mot · GM02Ju904 · 1998-10-28 00:00:00 — Narkotika är och förblir ett dödande gift, och det finns därför ingaskäl för oss att kompromissa med den som vill sprida den vidare.I då unga människors tidigare så stränga attityder mot narkotikahåller på att luckras upp och såväl läkare som polisen varnar för att narkotikaoch nya kemiska droger sprider sig allt längre ner i åldrarna så behöveråtgärder sättas in. Moderata samlingspartiet har förslag till effektiva åtgärdersom regeringen bör ta i bruk i kampen mot narkotika.I en motion (1998/99:Ju903) av m.fl. (m) utvecklasModeraternas narkotikapolitik närmare.5.2 Informationssatsning gentemot föräldrarnaMånga föräldrar upplever att de saknar argument för att kunna övertygasina tonåringar om faran med att pröva narkotika. Ett tydligt tecken pådetta är att alltfler unga människor prövar narkotika.Moderata samlingspartiet har i flera olika sammanhangpekat på betydelsen av att föräldrar har lika goda kunskaper om narkotikanssymptom och verkningar som deras barn har. Så är inte fallet . Därförhar vi krävt att regeringen skall ta initiativ till informationsinsatser riktade tillföräldrarna. Då några sådana initiativ inte tagits från regeringenupprepar vi här vårt krav.Förändringar i unga människors personlighet kan vara ett tecken på ettbegynnande narkotikamissbruk. Information av detta slag är naturligtvisviktig för föräldrarna varför skolan måste åläggas en absolut plikt att in-formera föräldrarna om barnets beteende förändras på ett oroande sätt.5.3 Stoppa försöksverksamheten med fria sprutorI bedrivs en försöksverksamhet med utdelning avsprutor till narkotikamissbrukare i och . Trots attSocialstyrelsen, som haft i uppdrag att utvärdera verksamheten, intekunnat påvisa några positiva effekter från smittospridnings- ochnarkotikasynpunkt pågår försöksverksamheten än . Enligt Moderatasamlingspartiets bestämda uppfattning är det motstridigt att förenaSveriges riksdags beslut om totalförbud mot all icke-medicinsk hanteringav narkotika med en verksamhet som går ut på att dela ut verktygen föratt kunna injicera narkotika.I EU-sammanhang har tydligt markerat sitt avståndstagande motlegaliseringsivrarna och i stället framhållit restriktiva syn pånarkotika. Vi motsätter oss utdelning av sprutor i men tillåter det härhemma. Detta är ett tvetydigt budskap som vi tar avstånd ifrån. En fortsattutbytesverksamhet med sprutor till narkotikamissbrukare i kan rentav skapa osäkerhet både här hemma och i om vad svensk narkotika-politik egentligen står för.Det är hög tid att regeringen avbryter den nu pågående försöksverksam-heten med utdelning av fria sprutor till narkotikamissbrukare.5.4 Provtagning även på personer under 15 årSom ett svar på senare tids varningar från såväl medicinsk expertis somfrån tull och polis om att narkotikamissbruket successivt ökar bland ungamänniskor måste samhällets positioner mot narkotika flyttas framytterligare. Enligt Moderata samlingspartiet bör polisen få rätt att utförablod- och urinprov även på personer när misstanke föreliggerom att den unge tagit narkotika. bör uppdra åt regeringen attskyndsamt ta fram förslag till en sådan lagändring. För att undvikaonödig tidsspillan bör regeringen uppdra åt den utredning som seröver handläggningsreglerna avseende ungdomsmål (dir. 1998:29) attbehandla den här aktuella lagändringen med förtur.5.5 Kräkmedel åt knarklangarnaUnder senare år har heroinlangarna utvecklat en ny försäljningsmetodsom går ut på att heroinet säljs i kapslar inlindade i plast. Heroinlangarenförvarar kapslarna i munnen, och då affären gjorts upp och kapselnöverlämnats till köparen stoppar denne kapseln snabbt i sin mun. Närpolisen försöker ingripa mot langaren eller köparen sväljs kapslarna. Föratt kunna ingripa mot detta raffinerade tillvägagångssätt har framförtsönskemål från polisen om att svensk polis, i likhet med exempelvispolisen i , skall kunna ingripa mot denna form av langning genomatt ta med sig den misstänkte till sjukhus, där han eller