mot · GL02Jo69 · 1998-05-29 00:00:00 — sätter därutöver stor tilltro till det lokalaansvaret och den lokala utvecklingskraften och vill ge större handlings-utrymme för miljöåtgärder i kommunallagen. Det bör t.ex. finnas möjlighetatt ta ut trafikavgifter i tätorten och andra miljöstyrande avgiftssystem.Centerpartiet vill fortsätta försöksverksamheten med direktvalda regionalaorgan som kan ta ett samlat grepp om bl.a. sjukvården i regionen, omregional utveckling och infrastruktur. De bör permanentas och omfatta allalandets regioner. Naturligt är att dessa regioner också ges en större plats imiljöpolitiken. Regionorganen kan överta mycket ansvar från länsstyrel-serna. De regionala organen är viktiga för att forma ett hållbart samhälle,t.ex. genom att arbeta fram kloka regionala transportlösningar, kollektivtrafikoch annan samordning.Riksdag och regeringNär det aktiva miljöarbetet startade var det nästan baralokalt. Sedan blev under några årtionden staten denviktigaste pådrivande aktören. minskar statens roll tillförmån för internationella organ men också för kommunerna,i ny form och med nya uppgifter.Fortfarande är dock staten en mycket viktig aktör. De nationella parla-menten har direkt demokrati och sanktionsmöjligheter som internationellabeslutsfattande organ ofta saknar. ska vara världsledande inommiljöområdet och verka på såväl nationellt som internationellt plan. Genomatt skapa nationell samling och en nationell strategi, stödja kommunerna ocharbeta kraftfullt internationellt ska lyfta kretsloppssamhället.Tydliga och bindande miljömål bör fastställas av , som då får ettklart ansvar för kontinuiteten. Det är viktigt att man kan göra återkopplingtill målen vid utvärderingar och att de fungerar tillsammans med destyrmedel och andra miljöinstrument som brukas. Uppföljning bör skegenom gröna nyckeltal i budgetarbetet.Centerpartiet arbetar i för att upphäva den begränsning avutbytesprincipen som gjordes i samband med förslaget till miljöbalk. Detinnebär att utbytesprincipen endast gäller för kemiska produkter och bio-kemiska organismer vid användning och försäljning av en produkt. Utbytes-principen bör enligt omfatta mer än kemiska produkter ochdessutom omfatta all hantering och metoder för framställning. Det germöjlighet till utveckling av miljöanpassade alternativ och utfasning avmiljöfarliga produkter.En miljöombudsman bör inrättas för att förbättra medborgarnas rättigheteroch möjlighet till inflytande i miljöfrågorna. En miljöombudsman skullegenom sin roll komplettera miljöorganisationer och andra ideella organisa-tioners arbete och stärka deras rätt att föra talan vid domstol.EU, FN och andra internationella organMånga miljöproblem är gränsöverskridande, och det krävsinternationella överenskommelser för att komma till rättamed dem. EU är inte alltid ett geografiskt lämpligt områdeatt hantera dessa problem, men även små förändringar i kan ge mycket stora miljöförbättringar. Dessutomär EU en stark aktör gentemot andra stater ochinternationella organ. Handel och ekonomi styrs till stor delav EU och den utvecklingen är viktig för miljön. Därför ärantagligen EU det allra viktigaste organet för attpåverka mot en hållbar utveckling.EG:s regelverk ska vara i form av minimiregler där medlemsstaterna skauppmuntras ha striktare krav. Miljöhänsyn bör i få större tyngdi relation till den fria rörligheten. säger ja tillmajoritetsbeslutom miniminivåer på miljöskatter.Många miljöproblem är gränsöverskridande och globala. I frågor somrör klimatet, ökenutbredning, resursfördelning är även sammanslutningarsom EU för små. FN och dess underorgan är och förblir av central betydelseför hantering av de globala frågorna. Lika viktigt är att påverka andra organ,som , och handelMiljöarbetet drivs inte längre enbart, eller kanske ens främst,framåt av lagar och myndighetskrav. En stor del av initiativethar övergått till andra än