mot · GM02Ub701 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub701av och ()StudiestödssystemetPå senare år har kritiken mot de nu gällande reglerna för studiestöd blivitallt mer massiv. Kritiken är befogad. Den socialdemokratiska politikenhar lyckats åstadkomma ett lapptäcke som leder till absurdakonsekvenser både för studenterna och för den svenskasamhällsekonomin.Till att börja med måste det krävas att ett system för finansiering av högrestudier är uppbyggt så att det lämnar rätt signaler till studenterna. Studie-medelssystemet måste vara konstruerat så att det uppmuntrar till högrestudier. Det får inte vara som att systemet å ena sidan avskräcker mångaungdomar från att bedriva akademiska studier på grund av rädsla för att drapå sig stora lån och å andra sidan uppmuntrar andra att låna så mycket detnågonsin är möjligt, väl vetandes att de ändå aldrig kommer att kunnaåterbetala skulden.Alla andra grupper i samhället har rätt att göra avdrag för erlagda räntor pålån. En grupp har inte denna rätt - studenterna. För dem gäller att studielånenårligen räknas upp efter ett visst indexsystem. Den ränta som beräknas pådetta sätt är inte avdragsgill. I råder en låg räntenivå.Centrala har en lång eftersläpning vid tillämpningen avränteanpassningen. Med hänsyn tagen till att räntan på studielån inte äravdragsgill är statens studiestöd klart ofördelaktigt i jämförelse med vanligabanklån.Den som genomgått längre akademiska studier går ut i yrkeslivet med enskuldbörda på . Resten av sitt yrkesverksamma livskall man sedan betala av redan skattadepengar. De av inkomsten som skall gå till CSN utgör en form av"akademikerskatt". Det är inte att förvåna sig över att andelen studenter medlängre akademiska studier är låg i Sverige.Dessvärre utgör den samlade studieskulden en ryggsäck som de flestaaldrig kan bli av med. För den som har höga skulder gäller att man frånförsta dagen av förvärvsarbete måste ha en månadsinkomst på minst 30 000kronor för att skulden över huvud taget skall börja minska. Få akademiker iSverige kan påräkna inkomster i den storleksklassen någonsin, än mindre ensådan ingångslön.Om man gör ett överslag över hur mycket en svensk akademiker får betalaför sina studielån under sitt yrkesverksamma liv kommer man upp i sådanasummor att - om det vore en privat långivare och inte staten - ansvar förocker skulle aktualiseras.Ett annat absurt inslag i det svenska systemet är att arbete bestraffas. Iandra länder är det naturligt att studenterna arbetar extra ,och lov för att dryga ut sina studielån. I kan man inte tjäna såvärst många kronor utan att det påverkar den fortsattarätten till studielån. Följden har blivit att ett stort antal studerande undersommaruppehållen tvingas gå till socialkontoren för att kunna klara sinförsörjning. Så får det inte gå till i ett anständigt samhälle. Det s kfribeloppetbör avskaffas så att inkomsten inte påverkar rätten till studielån.Vid den samlade reformering av det svenska studiestödssystemet som ärnödvändig och måste genomföras skyndsamt finns det ytterligare frågor sombör övervägas. En är att se över skattereglerna för företagsstipendier, som ärvanliga i andra länder men knappast förekommer här. En annan är att införanågon form av förmånligt sparande för framtida studier, typ det amerikanskaFamily College Fund.Slutligen bör CSN läggas ner . CSN är en administrativ katastrof.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en skyndsam utredning avstudiemedelssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 19 oktober 1998Christel ()()