hon geskräkmedel för att säkra bevisningen för brottet. Enligt vår uppfattningbör användandet av kräkmedel på det sätt som sker i kunnatillämpas även för knarklangare i Sverige.5.6 Livstids fängelse för grov narkotikabrottslighetInom narkotikahanteringen finns enorma ekonomiska vinster att göra fördem som är tillräckligt hänsyns- och samvetslösa. De grovanarkotikabrottslingarna profiterar cyniskt på andra människors beroendeoch olycka. I detta perspektiv - och med hänsyn till det allmännarättsmedvetandet - är de straffsatser som kan utdömas intetillräckliga. Lagens strängaste straff, livstids fängelse, skall därför kunnautdömas för grovt narkotikabrott.5.7 Möjlighet till hemlig teknisk avlyssningFramväxten av grov, organiserad brottslighet ställer nya krav på polisensarbetsmetoder. För att kunna bedriva ett framgångsriktbrottsbekämpningsarbete i kampen mot den kvalificerade brottslighetenbör polisen ges en laglig rätt att använda hemlig teknisk avlyssning, s.k.buggning, vid spaning efter grova narkotikabrottslingar. Det är väl käntatt grov narkotikabrottslighet ofta utgör ett centralt moment i bl.a. denmc-relaterade brottsligheten och i annan gränsöverskridande brottslighet.Även vid brott mot rikets säkerhet, t.ex. vid grovt spioneri, bör buggningvara tillåten.Buggning är ett grovt intrång i den personliga integriteten och måste därföranvändas med stor försiktighet och restriktivitet. Metoden innebär inte baraatt brottsliga personer avlyssnas, utan även att oskyldiga riskerar att bliavlyssnade. Den information som framkommer vid buggning är generellt settbetydligt mer omfattande än den som inhämtas vid telefonavlyssning.Buggning bör därför få ske endast i strikt avgränsade situationer och mediakttagande av de krav som rättssäkerheten ställer. Det ligger i sakens naturatt man måste vara mycket restriktiv med all överskottsinformation och attallt material som inte är av betydelse för den aktuella brottsundersökningendärför omgående skall förstöras på ett betryggande sätt.För närvarande bereds frågan om buggning inom och enproposition har aviserats. Som grund för detta arbete ligger betänkande (SOU 1998:46) Om buggning och andra hemligatvångsmedel. I den allmänna debatten och från vissa remissinstanser harframförts kritiska synpunkter mot utredningsförslagets långtgående karaktär.Utredningen föreslår bl.a. att den enda situation som skall fredas frånbuggning är en misstänkts samtal med sin försvarare. Det innebär attexempelvis bikt och själavårdande samtal eller vad som yppas på mass-medieredaktioner och advokatkontor skulle kunna bli föremål för buggning.Även om regeringen ännu inte har redovisat sin inställning till utredningsför-slaget avseende bl.a. omfattningen av buggning så ser Moderata samlings-partiet skäl att redan nu göra en markering. Tystnadsplikten beträffande vadsom förekommit vid bikt eller själavårdande samtal är och bör vara absolutoch kan inte hävas ens av den som har samtalat med prästen. Den somlämnar information (meddelaren) till en massmedieredaktion omfattas avgrundlagens regler om anonymitetsskydd och meddelarskydd.Vi utgår från att regeringen i det nu pågående lagstiftningsarbetet kommeratt respektera såväl tystnadsplikten som tryckfrihetsförordningens regler ochdärför kommer att avstå från att följa utredningsförslaget i denna del.6 Ökat skydd för kvinnor6.1 BakgrundUnder har vi haft en kraftig ökning av anmälda våldsbrott motkvinnor. Enligt en färsk rapport från harmisshandelsbrotten ökat med . Huruvida ökningen berorpå att brottsligheten faktiskt har ökat eller om det är så att kvinnorna istörre utsträckning vågar anmäla männen är det ingen som säkert vet. Detråder dock inga som helst tvivel om att våld mot kvinnor är ett utbrettproblem och att skyddet för utsatta kvinnor måste förbättras.Det överlägset bästa sättet att förhindra våld mot kvinnor är attsmå pojkar tidigt får lära sig att av egen vilja ta avstånd från våld. Ett tungtansvar vilar därför på familjerna. Som tidigare anförts