mot · GM02A292 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A292av m.fl. (v)ArbetsmiljöpolitikenInledningBra arbetsmiljö ger ökad produktivitet och tillväxt ochskapar fler jobb. Arbetsplatsernas miljöfrågor reglerasi huvudsak genom arbetsmiljölagen som också utgörgrunden för all annan lagstiftning inom området.Arbetsmiljölagen, AML, ställer som krav att arbetsmiljönskall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur ochden sociala och tekniska utvecklingen i samhället.Arbetsförhållandena ska anpassas till människans fysiskaoch psykiska förutsättningar. Det finns också en strävan ilagen att arbetstagarna själva skall kunna påverka sinsituation.Vi har en stark arbetsmiljölag i men fortfarande återstår det attlösa stora arbetsmiljöproblem. I många fall är verkligheten mycket långt frånarbetsmiljölagens intentioner. Vid sidan av de traditionella kemiska ochfysikaliska riskerna finns belastningsskador, stress samt psykiska och socialaproblem. Många arbetsmiljöproblem döljs också av bl.a. en bristandestatistik. Mot denna bakgrund är det viktigt att lyfta fram och vidareutvecklaarbetsmiljöarbetet. Det sker bäst genom att utveckla fler redskap för detlokala arbetsmiljöarbetet, förbättra utbildningsinsatserna för berördariskgrupper samt stärka de fackliga organisationernas inflytande.FöretagshälsovårdI försämrade företagshälsovården genomatt kraftigt minska statsbidraget. Försämringen motiveradesmed att arbetsgivarna redan har ett i lag fastställt ansvar bådeför arbetsmiljö och rehabilitering. Det kommer an påarbetsmarknadens parter att göra upp om hur arbetsmiljönoch rehabiliteringen skall skötas.Regeringen gav 1996 Statskontoret ett förnyat utredningsuppdrag angåen-de företagshälsovården. Utredningen redovisades 1997. Av utredningenframgår det att saknar tillgång till företagshälsovård. På arbetsplatsermed mindre än fem anställda saknar tillgång till företagshälsovård. Sågott som samtliga anställda på de största arbetsplatserna redovisar att de hartillgång till företagshälsovård. Utredningen visar också att anställda i s.k.lågstatusyrken har sämre tillgång till företagshälsovård än anställda i yrkenmed högsocial status. Arbetstagarnas inflytande över företagshälsovården harminskat. Det gäller också skyddskommitténs inflytande. Det framgår ocksåatt flertalet av de anställda som utnyttjar företagshälsovården i hög grad finnsi mansdominerande yrken medan anställda i kvinnodominerande yrkenutnyttjar företagshälsovården i mindre omfattning.Det är först när företagshälsovården har kontinuerlig kontakt ute påarbetsplatserna med de anställda som syftet med begreppet tidig rehabili-tering kan förverkligas. Då kan de samhällsekonomiska effekterna av sjuk-dom och arbetsskador reduceras radikalt. menar att det krävsen kvalitetssäkrad företagshälsovård som är obligatorisk. För att detta skallbli verklighet och för att inte mera kraft ska gå förlorad än det som skettunder den turbulenta avregleringen av företagshälsovården, måste rätten tillföretagshälsovård lagfästas. En lag om företagshälsovård måste ocksåinnehålla en definition av vad företagshälsovårdens uppgift är och ettkvalitetssystem.InternkontrollSedan 1 januari 1993 gäller Arbetarskyddsstyrelsenskungörelse Internkontroll av arbetsmiljön. I föreskrifternaställs krav på företag att de ska ha ett systematisktarbetsmiljöarbete. Kraven gäller generellt för alla företagen.Det skall finnas en policy som anger målen förarbetsmiljöarbetet, handlingsplaner för att komma till rättamed bristerna samt rutiner för utbildning och introduktion iarbetet. Internkontrollen ställer också krav påansvarsfördelning för arbetsmiljön och uppföljning av t.ex.olyckor, frånvaro och personalomsättning.Fortfarande är det många företag som inte klarar av att leva upp till före-skrifterna om internkontroll, däribland många småföretag. Föreskrifterna ominternkontroll kan ses som "tillämpningsföreskrifter" av arbetsmiljölagen ochär ett viktigt inslag i arbetsmiljöarbetet.Flera