mot · GL02Jo66 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart InledningDet är bra att regeringen nu äntligen är färdig med översynenav de svenska miljömålen. Miljömålen har reducerats från attha varit över 170 till att nu sammanfattas i femtonövergripande miljökvalitetsmål. Vi ser med glädje på hurvåra krav inom kemikalieområdet blivit tillgodosedda ochdet är även bra att regeringen fått med ett internationelltperspektiv i miljöarbetet. Det kan i sammanhanget vararelevant att blicka tillbaka för att se hur miljömålen fungerati praktiken. Lite nedslående är att målens funktion i svenskmiljöpolitik till största delen inte kan beskrivas somnågot annat än att vara vackra formuleringar - dock påoblekt papper. 1995 konstaterade i enutvärdering av svensk miljöpolitik att åtta av nio miljömålinte nåtts. De nio mål valt att utvärderavaldes för att de svarar mot viktiga miljöhot och täcker fleraolika områden inom miljöpolitiken. Ett mål nåddes -dryckesförpackningar ska återtas till minst 90 procent.Resultatet blev att målet har nåtts för aluminiumburkar, 33 clglasflaskor samt för returflaskor från . FörPET-flaskor återtas ochmaterialåtervinning av PET-flaskor sker till närmare 70procent. Att detta mål nås beror mest på att enskildamänniskor tar större ansvar för miljön.Det är viktigt att hålla i minnet att det inte är målen som det är fel på.Miljökvalitetsmålen är uppställda efter bedömningar av vad miljön tål. Mendet är först när målen väl är fastställda som det hårda arbetet börjar. Då ärdetviktigt att komma ihåg delarna i miljöarbetets kedja. Länsstyrelserna spelaren stor roll, liksom kommuner och naturligtvis även enskilda individer.Tillsyn och miljöövervakning är nödvändiga och väsentliga instrument imiljöarbetet.I och med regeringens proposition ställs höga krav både på kommuner,länsstyrelser, enskilda individer och företag. Med rätt förutsättningar, somangivits ovan, är det en bra utveckling.Den liberala miljöpolitiken sätter stark tilltro till den enskilda människansinsats för att skapa en god miljö. Det innebär också att varje individ måste taansvar för sin livsstil så att den bidrar till en hållbar utveckling. Attförvaltajordens resurser för de kommande generationerna är ett stort ansvar. Menmänniskan har till hjälp i arbetet en unik kapacitet att kunna se konsekvens-erna av sitt handlande och lära av sina misstag. Hon har också en unikmöjlighet att medvetet kunna göra moraliska ställningstaganden och ändra ettdestruktivt beteende.BakläxaRegeringen har haft på sig att presentera enproposition med substantiellt innehåll. Vad regeringenlyckats prestera är i princip att skapafemton rubriker utan efterföljande text med innehåll. Detfinns inte ens en fullständig beskrivning till förslag pådelmål.Det är delmålen som ger styrningen med mål ett reellt innehåll. Det är därmiljöpolitikens miljökvalitetsmål utformas. Därför är det beklagligt attregeringen undanhåller möjlighet att ha synpunkter på hurmiljöpolitiken utformas. Detta kan vi i inte acceptera. Vi menaratt regeringen måste återkomma till med ett följdförslag tilldelmål.AllmäntTidshorisonten är mycket otydlig. Propositionen använder påflera ställen tidsrymden "inom en generation". Intrycket gespå något ställe att därmed ska avses . I gängsespråkbruk innebär en generation . Vi antar attregeringens inriktning är att ställda miljömål ska uppnåsinom högst . Större tydlighet hade varit på sin plats. Deriktvärden som angivits i den åberopade propositionen avserendast trafikbuller "vid nybyggnation eller väsentligombyggnad av trafikinfrastruktur". I nämnda propositionsåtgärdsprogram diskuteras en första etapp inriktad motfastigheter som exponeras för väsentligt högre buller än deangivna riktvärdena för nybyggnation. Det framstår därförsom helt oklart vilken långsiktig målsättning regeringen harför befintlig miljö. Är den långsiktiga målsättningen attnämnda riktvärden skall underskridas generellt i allbebyggelse eller har regeringen ingen långsiktig målsättningalls för befintlig miljö?MålenRegeringen har föreslagit femton nya miljökvalitetsmål.Dessa är:1. Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växteroch kulturvärden inte skadas.2. Grundvatten av god kvalitet. Grundvattnet ska ge en säker och hållbardricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur iytvatten.3. Levande sjöar och vattendrag. Sjöar och vattendrag ska varaekologiskt hållbara och variationsrika livsmiljöer. Naturlig produktionsför-måga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiskaoch vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar förfriluftsliv värnas.4. Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållan-de funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras förframtiden.5. Hav i balans samt levande kust och skärgård. ochÖstersjön ska ha en långsiktigt hållbar produktion som denbiologiska mångfalden bevaras.Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelse-värden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nytt-jande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utvecklingfrämjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andrastörningar.6. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skainte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, biologisk mångfald ellermöjligheterna till allsidig användning av mark och vatten.7. Bara naturlig försurning. och vatten ska inte försuras genomnedfall av föroreningar eller av markanvändning. Försurningen ska inte ökakorrosionshastigheten i tekniskt material.8. Skogens och skogsmarkens värde för biologiskproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevarasoch kulturmiljövärden och sociala värden värnas.9. Ett rikt odlingslandskap. Odlingslandskapets och jordbruksmarkensvärde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddassamtidigt som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevarasoch stärks.10. Fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighetvad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kultur-värden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden ochså att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddasmot ingrepp och andra störningar.11. God bebyggd miljö. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skautgöra en god och hälsosam livsmiljö och fungera för alla och bidra till enförbättring av den regionala och globala miljön. Natur- och kulturvärden skatas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras ochutformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållningmed mark, vatten och energi och andra naturresurser främjas.12. Miljön ska långsiktigt vara fri från ämnen och metallersom skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människorshälsa eller den biologiska mångfalden.13. Människors hälsa och den biologiska mångfaldenska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön.14. Ozonskiktet utvecklas så att det långsiktigt gerskydd mot skadlig UV-strålning.15. Halten av växthusgaser i atmosfären skai enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på ennivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig.Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiskamångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål förhållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länderett ansvar för att detta globala mål kan uppnås.I stort sett är det förslag till miljömål (18 stycken) somnu har modifierats och sammanförts. Regeringen skriver att det övergripandegenerationsmålet tillsammans med miljömålen utgör en ny struktur förarbetet med miljöpolitiken. Därför avser regeringen att tillsätta enparlamentarisk beredning som ska få i uppgift att i samverkan med berördamyndigheter göra en samlad översyn av den nya strukturen för miljöarbetet. Ioch med de löst hängande delarna är det nödvändigt med en sådan översyn.Mark - inför ett mål för attbevara den biologiskamångfaldenDet finns inom miljöpolitiken vissa akuta problem som tillexempel hotet mot skogens biologiska mångfald. För attäven kommande generationer ska kunna se ugglor,hackspettar, mossor och andra djur och växter är det viktigtatt bevara de unika orörda skogsmiljöer som finns kvar.Att rädda utrotningshotade arter har inte bara emotionellbetydelse. Om den ekologiska balansen rubbas kan det fåoanade konsekvenser. Omkring 1 950 arter är idagutrotningshotade eller minskar kraftigt. Varannan dagavverkas ett område där man är väl medveten om att detfinns hotade arter, enligt Naturskyddsföreningen.Ett sätt att skydda naturskogen och den biologiska mångfalden är attundanta viss skogsmark från skogsbruk. För att sista naturskog skakunna bevaras för kommande generationer måste andelen skog som skyddasi reservat öka. I skyddas endast produktivskogsmark nedanför fjällregionen. Det kan jämföras med cirka 10 procentregnskog som skyddas i tropikerna.För att skall kunna axla ett globalt ledarskap inom