anser vi att frågan omhur föräldrar och andra vårdnadshavare skall kunna stärkas i rollen somfostrare och normöverförare bör bli föremål för en bred lagöversyn.6.2 Skärpt lagstiftningFörutom att vi måste ha ett starkt rättsväsende med kunskap ombrottsoffrens behov av stöd och hjälp så måste det också till effektivarelagstiftning. Regeringens kvinnofridspaket, som trädde i kraft ,är välkommet men enligt Moderata samlingspartiets uppfattning finns detskäl att gå längre för att ytterligare stärka kvinnofriden.Den som bryter mot ett besöksförbud kan dömas till böter ellerfängelse i högst . I ringa fall utdöms inget straff. Vi anser att straffskallkunna dömas ut även för det ringa fallet och att straffmaximum för normal-fallet skall höjas till fängelse i två år.Ett besöksförbud skall kunna kombineras med elektronisk övervakning.Härigenom tydliggörs att det är mannens rörelsefrihet som skall begränsas,inte kvinnans.Våldsbrottslingars möjlighet till permission och frigång skall inskränkas.Kvinnornas skyddsintresse skall alltid väga tyngre än gärningsmannensintresse av att få permission. Vidare bör regeln om s.k. obligatorisk häktningkunna användas även vid försök till t.ex. våldtäkt av överfallstyp.På lokal nivå skulle kommunerna kunna göra en viktig insats genom att hakommunalt anställda, väl utbildade ordningsvakter. Vakternas uppgift skullevara att öka tryggheten för människor som vistas på gator, torg och i parker.Effekten skulle bli ökad trygghet för alla, inte minst för kvinnor. Dennapunkt utvecklas närmare i den moderata anslagsmotionen (1998/99:Ju913)avseende rättsväsendet av m.fl. (m).Skyddet för förföljda personer kan förbättras genom en skärpning avsekretesskyddet för uppgifter om namn, personnummer, adress eller andrauppgifter som registreras inom folkbokföringen. Regeringen har avfärdat enskärpning med motiveringen att det skulle försvåra för t.ex. myndigheter ochföretag om adressuppgifter sekretessbeläggs i större utsträckning. Tillskillnad från regeringen anser vi att intresset av att skydda hotade personersadressuppgifter alltid måste väga tyngre än t.ex. myndigheters intresse av attta del av dessa uppgifter.Förföljda personers möjligheter att få en ansökan om fingerade person-uppgifter prövad av domstol har begränsats. Om det enligt poliseninte är sannolikt att tingsrätten kommer att bifalla en ansökan så skallansökan avslås. Vi menar att nyordningen får alltför långtgående konsekven-ser. Den förföljde måste kunna få sin sak prövad av domstol i flera fall änidag.Vittnesplikten gäller även för hotade och förföljda kvinnor men finnsingen möjlighet till ekonomisk kompensation för de kostnader som kanuppstå för ett vittne med skyddad identitet. Vittnet kan t.ex. bli tvingad attändra sitt levnadssätt, flytta eller byta arbete. Det är orimligt om vittnes-plikten skulle innebära att personen tvingades bära sådana kostnader själv.Enligt Moderata samlingspartiet bör frågan om att införa en särskild form avekonomisk ersättning utredas.6.3 Legala vapen och allvarligt psykiskt sjuka personerGenom att samköra vapenregister och Socialstyrelsenspatientregister över alla som har vårdats för allvarligapsykiska sjukdomar har SVT:s Striptease-redaktion avslöjat attdet i finns tusentals alkoholister och ett stort antal allvarligtpsykiskt sjuka personer som innehar vapenlicens. Moderatasamlingspartiet utgår från att riskerna som är förenade med att dessagrupper lagligen kan inneha vapen nu kommer att beaktas inom ramenför det beredningsarbete som pågår inom avVapenutredningens förslag, En samlad vapenlagstiftning (SOU 1998:44).Självfallet måste regeringen i detta sammanhang noga överväga hurmöjligheterna att inneha vapen kan och bör begränsas för personer ochgrupper med olika former av riskprognos. Inte minst måste de risker somnuvarande ordning innebär för utsatta kvinnor vägas in och beaktas.7 Återupprätta förtroendet för rättsstaten7.1 PolisväsendetUtgångspunkten för polisen skall vara att förebygga och beivra allbrottslighet. För detta krävs ett starkt polisväsende med en välfungerande närpolisverksamhet, anpassad efter de olika lokala behovsom kan finnas. Ett effektivt brottsförebyggande arbete förutsätter attföräldrar och andra vuxna, skola, organisationer, företag ochmyndigheter samverkar med polisen.