mot · GM02Ub271 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub271av ()Gymnasieskolans kursplanerBegreppet gymnasiepoäng som ett led i ett framtidaavskaffande av gymnasieskolans nuvarande timplaner,framgår av regeringens förslag. motsvarar engymnasiepoäng en lärarledd undervisningstimme om 60minuter under lärares ledning. En kurs om 50gymnasiepoäng motsvarar alltså en kurs om 50 timmar.Enligt det nya systemet skall en kurs om visst antalgymnasiepoäng "inte vara ett mått på det antal lektioner somerbjuds eleverna" utan beteckna "kursens studieomfattningsamt beräknade arbetsinsats". Dagens kursplaner igymnasieskolan har endast allmänt formulerade mål.Kursplanerna får enligt tidigare regeringsuttalanden intevara "innehållsbaserade". Kvar blir poängplaner utantimtal och kursplaner utan konkret innehåll. Ideologer somhävdar att ingen vet vad kunskap är och att det inte är sånoga om det finns en timplan för undervisningen eller intehar gjort sig breda i debatten.Även om det är riktigt att kunskapstillväxten är snabb, så gäller detta dockinte kunskapsmassan i de främmande språken, matematiken, svenska språketm fl skolämnen på grundläggande nivå. Inom vissa områden som biokemioch elektronik ökar visserligen kunskapsmängden men det finns alltid kvarett stort behov av baskunskaper för att kunna skaffa nya kunskaper.Undvik konjunkturbetingadskolekonomiDet bör inte vara de olika kommunernasbudgetläge som skall bestämma elevernas studietakt ellervilken undervisningstid de behöver för att klara en kurs. Förett samhälles positiva utveckling är det viktigt att så mångaelever som möjligt tar till sig all den kunskap de kan undergymnasieåren. finns det kommuner som tvingareleverna att generellt välja kurser som tilldelas ett mindretimtal än det som följer av timplanerna. Hur skall det då intebli, när timplaner i vanlig mening avskaffats!Om förslaget till omdefinition av begreppet gymnasiepoäng genomförs, ärdet nödvändigt att gymnasieskolans kursplaner inte bara har allmänt hållnamål utan också kompletteras med ett konkret innehåll. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Lektorstjänst för den somgenomgåttforskarutbildningNär det gäller kvalitetssäkringen av gymnasieskolan ärlektorsinstitutionen inte utan betydelse. Kommunerna är av kostnadsskäl mycket negativa till att inrättalektorstjänster. Tjänstebenämningen lektor bör kunnakomma i fråga för den lärare som har genomgått praktisklärarutbildning med gott vitsord och har avlagtdoktorsexamen i ämne på gymnasiets timplan. Utöver denormala läraruppgifterna bör lektor ha ett särskilt ansvar föratt ämnesområdet och dess didaktik utvecklas samt för attämneskollegor får ett stöd, främst i fråga omforskningsanknytning och utvärdering. För att stimulera enkommun att inrätta tjänster som lektor (jfr 1990/91:UbU4 s.23), bör ett särskilt statsbidrag motsvarande skillnadenmellan lektorslön och lärarlön utgå. Även om ett sådantbidrag är något extraordinärt, finns det skäl att vidtasärskilda åtgärder. Antalet lektorstjänster i gymnasiet, somenligt regeringens förordning avsågs varanärmare 3 000 på de dåvarande treåriga linjerna, har nusjunkit drastiskt. hade 572 lektorstjänsterinnehavare med forskarutbildning. Av dessa var ca 70 %antingen eller äldre.GymnasieskolanskärnämnenDet sägs att den nya gymnasieskolan skall vara en skola föralla. "Målen skall uppnås - det är inte kraven som skallsänkas", hävdas i en tidigare avgiven regeringsproposition.Det är under denna förutsättning som den nya skolan skallförverkligas. Jämlikhet utgör således kriteriet snarare än denförmåga som är nödvändig för att tillgodogöra sigutbildningen.Skolan har en fundamental betydelse för individens utveckling och somgrund för vår nations kultur. Men det kan diskuteras om undervisningenseffekt stiger proportionellt med dess omfattning. Det är självfallet viktigt attungdomen får samlas vid "kunskapens brunnar" och där få det som den kanta emot. Men, för att fortsätta att citera en statlig utredning, "den somkommer dit med ett stort mått kan ta emot mer, den som kommer dit med ettlitet mått får mindre. Däremot torde det inte gagna mycket att hälla i mer änså att måttet blir fullt, överflödet rinner bort ..."Att kräva att alla individer skall kunna uppfylla de krav på kunskaper somkärnämnena ställer, är och förblir en utopi. Oavsett vad Utbildnings-departementet önskar är den fundamentala frågan i dagens skola: hur skallklass- eller grupporganisationen se ut i en resursknapp skola för att få minstamöjliga gruppmotsättningar och segregation och en så acceptabel undervis-ningssituation som möjligt?Missgynnar nuvarande organisationsmodell gymnasieskolan, där grupper-na är slumpvis uppbyggda, såväl svaga studiebegåvningar som läshungrigaelever? Skulle kanske en gruppering efter förkunskaper och studieförutsätt-ningar gynna främst de elever som har studiesvårigheter? Finns det någotsamband mellan dagens organisation och vantrivsel och våldsnivå i skolan?Heterogena undervisningsgrupper kan av lätt insedda skäl inte vara storaoch blir därför dyra. Homogena grupper kan däremot vara större och därmedinte så kostnadskrävande. Grupper som är både stora och heterogena blirmestadels "stökiga". De ställda frågorna måste därför med förtur klarasut på ett förutsättningslöst sätt.Alla i gymnasieskolan skall självfallet ha möjligheter till högskolebehörig-het. Men alla behöver inte skaffa den . bör fåregeringens uppdrag att till kommunernas tjänst lämna förslag till olikamodeller för klass- och grupporganisation i gymnasieskolans kärnämnen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gymnasieskolans kursplaner inte bara skall ha allmänt hållnamål utan att de också skall kompletteras med ett konkret innehåll,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett stimulansbidrag motsvarande skillnaden mellan lektorslönoch lärarlön skall utgå till kommun som inrättar lektorstjänster,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att till kommunernas tjänst skall lämna förslag tillolika modeller för klass- och grupporganisation i gymnasieskolanskärnämnen.Stockholm den 28 oktober 1998Elver ()