig för alla och ses som en självklar del i vardagslivet. Lika förutsättningar i hela landet är även en viktig regionalpolitisk fråga. Full täckning av fibernätet är en förutsättning för att parollen hela landet skall leva skall vara en realitet. Det är angeläget både för näringslivet och för privatpersoner att fibernätet byggs ut så att det omfattar hela landet. har i en regionalpolitisk motion föreslagit åtgärder så att denna ambition kan förverkligas. Det är bra att regeringen särskilt uppmärksammar den ojämna könsfördelningen när det gäller användandet av IT och att man tänker arbeta för att motverka den. Vi förutsätter att man även uppmärksammar de klassmässiga skillnaderna i tillgång, användning och kunskap inom IT-området, och att man även aktivt tänker arbeta för att motverka dessa ojämlikheter. Arbetsmarknadspolitikens huvuduppgift är att underlätta arbetskraftens omställning till nya förutsättningar på arbetsmarknaden. Den skall betraktas som en del av den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitiken har blivit alltmer överlastad och tappat i effektivitet och trovärdighet. Inte sällan har arbetsmarknadspolitik i egentlig mening kommit att blandas ihop med rent näringspolitiska och socialpolitiska inslag. Arbetsmarknadspolitiken måste i grunden reformeras. Näringslivet måste ta ett betydligt större finansiellt ansvar för kostnaderna för rekrytering, praktik och kompetensutveckling liksom för rehabilitering och inrättande av anpassade arbetstillfällen för funktionshindrade. förslag om framtidsfonder och obligatoriska praktikplatser är exempel på denna inriktning. Det fackliga inflytandet skall förstärkas inom ramen för denna process. Arbetsmarknadspolitiken måste avveckla de lågkvalitativa volymåtgärderna av typen gratis arbetskraft med stor undanträngningseffekt som t.ex. ALU, API, OTA m.fl. I stället skall kompetenshöjande insatser av typen utbildningsvikariat och arbetsmarknadsutbildning prioriteras. Inom ramen för kvalitetssäkrade individuella handlingsplaner skall inslag av utbildning, praktik och jobbsökeri kombineras. Huvuduppdraget är att förmedla arbetstillfällen och stärka den enskilde inför arbetsmarknadens krav. Enligt uppfattning skall det arbetsmarknadspolitiska volymkravet tas bort liksom en rad av detaljregleringar för de arbertsmarknadspolitiska åtgärderna vilket medger en bättre flexibilitet och en större lokal handlingsfrihet för arbetsförmedlingsnämnderna. Enligt mening måste en friare medelsanvändning tillåtas inom ramen för decentraliserade beslutsformer. En förutsättning är dock att de nationellt definierade målen för arbetsmarknadspolitiken kan tillgodoses. På så sätt kan ett utökat kommunalt inflytande kombineras med det statliga ansvaret för kampen mot arbetslösheten. Starkare insatser måste sättas in för att stödja särskilt utsatta grupper som hotar att marginaliseras i arbetslivet, t.ex. funktionshindrade, äldre, lågutbildade och invandrare. Reformer måste till inom arbetsrättens område för att kunna tillgodose berättigade krav på trygghet i det nya arbetsmarknadspolitiska läge där korttidsjobb, uthyrd arbetskraft och egenföretagande blir mer vanligt förekommande. Detta är nödvändiga kompletteringar till reformerna inom arbetsmarknadspolitiken. Vad som ovan anförts om en reformering av arbetsmarknadspolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.5 Omställningen till ett kretsloppssamhälle En radikal omställning av de svenska produktions- och energisystemen till det ekologiska kretsloppets krav är inte bara bra för natur och människors välbefinnande. Omställningen kommer också att ge svenska företag konkurrensfördelar när produkterna skall säljas till allt mer miljömedvetna konsumenter på världsmarknaden. För detta krävs att staten uppträder som en mer aktiv ägare och som beställare av ny teknik. Energiuppgörelsen mellan Socialdemokraterna, med dess nya roll för och med stimulans av investeringar i ny teknik kan stå som modell för andra branscher. Detta kan