staten. Konsumenterna ställerexempelvis miljökrav på företagen och företagenkonkurrerar miljömässigt med varandra.Detta är dock inte detsamma som att miljöpolitiken inte längre behöverlagar eller offentliga insatser. Det är en illusion att tro att miljöarbetet nuhelt kan övertas av framsynta företag. Tvärtom är det viktigt att vi medpolitiska beslut skapar sådana förutsättningar för marknadsekonomin att denleder till god hushållning och stimulerar miljöansvaret.Företagen bör uppmuntras att fortsätta utvecklingen av miljölednings-system, livscykelanalyser, produktinformation och andra redskap för hållbarproduktion och konsumtion. En klok och framsynt politik i kombination medett livskraftigt och innovationsinriktat näringsliv erbjuder stora framtids-möjligheter.Miljöproblem orsakas av olika produktions- och konsumtionsaktivitetermen inte av internationell handel i sig, förutom i de fall miljön påverkas avökade varutransporter. Frihandel kan vara ett viktigt instrument för attskydda miljön, förutsatt att handeln grundar sig på verkningsfulla ochrättvisa miljöregler. Handel som inte grundar sig på dessa kriterier kan dockleda till okontrollerad miljöförstöring.Protektionism är dåligt för miljön. När industri och annan näringsverk-samhet skyddas från konkurrens leder det till minskad effektivitet ochekonomisk stagnation. Det leder i sin tur till att miljöskadlig industri kanlevavidare och utvecklingen av miljöteknik och miljölagstiftning hålls tillbaka.Miljökrav får inte inskränkas med hänvisning till att det hotar frihandeln.Frihandel måste kunna kombineras med hårda miljökrav.Miljöhänsyn och handelsintressen kan komma i konflikt med varandra påflera sätt. Dels kan produkten i sig vara skadlig ur miljösynpunkt när denkonsumerats och tjänat färdigt, dels kan tillverkningsprocessen vara miljö-förstörande. Därtill kan olika miljönormer skapa ojämlika konkurrensvillkor.Det finns därför ett stort behov av att se över relationen mellan handels- ochmiljöregler. Dessa två politikområden måste samspela i strävan att uppnå enhållbar utveckling.En utgångspunkt är att globala miljöproblem ska lösas genom multilateraltsamarbete. Det är viktigt att det i /WTO (Världshandelsorganisatio-nen) bereds utrymme för att upprätthålla överenskomna miljökonventioner.Det internationella regelverket kring miljö och handel måste förstärkasytterligare. Det kan ske genom bl.a. en harmonisering av reglerna inom detinternationella miljöarbetet och handelssystemet samt genom integration avmiljömål i exportfrämjande åtgärder.I förhandlingar om multilaterala handelsavtal måste målet vara demokra-tiskt förankrade avtal som utgår ifrån folkrätten med hänsyn till ägande,miljö, arbetsrätt och de fattiga ländernas situation. Småföretagande ochböndernas möjlighet till att hållbart bruka jorden bör stärkas för en positivutveckling i länderna. Naturresurserna bör komma landet tillgodo föremultinationella företags intressen.StyrmedelMiljöpolitikens redskap består i huvudsak av tre typer avstyrmedel:Informativa styrmedelInformation är ibland tillräckligt för att förändra ett beteendeeller förhindra misstag. Och det är alltid ett nödvändigtkomplement till andra styrmedel. Det kan gälla att informeraom allemansrättens bestämmelser, eller skapa system förmiljömärkning av produkter eller miljöcertifiering avföretag. Många sådana system kan med fördel utformas påfrivillig väg.Administrativa styrmedelDetta är traditionell lagstiftning och föreskrifter sompåbjuder vad som ska göras och fastställer påföljd för densom inte uppfyller lagens krav. En väl utvecklad och tydligmiljölagstiftning, som samverkar med rättssamhällets övrigaregler, är en förutsättning för en god modern miljöpolitik.Ekonomiska styrmedelMarknadsekonomin fungerar så att köpare och säljare mötspå marknaden och bestämmer priset på varor och tjänster.Detta pris avspeglar därmed varans relativa knapphet, ellerden