studier har gjorts för att på olika sätt spegla hur företag och i förstahand småföretagen arbetar med internkontroll. Rent generellt gör intervjuadeyrkesinpektörer bedömningen att internkontrollen fungerar bäst i störreföretag med ett utvecklat ledningssystem och sämst i de små privataföretagen. i har konstaterat att det tar attinföra fungerande internkontroll i stora företag. I rapporten konstaterades detvidare att skyddsombudens deltagande i internkontrollarbetet varit lågt och imånga fall var deras kunskaper om internkontrollen dåliga. I en rapport gjordav () januari 1998konstateras att internkontrollen inte fungerar eller fungerar dåligt i småföretag. Ett sätt att förklara misslyckandet är att diskutera i termer avkulturskillnader. De små företagen anser att internkontrollen har utformatsutifrån hur de stora företagen fungerade på 1970-1980-talet. Det äruppenbart att småföretagen uppfattar internkontrollen som byråkratisk ochöverarbetad. De hinner sällan fördjupa sig utan eftersträvar enkla ochhandfasta råd om hur de snabbt kan göra ett bra jobb. Det finns en inställningatt "internkontroll är papper för papperens egen skull. Jag ser ingen nyttamed det. Det är viktigt att göra något. "IVL:s rapport pekar ut några råd som bör prövas:? det går att göra instruktioner som är enklare och inte uppfattas sombyråkratiska och överarbetade,?? språket skall avpassas till företagens begreppsvärld och instruktionernamåste bli enkla och lättfattliga och inte behöva omtolkas av varje företag,?? arbetsmetoderna måste vara enkla så att företagen orkar med intern-kontrollen, även om de inte drivs av eldsjälar eller mycket plikttrognamänniskor. ?Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen haruppmärksammat problemet kring internkontroll, men en heldel återstår att göra. Vi förutsätter att regeringen,tillsammans med ansvariga myndigheter, utvecklar arbetet såatt arbetsgivarna bättre efterlever föreskrifterna ominternkontroll.Kunskapsbank om arbetsmiljönDet är viktigt att löntagare och samhälle får bättreinformation om för- och nackdelar med olika arbetsuppgifteroch arbetsplatser. En kunskapsbank behövs där allaintressenter kan få information om arbetsskador,sjukfrånvaro, utbildningsinsatser, personalomsättning etc. påde olika arbetsplatserna. Detta behövs bl.a. för att göraarbetsmarknaden effektivare och ge incitament tillomvandling av produktionen.Vänsterpartiet föreslår att information om arbetsmiljön och dess personal-effekter införs i företagets redovisning och att denna information utnyttjasför att klassificera arbetsplatserna i förhållande till branschen och yrket.Genom att kunskapen utnyttjas av arbetsförmedlingarna och är offentligpåverkas de arbetssökandes val på marknaden och företagen tvingas vidtaförbättringsåtgärder i de fall arbetsmiljön är dålig.Regionala skyddsombudPå små arbetsplatser där det inte finns någonskyddskommitté får den fackliga avdelningen utseskyddsombud utanför kretsen av arbetsstället, s.k. regionaltskyddsombud.Uppdraget som regionalt skyddsombud har funnits . Deras roll harvarit och är omdiskuterad. Ett skäl är att personen inte varit anställd på före-taget utan utomstående personer som facket utsett. De regionala skyddsom-budens roll har därför ibland uppfattats som ett intrång i företagensverksamhet, och en del arbetsgivare har varit negativa till dem.Vänsterpartiet menar att det är viktigt att klargöra de regionala skyddsom-budens uppdrag. Det är också viktigt att betona de regionala skyddsombu-dens betydelse när det gäller att initiera och upprätthålla ett aktivtmiljöarbetepå mindre företag. är de förutsättningen för att ett arbetsmiljöarbeteöverhuvudtaget skall förekomma på arbetsplatsen. Det krävs dock en tyd-ligare skrivning i 2 § 6 kap arbetsmiljölagen om de regionala skyddsombu-dens ställning.Elevrepresentanter i skyddskommittéDet finns ett demokratiskt underskott i skolvärdensskyddskommittéer. har inte elevrepresentanterna sammastatus som övriga ledamöter. De