Ändrade attityder och arbetsmetoder från polisens sida, som har sittursprung i den s.k. New York-modellen, och som också med framgångprövats i bl.a. , visar vad effektivt, proaktivt polisarbete kanbetydaför normefterlevandet och brottsutvecklingen. Enligt Moderata samlings-partiet är vunna internationella och nationella erfarenheter av noll-tolerans mot brott tillräckliga för att nu ges fullt genomslag i den fortsattautvecklingen av den problemorienterade närpolisverksamheten. I dettasammanhang bör också betydelsen av att få till stånd ett reformerat arbets-tidsavtal för polisen särskilt framhållas. Vi utgår från att den goda ansats somregeringen tar budgetproposition vad gäller att bättre anpassapolisens tjänstgöringstider till allmänhetens behov av trygghet också kommeratt få synlig effekt på gator och torg . Härutöver är detangeläget att regeringen stimulerar utvecklingen av enmanstjänstgöring inompolisen. Inriktningen bör vara att de flesta närpoliser, väl utrustade medtekniska hjälpmedel, skall kunna tjänstgöra en och en: per fot, per cykel elleri bil. En sådan utveckling ligger väl i linje med intentionerna bakom när-polisreformen. Enligt den borgerliga regeringen skulle närpolisverksamheteninriktas på att öka polisens synlighet genom fler fotpatrullerande poliser.Syftet var bl.a. att öka polisens närhet till medborgarna.För den som utsatts eller riskerar att utsättas för brott är det av största viktatt polisen har en väl fungerande utryckningsverksamhet som står på egnaben och inte som måste inkränkta på närpolisverksamhetens resurser.Avsikten med närpolisreformen var aldrig att närpolisen skulle ta över allannan polisverksamhet, som t.ex. polisens utryckningsverksamhet.Den kvalificerade, mer eller mindre organiserade brottsligheten måstemötas av en effektiv och lika kvalificerad kriminalpolisverksamhet. Bl.a.måste åtgärder inom ramen för kriminalunderrättelseverksamheten intensifie-ras för att förhindra att den organiserade brottslighet som internationellakriminella ligor står för, och som är ett resultat av att vårt land har högreskatter på alkohol och tobak än övriga , biter sig fast i ochvidgar sina domäner.Vidare måste rutiner utvecklas för kontinuerlig uppföljning och utvärde-ring av polisens arbete. Ledarskapet måste tydliggöras och resultatet avpolisens arbete synliggöras för medborgarna. Moderata samlingspartietnoterar med tillfredsställelse att regeringen uttalar sig för en liknande ord-ning i budgetpropositionen. Vi utgår därför från att regeringen nu kommer attse till att viljeyttringen också får praktiskt genomslag inom polisväsendet.Helt styrande för landets kriminalpolitik måste vara att medborgarna harrätt att kräva mer rättstrygghet för inbetalda skattemedel. Skattebetalarnamåste kunna lita på att polisen finns på plats när den behövs.Senare års nedskärningar inom polisen, som bl.a. resulterat i en kännbarminskning av såväl administrativ personal som poliser, utbildningsstopp avnya poliser och otillräckliga investeringar i bilar, IT och annan teknik, harpåtagligt minskat medborgarnas rättstrygghet. budgetpropositiontycks dessbättre regeringen ha tagit intryck av den massiva kritik somframförts inte minst från Moderata samlingspartiet mot senare års bespa-ringar. föreslås polisen tilldelas , varav 318miljoner kronor är s.k. engångsvisa satsningar.