värdering som konsumenter och producenter gör av enviss vara eller tjänst.En fungerande marknadsekonomi kräver väl definierade och väl för-svarade äganderätter. Problemet är att miljövärden ofta inte har någon ägare.Vem äger ozonlagret, den biologiska mångfalden eller klimatet? Därmed fårde heller inget pris på marknaden, vilket leder till överutnyttjande och demiljöproblem som vi känner alltför väl. Övergödning av havet, förstöring avozonlagret, ökenutbredning etc.I något fall kan miljöproblem bemästras genom att klargöra äganderätts-förhållanden. Men ofta måste andra instrument användas för att miljön ska fåett pris på marknaden. Genom miljöavgifter eller -skatter blir staten en slags"ställföreträdande ägare" till miljövärden som därmed får ett värde i mark-nadsekonomin. Subventioner, överlåtelsebara utsläppsrättigheter inom såkallade "bubblor", särskilda räntevillkor eller avskrivningsregler är andraexempel på ekonomiska styrmedel.En modern miljöpolitik bygger på en kombination av olika former avstyrmedel. Olika styrmedel är olika väl anpassade till olika problem. Center-partiet vill begränsa de administrativa regleringarna och i större utsträckninganvända kombinationer av information och ekonomiska styrmedel, framförallt i form av miljöavgifter och miljöskatter.Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissatekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet ochutveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resurs-användningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamikoch utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst.För att skapa en sådan god marknad är det viktigt att också se överexisterande subventioner och stöd från stat och kommun så att inte dessamotverkar en hållbar utveckling. Miljardsubventionerna till kol-gruvor är kanske det tydligaste exemplet på hur stöd av detta slag snedvriderekonomin och motverkar viktiga miljömål.ProducentansvarTill de marknadsbaserade styrmedlen kan också räknasprincipen om producentansvar. Den lyftes högt på denmiljöpolitiska dagordningen under senasteregeringsperiod. Producentansvaret ska i första hand skegenom frivilliga överenskommelser inom branscherna och iandra hand via lagstiftning. vill införa ettgenerellt producentansvar för alla producenter.Producentansvaret innebär att den som producerar en vara är ansvarig föratt den kan återanvändas, återvinnas eller omhändertas på något annatmiljöriktigt sätt. Producenten ska även minska miljöbelastningen underproduktens alla faser, inklusive användningsfasen. Varorna ska göras så litegiftiga och så material- och energisnåla som möjligt. Produkterna ska därtillvara konstruerade så att de aldrig behöver bli avfall utan kan användas sominsats i nya varor när de är uttjänta. Konsumenterna bör få information omhur de ska bete sig för att minska miljöbelastningen vid användande avvaran.Producentansvar är ett medel för att nå det hållbara samhället. Det gälleratt tänka efter före. Man kan lätt fastna i sopsortering och problematik kringefterbehandlingen. Arbetet måste inriktas på att minimera mängden avfallsom läggs på deponi. Även om konsumenten är duktig på att sortera sinasopor är det ständiga inköpet av avfallsgenererande varor fortfarande ettolöst problem. Endast genom att producenterna ser på vilken typ och mängdavfall deras varor kommer att bli efter användande, och minimerar denvolymen, får producentansvaret konkreta resultat.En grön näringspolitikLänge uppfattades miljökrav som enbart som en börda ochen negativ begränsning på näringslivet. är miljöhänsynofta ett viktigt marknadsföringsargument och miljötänkandeen drivkraft till teknik- och affärsutveckling.I utvecklingen mot ett hållbart samhälle kan välgrundade miljökrav iprincip aldrig på lång sikt vara en hämsko för ekonomiska framsteg. Tvärtomanger dessa krav villkoren för att kunna skapa en stark och hållbar