saknar bl.a. rösträtt. Och detinnebär att eleverna fortfarande inte har någon reellmöjlighet att påverka den arbetsmiljö de lever med underflera år. menar att elevrepresentanterna skallha samma status som övriga ledamöter. Det krävs en ändringi 8 § arbetsmiljöförordningen.ArbetsskadebegreppetI dag kan en arbetstagare egentligen bara räkna med att få sinarbetsskada godkänd av när han/hon kanbevisa att skadan helt uppenbart beror på skadlig inverkan iarbetet. Om en arbetstagare inte får skadan godkänd avförsäkringskassan tvingas hon/han till en lång och oftaförödmjukande rättslig kamp med många turer innanhon/han ibland får sin rätt. Utvecklingen har gått så långtatt rättssäkerheten för oss alla som försäkringstagare ärallvarligt hotad.Lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) har skärpts på flera punkter undersenare år. Men det är inte enbart följderna av ändringarna i lagen som sätterrättssäkerheten för arbetstagarna på spel. Vad frågan också gäller är:? en rättstillämpning som inte överensstämmer med lagens anda,?? en överdriven tilltro på uttalande och?? en handläggande myndighet som fått ett utrymme att agera som innebäratt arbetstagarna är i större underläge än . ?Det är få av oss arbetstagare som har den medicinskakunskap som erfordras för att kunna hävda en rätt tillersättning. kräver man en hög grad av sannolikhet ochvetenskapliga samband. Arbetssjukdomar som blevgodkända t.ex. belastningsskador blir i regel inte godkända. Belastningsskador drabbar i högre gradkvinnor och med skärpningen har man definierat bort mångaav kvinnornas arbetsskador. Dessutom har arbetsgivarensincitament till att vidta några sanerande åtgärder minskat.Vänsterpartiet anser att det är produktionen som skall ersätta detekonomiska bortfallet vid en arbetsskada. En försäkringslösning är en avgifttill arbetsmarknadsförsäkringen TFA (trygghetsförsäkring vid arbetsskada)som de fackliga organisationerna bör avtala om. En annan finansieringsvägär genom företagens sociala avgifter. förutsätter att regeringenarbetar vidare i en riktning som leder till förslag till förbättringar vadgällerrätten till ersättning vid arbetsskada.Dagens arbetsmiljöproblemVar femte yrkesverksam svensk dvs. ca 700 000 kvinnor ochmän lider av allvarliga fysiska besvär på grund av arbetet.Det visar en undersökning från Arbetarskyddsstyrelsen ochSCB, 1998.De flesta besvären beror på påfrestande arbetsställningar, tung manuellhantering, upprepande rörelser och arbetsolyckor. Besvären har ökat underde , detsamma gäller stress och psykiska påfrestningar. Meddagens allt hårdare krav breder en ny form av trötthet ut sig påarbetsplatserna. En undersökning som presenterades av Statistiskacentralbyrån visade på att så många som rapporterade att de varuttröttade.En positiv sak är att den allmänna tendensen har varit att alltfärre arbetar i de arbetsmiljöer som innebär exponeringar för kemiska ämnen.Men det som oroar är att antalet kemiska ämnen harfemfaldigas. finns det ca 60 000 kemiska ämnen i praktiskt bruk iSverige och utav dessa är ca 30 000 ämnen klassade som hälsofarliga. Det ären enorm mängd kemiska ämnen som transporteras och hanteras till och frånindustrierna i varje år.Arbetsolyckorna - den dolda dödenpå jobbetMånga dör i jobbet och dödsolyckorna syns, diskuteras påarbetsplatsen, uppmärksammas ibland i medier och redovisasi statistiken. Men långt fler dör av sjukdomar de fått i jobbet.De uppmärksammas nästan aldrig och de döljs i statistiken.Socialstyrelsen presenterade 1996 en undersökning om yrkeoch dödlighet . "Inför döden är vi alla lika"heter det. Men så är det inte. Flera undersökningar visar att tidpunkten för närvi möter döden hänger samman med det yrke vi hade.Arbetaren lever inte som tjänstemän eller företagsledaren.Forskare har konstaterat att det finns stora systematiska skillnader i dödlighetmellan olika yrkesgrupper. De yrken där dödsriskerna är högst är enbartarbetaryrken. Flera tillhör de vanligaste jobben inom