Även om Moderata samlingspartiet välkomnar regeringens satsning påpolisen kan förslaget inte helt undgå kritik. Framför allt vänder vi oss mot attstörre delen av regeringens föreslagna resurstillskott är engångsvis. Det ärväl känt att det efter senare års kraftiga neddragningar finns ett stort behovinom polisen av en permanent resursförstärkning, som bl.a. möjliggöråteranställning av administrativ personal så att fler poliser snabbt kan fri-göras till renodlat polisiärt arbete. Som redan nämnts finns också ettstort behov av att investera i bl.a. utbildning av personal och i tekniskutrust-ning. Regeringens knappa resurstillskott för och året därpå kan redannu förutses leda till ryckighet i återuppbyggnaden av polisverksamheten.För att bl.a. säkerställa poliskårens framtida storlek, genom en jämn ochstabil antagningsnivå till polisutbildningen, och utrusta polisväsendet medden kompetens, metodutveckling och teknik som behövs för att kunna mötaframtidens skärpta krav på effektivitet i brottsbekämpningen, föreslårModerata samlingspartiet, utöver regeringens förslag, att polisväsendets eko-nomiska ram höjs med och med 117 miljonerkronor . Det moderata budgetalternativet innebär sålunda att polisenförstärks med 1999, år 2000respektive 2001. Härigenom uppnås en stabil resursökning över tiden sommotverkar att den förstärkning av polisväsendet som möjliggörs första åretriskeras efterföljande år.7.2 ÅklagarväsendetÅklagarväsendet har genomgått en omfattande organisationsförändringsamtidigt som cirka hälften av åklagarnas kanslister sagts upp till följd avbesparingskrav. På samma sätt som inom polisen tvingas åklagarna nuutföra den uppsagda kanslipersonalens kontorsgöromål med färre väcktaåtal som följd. På grund av anställningsstopp har åklagaraspiranter intekunnat ersätta åklagare som gått i pension. Att anställningsstoppet nuhävts och en viss nyrekrytering av åklagaraspiranter genomförts ärnaturligtvis positivt men långt ifrån tillräckligt för att avhjälpa bristen påkvalificerad utredningspersonal.Moderata samlingspartiets ambition är att skapa en åklagarorganisationmed högre grad av effektivitet. Detta förutsätter både metodutveckling ochorganisatoriska förändringar. Vidare är ett tydliggörande av åklagarens rollsom förundersökningsledare i brottmål av central betydelse. I då utred-ningsarbetet präglas av en alltmer komplicerad brottslighet på såväl nationellsom internationell nivå måste tyngdpunkten ligga på den juridiska kompe-tensen. Enbart juridisk kompetens räcker emellertid inte vid utredning omavancerad brottslighet. Åklagaren bör därför ges befogenhet och särskildaresurser för att vid behov kunna kalla in och leda också experter från andradiscipliner.I regeringens budgetproposition föreslås att överförsfrån Säkerhetspolisen till åklagarväsendet . Resurserna skall användastill att ytterligare utveckla åklagarnas samverkan med polisen och till ensatsning på kompetensutveckling. föreslås inga extramedel.Moderata samlingspartiet motsätter sig förslaget att låta Säkerhetspolisenbekosta resursökningen till åklagarväsendet. Vidare anser vi till skillnad frånregeringen att åklagarväsendet är i stort behov av resursförstärkning ävenefterföljande år.Vi föreslår därför att tillförs åklagarväsendet år 2000och att ytterligare tillskjuts samt att förstärk-ningen inte tas från Säkerhetspolisen utan vi avsätter nya medel.7.2.1 Regeringen har misslyckats i kampen mot den ekonomiska brotts-lighetenSvensk ekobrottsbekämpning har kommit in i en återvändsgränd, vilkettydligt illustrerats av att kvalificerade ekobrottsutredare tagits i anspråkför att avskriva brott istället för att utreda dem. Dennautredningskosmetik (av alla ärenden skrevs av) hade singrund i ett direktiv från regeringen till polis och åklagare om attekobrottsbalanserna (ca 10 000 outredda ärenden) skulle halveras på tvåår utan tillskjutande av några extra resurser.Regeringens påfund om att inrätta den nya ()har bara resulterat i att EBM har tagit resurser i anspråk från annanbrottsbekämpning. Hos polisen i har bl.a. utredningar avmisstänkta sexualbrott mot barn tvingats läggas åt sidan. Detta är naturligtvishelt oacceptabelt.Vidare ser vi mycket allvarligt på att EBM inte beräknas kunna varaoperativt verksam fullt ut förrän kring sekelskiftet.För att ekobrottsbekämpningen skall kunna bli mer effektiv villModerata samlingspartiet hellre se en vidareutveckling av den organisations-form för samverkan mellan berörda myndigheter som den borgerliga rege-ringen lade grunden till.För oss är det angeläget att polis och åklagare och andra berörda myndig-heter kan bedriva framgångsrik ekobrottsbekämpning över hela landet, dvs.på såväl central som lokal nivå.Det blir inte bättre genom att man samlokaliserar polis och åklagare (somEBM syftar till) om inte beslutsrätten ligger entydigt hos åklagarna. Vi anserdärför att åklagare skall koordinera och leda ekobrottsutredningarna.