bland annat gälla inom trafikpolitiken och inom ekologiskt byggande. Grundläggande för miljöomställningen är ett energieffektivare samhälle. Energiöverenskommelsen påskyndar omställningen i och med att första kärnkraftsreaktorn stängs . Avvecklingen av resten av reaktorerna måste nu också på ett planerat sätt. De fossila bränslena skall successivt fasas ut framför allt med hjälp av miljöskatter. Energieffektivisering och energisparande måste stimuleras också genom bidrag. måste driva på hårdare för att få till stånd högre miljöskatter också i andra länder. Högre priser på icke förnybar energi och lägre priser på förnybar energi skulle göra att biobränsle, solenergi, vindkraft och värmepumpar på allvar kan utvecklas som starka alternativ till kärnkraft och fossilkraft i . Också en omläggning av trafikpolitiken behövs. Det behövs vägtullar i storstäderna så att pengar kan flyttas från privatbilism till kollektivtrafik. Vidare krävs ett mer samlat grepp om de pengar som delas ut från den omställningsfond för kommunerna som regeringen vill anslå stora belopp till. 8 Arbetstidsreform genom lag och avtal 8.1 Det är dags för kortare arbetstid Arbetstidsdebatten handlar inte om vi skall ha en arbetstidsförkortning utan om hur den skall genomföras. delar regeringens uppfattning så som den kommer till uttryck i vårbudgeten att det kommer att skapas utrymme för en arbetstidsförkortning. Vi delar också regeringens uppfattning att kortare arbetstid kan leda till ökad jämställdhet och ökad livskvalitet. Regeringen menar att en generell arbetstidsförkortning inte kan bli lösningen på arbetslöshetsproblemet. anser att det krävs en rad politiska åtgärder för att komma till rätta med massarbetslösheten; det handlar bl.a. om en ekonomisk politik som stimulerar efterfrågan så att det totala antalet arbetade timmar ökar. Kortare arbetstid är ingen ersättning för dessa åtgärder. Men skall arbetslösheten kunna bringas ned till rimliga nivåer inom en överblickbar framtid och skall vi kunna hävda allas rätt till arbete är det nödvändigt att omfördela arbetstiden så att fler arbetar, som de som förvärvsarbetar många timmar arbetar . Den stora arbetslöshet vi har i samhället är inte bara konjunkturbestämd, den beror också på strukturella förhållanden. Bland annat handlar detta om produktivitetsförändringar och omställning till ny teknik och arbetsorganisation i näringslivet. producerar industrin större mängder varor än 1990 men färre anställda. Produktivitetsökningen kommer att fortsätta. står en halv miljon människor utanför arbetsmarknaden. Dessutom finns en stor grupp deltidsarbetslösa som önskar gå upp i arbetstid. Kostnaderna för arbetslösheten pressar både statens och kommunernas ekonomi. Om man kombinerar en arbetstidsreform med ekonomiska styrmedel så är det möjligt att genomföra den på ett sådant sätt att den bidrar till att fler kommer i arbete. Andra länder har gått före och förkortat arbetstiden, i har hela metallindustrin infört 35-timmarsvecka, i har parlamentet just beslutat om 35-timmarsveckan och i har den nya regeringen lovat att presentera ett förslag till 35-timmarsvecka. I alla tre länderna har ett av motiven varit att säkra jobben och skapa nya. har antagit en resolution (18/9 1996) med krav på kortare arbetstid. Resolutionen bygger på en rapport av förre franske premiärministern , där denne pekar på sambandet mellan den höga arbetslösheten och avsaknaden av arbetstidsförkortningar för att möta den strukturomvandling som skett på arbetsmarknaden. För att en arbetstidsförkortning skall bli generell krävs en lagstiftning. Avtalade arbetstidsförkortningar kan aldrig bli generella och omfatta hela arbetsmarknaden. De avtalsförhandlingar som genomförts visar också att förbund med relativt högt löneläge, ofta manligt dominerade, aktivt driver frågan om en arbetstidsförkortning, medan förbund med relativt lågt löneläge, ofta kvinnligt dominerade, inte har råd att avstå löneutrymme för att finansiera en avtalad kortare arbetstid.