Metall, Pappers,Industrifacket m.fl. I undersökning ingår också arbetslösaoch förtidspensionerade. Det är i denna grupp av icke yrkesverksamma somdödligheten är störst upp till . Och forskarna konstaterar att det oftastärbättre att ha ett arbete även om där finns risker, än att ofrivilligt vara utanjobb.Den mest påtagliga kopplingen död-arbetsmiljö är arbetsplatsolyckorna.Vi kan lyckligtvis konstatera att det genom bl.a. ett förbättrat skyddsarbetehar skett en stadig minskning av dödsolyckor på arbetsplatserna sedan 1979.Olycksfall syns tydligt i statistiken. Men det finns också en "dold" död, dvs.dödsfall som beror på arbetsmiljön men där sambandet inte har redovisats istatistiken.I t.ex. har man däremot en annan slags redovisning. Det är reglerati lag för vilka yrkessjukdomar som ersättning utgår. Det finns en lista på 27stycken, de flesta hänger samman med asbetsexponering. Statistiken visaralltså olyckor och dödsfall för vilka det utgått ersättning. Och eftersom detutgår ersättning finns ett intresse hos de drabbade eller deras anhöriga attgöra anmälan.I finns en motsvarande statistik men den används inte. Den ärotillförlitlig och visar alltför låga siffror. Denna statistik bygger på anmäl-ningar till och den rapporteringen fungerar inte särskiltväl.Hur snedvriden statistiken är framgår av följande exempel.En sjukdom med erkänt stark koppling till yrkeslivet är mesoteliom(cancer i lungsäcken). I finns uppgifter om alla som avlidit imesoteliom samlade i . I stort sett alla dessacancerfall beror på jobbet och på förekomsten av asbets i arbetsmiljön. Enligten mycket försiktig bedömning kan man säga att av alla dödsfall imesoteliom beror på arbetsmiljön.Vid en jämförelse med Arbetarskyddsstyrelsens statistik framgår det attantalet dödsfall enbart i mesoteliom överstiger Arbetarskyddsstyrelsensuppgifter om döda i yrkessjukdomar.Ett annat exempel är hjärtsjukdomar. Det är de vanligaste dödsorsakerna iSverige. Hjärtinfarkt orsakar ungefär vart femte dödsfall. Många undersök-ningar har belagt sambandet yrke-hjärtinfarkt. Skiftarbete ökar risken,liksom "spänt arbete" dvs. kombinationen höga krav och liten möjlighet attpåverka som i de klassiska industrijobben eller lågstatusjobben inom vården.Professor vidKarolinska Institutet har konstaterat att av dem som dör ihjärtinfarkt i arbetsför ålder är dödsfall som beror på arbetsmiljön.I den synliga delen av statistiken framgår det att något över 80 personeromkom i arbetsolyckor eller 1997. Men bara i denna motions tvåexempel framgår det att det är fler än 260 som dör på grund av jobbet ochsom inte redovisas i statistiken. Det finns många fler arbetssjukdomar somkan leda till döden. I har man som ovan påpekades i lag fastställt 27arbetssjukdomar där särskild ersättning kan utgå vid dödsfall. Det är lätt attse betydelsen av en ändrad, mer fullständig redovisning. Men någon sådanplaneras dock inte. föreslår att en utredning får i uppgift attseöver redovisningsstatistiken vad gäller arbetsskadorna för att förbättraredovisningen.BelastningssjukdomarDet finns klara samband mellan monotona arbeten ochbelastningsskador. Ändå vägrar många försäkringsläkare attgodkänna dessa som arbetsskada, något som slår extra hårtmot kvinnor. Forskarna har sett många exempel på"nonsensintyg" från försäkringsläkare som inte vet något ombelastningsskador utan gärna klassar patienten som psykisktsjuk istället för arbetsskadad.Att vissa läkares okunskap inte påverkar män i lika hög grad beror på attmännen oftare råkar ut för olyckor som är lätta att klassa som arbetskada.Kvinnor som har den typ av enformiga jobb som leder till belastningsskadoroch sjukdomar tvingas däremot försöka överbevisa försäkringsläkaren sominte tror på dem. Att förändra bevisreglerna så att inte bevisbördan ligger påden skadade är därför en av de viktigaste saker som de fackliga organisa-tionerna arbetar för. Vi ser det dessutom som en klar rättvise- och jämställd-hetsfråga, kvinnor drabbas här återigen dubbelt.Risker med