miljöområdetmåste riksdag och regering se till att först sopa rent framför egna dörrar. Detär först då som vi med trovärdighet kan arbeta med miljöfrågorna på detregionala och globala planet.Skyddet av den biologiska mångfalden står högst upp på vår miljö-dagordning.I remissvaren har det framförts en besvikelse över att det inte finns ettsärskilt mål för att bevara den biologiska mångfalden. Vi delar den kritikentrots att det under varje mål finns underrubriker som slår fast mål för denbiologiska mångfalden. Det hade dock varit värdefullt att få en samlad bildav den biologiska mångfalden. Därför menar vi att ett övergripande miljö-kvalitetsmål för biologisk mångfald bör införas.Utvecklingen av det konventionella jordbruket mot en mer hållbar produk-tion av livsmedel är viktig. Miljöersättningsprogrammet är ett bra redskap föratt upprätthålla en miljöinriktning på jordbruket. Att uppehålla en högambitionsnivå för jordbrukets miljöarbete måste tydligt framgå av sektors-ansvaret. På detta område görs ett betydande arbete inom näringen. Viliberaler stödjer detta arbete, men det behöver dock intensifieras. Motbakgrund av de höga ambitioner som finns för miljöarbetet inom jordbruketär det viktigt att miljöersättningsprogrammet utvecklas vidare. Det är av storvikt att bevarandet av odlingslandskapet och den biologiska mångfalden sättsi centrum. Jordbrukslandskapet och landsbygden är en stor nationell tillgångur miljö-, företagar- och turistsynpunkt.Luft - inför en gemensamkoldioxidavgift i EUI april fastslog miljöministrarna i världens åtta rikasteländer - den s k - att klimatförändringar utgördet största miljöhotet mot världens utveckling.Under i undertecknades en klimat-konvention som innebär att koldioxidutsläppen måste begränsas över helavärlden för att ge någon effekt. I konventionen beskrivs dock på flera ställenatt det krävs mer av industrinationer som till exempel . Detta ärrimligt och det är viktigt att agerar med kraft och minskarkoldioxidutsläppen för att på ett trovärdigt sätt kunna driva frågan på detinternationella planet. Efter Riomötet träffades nya överenskommelser iKyoto. I Kyotoprotokollet var bågen högre spänd än vad den var i deJaneiro-konventionen. Här gäller bindande beslut om konkreta åtaganden.Mellan 2008 och 2012 ska världens 34 rika i-länder skära ned sina utsläpp avväxthusgaser med i genomsnitt drygt 5 procent.Men den svenska socialdemokratiska regeringen handlar precis tvärtom.Enligt klimatkonventionen måste användningen av fossila bränslen minskai hela världen. är trafiken en av de främsta orsakerna till attSverige inte lyckats stabilisera koldioxidutsläppen enligt riksdagensmiljömål. Dessutom kommer koldioxidutsläppen med stor sannolikhet attöka när kärnkraftverket i avvecklas.Också inom EU har den gett upp koldioxidmålet. Sam-tidigt som de flesta andra EU-länderna ska sänka sina utsläpp med 10-20procent har i EU begärt att få öka utsläppen . Det ärknappast en offensiv miljöpolitik.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt att få ner koldioxidutsläppenoch vill därför verka för att miljömål om koldioxidutsläpp uppnåssamt att i EU verkar för att minska koldioxidutsläppen såväl inomden egna nationen som i hela EU-området. Vi föreslår därför att i EUverkar för att en gemensam koldioxidavgift införs.Vatten - epoken förälvutbyggnaden måste varaöverDen absoluta merparten av älvar är exploaterade föratt utvinna elektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av destora älvarna och andra betydande vattendrag i outbyggtskick. En utbyggd älv med följande miljöskador kan inteåterställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården attde orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitterunika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem förhotade djurarter. Vid ett flertal tillfällen under deninnevarande mandatperioden har dock frågan om att byggaut vattenkraften förts på tal.Riksdagen har genom systemet med fastställda riksintressen beslutat attskydda det mest värdefulla av den återstående "älvnaturen". Detta harföregåtts av omfattande utredningar och analyser där bevarandevärdet redanhar vägts mot vattenkraftsintresset. Denna avvägning har skett till fördel förnaturen och för miljöintresset. Det finns ingen anledning att göra några andrabedömningar av de älvar som bara beslutatatt skydda.I propositionen skriver regeringen om stöd till småskalig vattenkraft (sid61): "Stöd ges av investeringskostnaden