ekono-misk utveckling.Denna insikt leder till en förändrad syn på miljöfrågornas roll i politiken.Agendan handlar numera om miljö tillsammans med utveckling. Inte minstnäringspolitiken måste vara nära integrerad med miljöpolitiken.Miljötekniksektorn är globalt sett den snabbast växande industri-sektorn av alla. Den amerikanska miljöteknikindustrin omsatte 1996 ca , vilket i stort sett motsvarar hela bruttonational-produkt.Men kretsloppsomställningen av näringslivet är något mycket större än så.De företag som kan definieras som rena miljöteknikföretag kommer alltid attutgöra en begränsad del av näringslivet. Den stora förändringen inträffar näralla industrigrenar och all tjänsteproduktion omorienteras för fungerandekretslopp. Denna förändring har redan börjat och har ibland kallats för en nyindustriell revolution.Svensk miljöpolitik har varit, och är fortfarande på flera områden, världs-ledande. Men det svenska näringslivet har inte på samma sätt skaffat sig enposition i de växande miljöbranscherna. importerar vi exempelvis mermiljöteknik än vi exporterar.Det är hög tid för som land att forma en stark grön näringspolitikmed tydliga gemensamma mål och visioner. Det kräver ett grundläggandesamförstånd mellan stat, näringsliv, forskarsamhälle, kommuner, intresse-organisationer och medborgare. Nya stora möjligheter för arbete, ekonomiskutveckling och bättre miljö och livskvalitet ligger framför oss.Att forma en tydlig vision och gemensam färdriktning är viktigt för attvillkoren för företagande och investeringar ska upplevas som långsiktiga ochinbjuda till satsningar på nya kretsloppsanpassade lösningar.Staten kan använda flera instrument för att förstärka den önskadeutvecklingen. Till en början bör skatte- och avgiftssystemet stegvis förändrasså att miljökostnaden blir synlig i priset på marknaden. Vidare bör denoffentliga upphandlingen användas till att stödja introduktion av ny miljö-teknik. Den offentliga konsumtionen svarar för en betydande del av densvenska ekonomin. Producentansvaret bör utvecklas ytterligare för attstimulera till nya och innovativa lösningar.För att utvecklingen ska få verklig kraft måste också de små företagen blidel i kretsloppsomställningen. För de mindre företagen är bristen på kapitaloch rätt kompetens de viktigaste hindren för en miljödriven teknikutveckling.Ökad tillgång till kapital för kretsloppsinvesteringar kan dels skapasgenom ökad kompetens i befintliga institutioner för kapitalförsörjning, såsomALMI och . En annan möjlighet är att skapa särskildaresurser för att stimulera investeringar i nya kretsloppsanpassade lösningar såsom skett med stöd av Centerpartiet.De små företagens möjligheter kan stärkas genom att nätverk av små-företag bildas inom en viss sektor eller region. Tillsammans med högskola,regionala och lokala myndigheter, ideella miljöorganisationer och andra kanföretagen utbyta kompetens och gemensamt söka utvecklingsvägar. eller grupper av företag har visat sig framgångsrika i samarbeten förmiljödriven utveckling både i och i bl.a. USA.SkatteväxlingEkonomiska styrmedel i form av skatter och avgifter ellerprissatta utsläppsrättigheter ger som en sidoeffekt inkomstertill statskassan. Det innebär att staten kan sänka andra skatteroch avgifter som är störande för samhällsekonomin.Idag kommer cirka hälften av EU-ländernas skatteintäkter direkt ellerindirekt från produktionsfaktorn arbete, medan endast en tiondel belastaranvändningen av naturresurser. Förhållandet är ungefär detsamma i Sverige.Kostnaderna för arbetskraft har mångdubblats medanenergipriset endast har höjts med . Dessarelationer beror till stor del på den förda skattepolitiken.I med hög arbetslöshet och uppenbara miljöproblem anserCenterpartiet att den självklara strategin är att sänka skatten på arbete ochöka skatten på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. Påså vis kan fler människor få