kemikalier, någraexempelFlera mätningar och kartläggningar visar att problemen medisocyanater är större än man trott. Vi vet sedantidigare att isocyanater är ämnen som är mycket giftiga förmänniska och miljö. Isocyanater ingår bl.a. i polyuretanplastsom i sin tur ingår i en mängd färger, lack, limmer ochfogmassor. Vissa av isocyanaterna är cancerframkallandeoch de kan orsaka luftrörsbesvär, astma och allergier.Gränsvärdet ger inget "skydd" mot skador, och denexponering som krävs för att utlösa kroniska besvär varierarstarkt mellan olika individer. Det var också utsläpp avisocyanater som dödade tusentals människor i Bhopal iIndien. Det är dock inte samma isocyanat som används vidplasttillverkningMetall har länge hävdat i enlighet med Arbetarskyddsstyrelsens tidigareisocyanatföreskrift att " isocyanat eller isocyanathaltig produkt skall ommöjligt utbytas mot ofarlig eller mindre farlig produkt". Denna restriktivainställning har utgått från det faktum att isocyanaterna är farliga, vittspriddaoch hanteringen ofta sker under mer eller mindre svårkontrolleradeförhållanden.Industrifacket har gjort en egen preliminär undersökning av vilka arbets-platser inom avtalsområdet man arbetar med polyuretanprodukter. Enligt UlfLavenius, arbetsmiljöansvarig i Industrifacket, är kartläggningen inte heltklar men det ser ut som om det handlar om 300-400 arbetsplatser.Omfattningen är större än Industrifacket väntade sig.Nya mätmetoder har visat att man i vissa arbeten exponeras för störremängder isocyanater än man trott. Framför allt gäller detta arbeten därmaterial som innehåller isocyanater hettas upp t.ex. svetsning i lackeradbilplåt och lödning i lackerade kretskort. Det är mening attregeringen och bör ge stöd till kartläggningen, forskningen ochförebyggande åtgärder kring isocyanathaltiga produkter. Det gränsvärde somfinns bör ses över. Detta eftersom det nuvarande gränsvärdet inte alltid gerskydd mot skador och kroniska besvär. Helst bör gränsen vara ett nollvärde.Ett annat exempel är hämtat från gummiindustrin. I den dagligamyndighetsutövningen finns det exempel på att målen för att uppnå en braarbetsmiljö kan komma i konflikt med målen för omgivningsmiljön. Dettahar bl.a. Industrifackets huvudskyddsombud i gummiindustrin fått erfara.Oftast när det gäller målen för arbetsmiljön fastställes de i samverkanmellan parterna på företaget och tillsyningsmyndigheten yrkesinspektionen.Däremot när det gäller målen för företagens utsläpp till omgivningsmiljön ärdet enbart en fråga mellan miljömyndigheter och företaget. Det är dessutomså att respektive myndighet fastställer sina beslut helt oberoende av varandra.Det som i praktiken kan hända och som händer i t.ex. gummiindustrin är atthuvudskyddsombuden kräver fler och effektivare utsug vid vulkaniserings-processerna, medan miljömyndigheterna kräver att utsläppen till luften avvulkgaserna från ventilationsanläggningarna skall begränsas.I ett ärende av denna natur är det viktigt att miljöskyddsenheternasamråder med respektive yrkesinspektion innan miljökraven fastställes. Föratt förebygga den här typen av problem är det viktigt att miljöcertifiera sigmen det viktigaste är att försöker initiera ett förbättrat samarbetemellan länsstyrelserna och yrkesinspektionerna samt att en mer enhetligbedömning för gummibranschen eftersträvas av länsstyrelserna och andratillsynsmyndigheter.Ökad stress - speciellt för kvinnornaNär man definierar hur arbetsmiljön är på en arbetsplats skallman titta på alla de förhållandena i företaget ellerorganisationen som påverkar medarbetarna.Arbetarskyddsnämnden presenterade enenkätundersökning om stress. Undersökningen bygger på 1000 telefonintervjuer och visar bl.a. att hälften av deprivatanställda som deltog i undersökningen är mer stressadei dag än . Detsamma gäller avde offentliganställda. Undersökningen visar också attkvinnor är mer stressade än män. avsamtliga kvinnor som upplevde ökad stress uppger den högaarbetsbelastningen som orsak. Kvinnor har