i småskaliga ochmiljövänlig kraftverk. Regeringens bedömning är att i de fall vatten-kraftsutbyggnaden sker måste det ske med hänsyn till den biologiskamångfalden och miljön i övrigt." Vi finner denna formulering rent avstötande. Det finns ingen miljövänlig vattenkraft som inte har inverkan påsåväl miljön runt omkring vattendraget som den direkta vattenmiljön.Epoken av älvutbyggnad måste nu vara slut och istället för att minskaskyddet för de orörda vattendragen bör det tvärtom utökas genom att flera avde ännu oskyddade vattendragen klassas som riksintresse inom ramen förnaturresurslagstiftningen. Vi menar vidare att detta bör föras in i miljö-kvalitetsmålen.Övergödningen av våra kustvatten är ett omfattande miljöproblem som effekterna av : tillväxt av alger och blomning avväxtplankton har ökat och allt fler bottenytor saknar syre. Detta beror tillstordel på kväve- och fosforutsläppen från land. Det är nödvändigt att utsläppenav både kväve och fosfor minskar.Dessutom är det angeläget att restaurera våtmarker och förbjudamarkavvattning i det kustnära området längs samt i södraSverige.MKB avkärnkraftsavvecklingenDet är frapperande att läsa regeringens miljömål och krav påi vissa fall långtgående miljöåtgärder och krav som ställs påden enskilde individen och på företag, kommuner ochlänsstyrelser. Men när det gäller en av vår tids störstamiljöfrågor, avvecklingen av , har regeringen integjort några som helst miljömässiga utvärderingar. Det finnsingen miljökonsekvensbeskrivning (MKB) för avvecklingenav kärnkraften i allmänhet och snabbstängningen avBarsebäck i synnerhet. Detta är djupt beklagligt. Vi iFolkpartiet har efterlyst en analys av hur miljönpåverkas både på kort sikt och på lång sikt. Det är orimligtatt regeringen fattat ett, både vad gäller ekonomi ochekologi, avgörande beslut som avvecklingen av ,utan att någon analys och konsekvensbeskrivning för miljönhar gjorts. Detta bör ges regeringen till känna.BullerBullerfrågan är otillräckligt behandlad i propositionen. Detgäller dels att endast trafikbullret tas upp, dels attpropositionen är oklar beträffande vilket mål som faktisktsätts upp och dels ambitionsnivån i det som regeringenföreslår. saknas helt en diskussion omförutsättningarna för att minska trafikbullret . Ipropositionens avsnitt "God byggd miljö" diskuteras endastmål för trafikbuller. Vad som krävs är emellertid ett samlatgrepp på hela samhällsbullerproblemet. Häri inbegrips dåäven buller från byggnaders klimatanläggningar, buller frånolika produkter som används i bostadsområden ochfriluftsområden, byggbuller, skjutbanebuller, m m. Eftersomtrafikbullret är ett så svårbemästrat problem, vars lösning bla kräver långtgående internationella överenskommelser påbulleremissionssidan, är det av synnerlig vikt att kraftfulltbekämpa lokala bullerkällor för att i möjligaste mån göramiljöer där trafikbullret inte dominerar så bullerfria sommöjligt. Gräns- och riktvärden för samhällsbuller bör därförformuleras på ett nyanserat sätt så att varje möjlighet tillbullerfrihet tas tillvara, alldeles särskilt som det ofta kan sketill låg kostnad.Det långsiktiga mål som ofta angetts för buller är en ekvivalentutomhusnivå om från marktrafik och s k flygbullernivå, FBN, förflygtrafik. som man tyvärr måste konstatera att det är en mycketlångsiktig uppgift att överallt uppfylla denna målsättning skall man samtidigtha klart för sig att inte är en god miljö; det är långt ifrån tyst. Iutredningen 1993:65, Handlingsplan mot buller, definierades den godamiljön som en ekvivalentnivå om högst i urban bostadsbebyg-gelse. Vid behandling av handlingsplanen instämde den dåvaran-de regeringens talesman i denna bedömning. "I propositionens bakgrunds-avsnitt, avsnitt 3.2, återges dock utredningens bedömning att en god yttremiljö i tätort innebär en medelljudnivå understigande . Därför kanman förutsätta att det är detta som avses med god ljudmiljö. "Självklart är denna lägre nivå än svårare att nå ner till generellt, mendessbättre kan den ofta innehållas i bebyggelse som inte direkt vetter mottrafikleder. Bullernivåerna kan nämligen variera oerhört mycket mellan olikaplatser i den byggda miljön och eftersom det är så besvärligt att överallt nåden goda miljön är det särskilt viktigt att på ett konstruktivt sätt utnyttjavarjemöjlighet att åstadkomma den goda ljudmiljön. Det är också så att flerakommuner och länsmyndigheter i landet önskar att miljökvalitetsmålför buller omformuleras för