Åklagarna bör bl.a. ha full kontroll över polisiära utredningsresurser, ochandra myndigheter, t.ex. skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter,skall ha redovisnings- och rapporteringsskyldighet till åklagarna i väsentligadelar.För att ekobrottsutredningar skall leda till åtal och fällande domar i störreutsträckning bör åklagarna ha rätt och skyldighet att anlita "civil" expertis,dvs. advokater eller andra jurister som har kunskaper i t.ex. skatterätt, miljö-rätt och associationsrätt, som åklagare - eller specialutbildade ekopoliser -normalt inte besitter i tillräcklig omfattning. Enligt vår uppfattning är detunder alla förhållanden nödvändigt med en samordning av ekobrott ochmiljöbrott, liksom mellan ekobrott och narkotikabrott. har detockså visat sig att ekobrott även kan ha kopplingar till våldsbrott.Den förstärkning, utöver regeringens förslag, som vi föreslår beträffandeåklagarväsendet kommande år skall ses mot bl.a. den bakgrunden.7.3 DomstolsväsendetDomstolsväsendet har en central roll i den demokratiska rättsstaten. Tillskillnad från polis- och åklagarväsendet är domstolarnas uppgifter intebegränsade till att medverka i arbetet med att uppfylla samhälletskriminalpolitiska mål. Domstolarna utgör rättsväsendets viktigastegrundpelare och är ytterst den enskilda medborgarensrättssäkerhetsgaranti. För Moderata samlingspartiet är domstolarnakärnan i rättsstaten och den enskilde medborgarens värn mot en starkstatsmakt.Med den utgångspunkten ser vi mycket allvarligt på att flera domare isvenska domstolar har begått och åtalats för tjänstefel menundgått straff med motiveringen att arbetsbördan ansetts vara orimligt stor.Den ökade arbetsbelastningen i domstolarna beror varken på att polisenklarar upp fler brott eller på att åklagarna väcker fler åtal utan på att ävendomstolsväsendet tidigare ålagts besparingar - besparingar som tvingat framuppsägningar av kanslipersonal, stängningar av domstolsavdelningar, minsk-ning av antalet notarier och vakantsatta domartjänster.De domare som finns kvar måste arbeta desto mer, vilket i klartextinnebär ett hot mot rättssäkerheten i de svenska domstolarna. På under-bemannade domstolar hinner man inte med att döma av ärendena i en taktsom är rimlig. har människors rätt att få sin sak prövad inom skäligtid tydliggjorts och bekräftats i svensk rätt genom införlivandet avEuropakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna (artikel 6).Den stora arbetsbelastningen inom domstolarna kan få allvarligakonsekvenser för rättssäkerheten. Inte nog med att dömandet drar ut på tiden.När domen väl avkunnats riskerar den att inte hålla tillräckligt hög kvalitet.Domaren hinner helt enkelt inte med att utveckla domskälen, vilket ärsärskilt allvarligt eftersom det är genom dessa som domstolens ställnings-tagande i målet förklaras. Vidare är det genom domskälen som parterna skallfå vägledning om ett överklagande av domen kan vara framgångsrikt ellerinte. Sist men inte minst har noggrant preciserade domskäl den viktigafunktionen att tvinga domaren att själv pröva hållfastheten i domstolensresonemang.Ett annat påtagligt och kostsamt problem inom domstolsväsendet är detstora antalet inställda brottmålsrättegångar. När den misstänkte gång på gångkan förhala rättegången genom att inte infinna sig till utsatt förhandling lederdetta inte bara till resursslöseri för domstolen utan också till negativakonsekvenser för brottsoffret.