även mindremöjlighet att påverka arbetet än män och upplever störrebrist på stöd från chefer. Detta är särskilt uttalat inomoffentlig sektor.Enligt en annan undersökning som har genomförts av TCO,arbetar var fjärde anställd i landet övertid utan att få betalt. Det gäller isär-skilt hög grad tjänstemän inom och och inom offentlig sektor.Var tredje tillfrågad uppgav att de arbetade mer övertid än sedan.I anser vi att det moderna arbetslivet behöver kunniga,engagerade och kreativa medarbetare och inte bara muskelkraft och lydnad.Och vi behöver absolut inga utbrända, stressade och psykiskt nedtrycktapersoner i arbetslivet. Vi vet dessutom att den ökade arbetsbelastningen ävenpåverkar umgänget med familj och vänner. I stället för hets behöver vi merdialog och diskussion både i den privata och i den offentliga verksamheten.Trivsel och arbetsglädje är påtagliga effekter och bör vara en del av vår livs-kvalitet.Vänsterpartiet föreslår att en utredning tillsätts som får i uppgift att se överstressfaktorer, utbrändhet och sociala faktorer som påverkas vid ökadearbetsbelastningar. Utredningen skall prioritera kvinnornas situation. Dettabör ges regeringen till känna.Fastighetsarbete ochmyndighetspåverkanArbetsmiljön för dem som utför fastighetsskötsel, städning,sophämtning, underhåll och service på fastigheter ärberoende av byggnadens utformning och beskaffenhet.Arbetsmiljölagen (AML) ger möjligheter att ingripa motförhållandena när det gäller arbetslokaler. När det gällerbostadshus kan krav med stöd av AML i och för sig riktasmot arbetsgivare för dem som utför fastighetsskötsel,städning, sophantering m.m. En arbetsgivare som inte själväger fastigheten saknar emellertid möjlighet att påverkabyggnadens beskaffenhet. Speciellt gäller detta för mindreentreprenörer, där är krav mot arbetsgivaren ofta en praktisktmycket svårframkomlig väg.En arbetsgrupp inom har utrett dessa frågor,Ds 1997:53, arbetsgruppen föreslår att en ny bestämmelse införs i AML somger fastighetsägare eller tomträttsinnehavare ett särskilt arbetsmiljöansvar förfastighetens beskaffenhet och utrustning. Arbetsgruppen föreslår även attskyddsombuds tillträdesrätt enligt 6 kap 10 § AML utvidgas till att gälla allaplatser där arbete utförs dvs. även utrymmen i bostadshus. Vänsterpartietinstämmer i arbetsgruppens förslag. Det är viktigt att göra arbetsmiljölagentillämplig i nya situationer så att arbetsmiljön kan förbättras för grupper somtidigare saknade skydd.Arbetsmiljön för fastighetsanställda m.fl. som utför fastighetsservice,lokalvård m.m. är i många fall eftersatt. En av anledningarna kan vara attarbetet utförs av olika entreprenörer. Arbetsgivare och anställda i dessa före-tag har sällan möjlighet att påverka förhållandena på arbetsplatsen. De harinte heller något inflytande under planering och projektering av debyggnader där arbetet utförs.Undersökningar visar på att bristerna i arbetsmiljön för grupper somfastighetsskötare, städare, fönsterputsare och renhållningsarbetare är mycketstora. För lokalvårdarna visar statistiken att det finns en mycket stor risk förförslitningsskador jämfört med andra grupper. Majoriteten av t.ex.trappstäderskor pensioneras på grund av sin dåliga arbetsmiljö. De ärju numera dubbelt straffade, genom att belastningsskador inte anses varaarbetsskador och därmed kan de inte erhålla ekonomisk kompensation ellerlivränta.Tillfälligt anställda ocharbetsmiljödialogenUnder har det varit stora förändringar i svensktarbetsliv i form av personalnedskärningar, arbetslöshet, hotom arbetslöshet, nya anställningsmönster, omorganisationerm.m. Men hur har allt detta påverkat människors agerande iarbetsmiljöfrågorna och lyhördheten förarbetsmiljöproblemen?Aronsson/har i en empirisk studie tittat på de tillfälligtanställdas problem. I har ½ miljon personer en tidsbegränsad anställ-ning, dvs av arbetsmarknaden. Det rör sig då om vikarier, personersom kallas vid behov, objekt- eller projektanställda, säsongsanställda ochprovanställda.