att även ange mål för en god ljudmiljö ienlighet med handlingsplanens definition, jfr remissammanställningen tillMiljöhälsoutredningen, SOU 1996:24.Dessutom kan bullernivåerna i bostadsnära rekreationsområden ochliknande också vara låga. Detta måste komma till uttryck på ett tydligt sätt idet långsiktiga arbetet och då naturligtvis särskilt i en proposition somhandlar om långsiktiga svenska miljömål. Det är viktigt att slå vakt om tystaområden och i möjligaste mån bullersanera bostadsnära rekreationsområden.Vad som också är viktigt att observera är att detta kan åstadkommas i enförtätad bebyggelse som i sig ger förutsättningar för att minska trafikarbetetoch därmed även andra emissioner från trafiken, inte minst koldioxiden.Alldeles särskilt i de fall när man inte kan nå vid fasad mot trafikledav tekniskt/ekonomiska skäl är det viktigt att tillse att de boende därför ocksåfår tillgång till en tyst sida med god ljudmiljö, dvs en ekvivalentnivåunderstigande . Det är både förvånande och beklagligt att dennuvarande socialdemokratiska regeringen inte i någon proposition, trotsåterkommande motioner från , föreslagit åtgärder för att där så ärmöjligt nå en sådan god ljudmiljö.I propositionen hänvisas (sid. 144) till några tidigare propositionerbeträffande riktvärden för trafikbuller. "Regeringen anser att de beslutaderiktvärdena bör ses som långsiktigt mål." Den faktiska innebörden av detta äroklar.Det tekniskt mest svårbemästrade samhällsbullret är knutet till trafiken påväg, spår och i luft. Vägtrafiken svarar för det helt dominerande antaletbullerexponerade människor och det är därför av särskild vikt att bedöma hurvägtrafiken som bullerkälla kan minska och vilka möjligheter som står tillbuds för att minska de negativa effekterna av vägtrafikbuller i den byggdamiljön. De bullernivåer som är vanliga vid större trafikleder ligger långtöver en ekvivalentnivå om och därmed mycket långt över vad somär god miljö.Den byggda miljön förnyas i långsam takt. Enskilda byggnader har enlivslängd av . Den byggda stadsstrukturen ändras mycketlångsamt medan de enskilda byggnaderna ofta restaureras och byggs omflera gånger under sin livslängd. Fordonsparken förnyas snabbare änbyggnaderna.Regeringens proposition anger långsiktiga mål, varmed enligt slutsatsernaovan måste avses vad som kan nås inom . Man kan då förstkonstatera att bulleremissionen från de enskilda fordonen i normal trafikunder de senast förflutna 25-30 åren minskat endast någon enstaka dB.Samtidigt har trafikmängderna ökat kraftigt. Framåt i tiden är bedömningenatt trafiken kommer att fortsätta öka under de närmaste decennierna. Medhänsyn till de ledtider som bilindustrin har för nya modeller, livslängden förnya modeller och livslängden för de enskilda fordonen kan man konstateraatt åtminstone hälften av de fordon som rullar i trafiken medstor sannolikhet kommer att vara i praktiken lika bullriga som dagens bilar.Detta förhållande är oförenligt med att ett generellt mål om skall nåsinom . Därför är det nödvändigt att utveckla det långsiktiga måletinom bullerområdet på ett mer nyanserat och genomtänkt sätt än vad somgjorts i propositionen. Alldeles särskilt måste man ta tillvara möjligheter attvid förnyelse och ombyggnad tillförsäkra de boende den goda ljudmiljönåtminstone på en tyst sida. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner motionens förslag att införa ett sextondeövergripande miljökvalitetsmål för biologisk mångfald,2. att begär förslag till miljökvalitetsmålens delmål så att de kanfastställas av ,3. att godkänner vad i motionen anförts om att det under dettredje miljökvalitetsmålet, levande sjöar och vattendrag, fastställs att epokenav älvutbyggnad är över,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall driva kravet att införa en gemensamkoldioxidavgift,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra en miljökonsekvensbeskrivning av avvecklingen avBarsebäck,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att långsiktiga mål sätts för samhällsbuller och inte endasttrafikbuller samt att de långsiktiga målen formuleras på ett nyanserat sätt isyfte att tillvarata varje tillfälle att åstadkomma en god ljudmiljö.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man vad avser buller från markbunden trafik skall eftersträvaatt även ge boende tillgång till en god ljudmiljö,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ökad vikt läggs vid att bevara tysta områden ochmiljöer.