jobb som vi stimulerar en effektivareresursanvändning och kretsloppsanpassad produktion.Miljöskatter kan uppdelas i två större kategorier: skatt på utsläpp och skattpå resursanvändning. I har vi främst använt oss av skatter ochavgifter på direkta utsläpp. De har visat sig fungera som effektiva styr-instrument i miljöpolitiken. Naturgrusskatten, och i viss mån koldioxid-skatten och skatten på handelsgödsel, kan dock betecknas som natur-resursskatter.Ekonomiska styrmedel riktade mot utsläpp kan utvecklas ytterligare,exempelvis saknas ännu sådana instrument vad gäller utsläpp till vatten. Detfinns också flera skäl att utveckla miljöskatter på naturresurser, även om ensådan skatt inte är lika direkt kopplad till ett visst påtagligt miljöproblem.Sådana skatter är ett verkningsfullt instrument för att bidra till eneffektivare resursanvändning och ett långsiktigt hållbart samhälle. Använd-ningen av naturresurser skapar också en bredare och större skattebas förmiljöskatterna, vilket ger större utrymme för skattesänkningar på andraområden. Även ur ett rent skattepolitiskt perspektiv kan skatt på ennaturresurs, som exempelvis användning av färskvatten, vara mindre sned-vridande och därmed att föredra framför olika former av skatt på arbete. Påsikt kan en skatteväxling från arbete till naturresurser och miljöpåverkan ledatill ett jämfört med radikalt annorlunda förhållande mellan skatte-nivåerna på olika produktionsfaktorer.Faktor 10 - en ökad resurseffektivitetJordens befolkning ökar dramatiskt. Om den rika delen avvärlden ska kunna behålla sin levnadsstandard i framtidenoch om uttaget av naturresurser ska ske på etthållbart sätt, måste resurseffektiviteten öka drastiskt. Vimåste få ut mer nytta av varje insatt resurs. Enligt vissaberäkningar måste vi överslagsmässigt bli tio gångereffektivare, vilket gjort faktor 10 till ett begrepp. Den finnsmed i FN:s dokument från konferensen om miljö ochutveckling och har fått bred uppslutning. Det handlar alltsåom att utföra lika mycket med bara en tiondel av den energioch det material vi använder.Länge har miljötänkandet inriktats på att ta hand om det som flödar ut urekonomin. är det tid att i högre grad sätta in åtgärder där resurserna försin i ekonomin och produktionen.Med faktor 10 sätts utveckling, ny teknik och rättvisa i fokus, och manlyfter möjligheterna med ökad naturresursproduktivitet. Det handlar inte omatt sätta begränsningar på produktionen utan tvärtom om en utmaning förnäringslivet att finna nya innovativa lösningar och öka effektiviteten. Bådeföretaget, kunderna och miljön kan bli vinnare.Under hela 1900-talet har näringslivet genom rationaliseringar starktminskat behovet av arbetskraft i produktionen, medan produktivitetsutveck-lingen mätt i omsatta naturresurser inte rönt något större intresse. Det berorframför allt på prisförhållanden, vilket gör skatteväxling till det kanskeviktigaste instrumentet för ökad resurseffektivet, eller ekoeffektivitet.Effektiviseringskraven skiljer sig i praktiken starkt åt mellan olika typer avresurser. I vissa fall krävs mindre, andra gånger mycket mer än en faktor 10för att nå en hållbar utveckling. Men det väsentliga är att inrikta utvecklingenmot en effektivare resursanvändning. Begreppet faktor 10 ger en uppfattningom vilken utmaning vi står inför. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att delmålen skall antas av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delmålens mätbarhet och tidsbestämning,3. att beslutar att skogsmark skall skyddas inomen tioårsperiod,4. att beslutar att koldioxidutsläppen, i förhållande till 1995 årsutsläppsnivå, skall minska och ,5. att beslutar om en generell minskning av utsläppen avkväveoxider så att de, i förhållande till utsläppsnivå, skall haminskat och ,6. att beslutar att utsläppen av kväve till havet söder om , i förhållande till utsläppsnivå, skall ha minskat till år2005.