ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02K10 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:52 Förvaltningen av kommunala pensionsmedel I propositionen föreslås att fullmäktige i kommuner, kommunförbund och landsting skall meddela särskilda föreskrifter för förvaltningen av medel avsatta för pensionsförpliktelser. Fullmäktige skall fastställa tillåten risk vid placering av medlen. Att på detta sätt se över kraven på medelsförvaltning är mycket angeläget. Utredningen om den kommunala medelsförvaltningen (SOU 1997:78) visar att det kommer att finnas en pensionsskuld på ca 150 miljarder i kommuner och landsting. beräknas skulden växa till 450 miljarder. sparar ca tjugo procent av kommuner och landsting i s k värdepappersportföljer. Denna typ av förvaltning beräknas öka och det medför risker. I propositionen anger regeringen att vid förvaltning av kapital, som skall betalas ut på , kan mer riskfyllda placeringar accepteras om den förväntade avkastningen blir högre. Det är därför bra att regeringen föreslår att kommunfullmäktige måste ta ställning till sitt risktagande. Det avser att säkerställa medelsförvaltningen. Med tanke på de stora belopp som kommer att förvaltas är det befogat att på något sätt utvärdera medelsförvaltningen. föreslår att en första utvärdering bör göras . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvärdera den kommunala medelsförvaltningen.
mot · GL02N11 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:47 Ändring i minerallagen (1991:45) Den avreglering av minerallagstiftningen som gjordes har givit goda resultat. Investeringarna i prospektering har ökat kraftigt, varav merparten av investeringarna sker i och Bergslagen. Ett tecken på det goda klimat för prospektering och mineralutvinning som skapats i är det stora antal utländska gruv- och prospekteringsföretag som är verksamma i . I propositionen föreslås att tillståndshavare som bedriver undersökningar vilka inte leder till bearbetningskoncession skall inlämna undersökningsresultat i form av rådata till staten. Efter en karenstid skall staten göra undersökningsresultaten offentliga. Förslaget inverkar menligt på klimatet för prospekterings- och mineralutvinningsverksamhet i . De investeringar ett gruvföretag gör i prospekteringar är immateriella tillgångar och kan jämföras med ett tillverkningsföretags investeringar i framtida produkter. Värdet av dessa immateriella tillgångar är ej försumbara, utan utgör substansvärdet i ett prospekteringsföretag. För ett företag som investerar i undersökningsverksamhet innebär regeringens förslag en försämring jämfört med nuvarande regler som ger företaget exklusiv rätt till undersökningsresultaten. Det kan därför inte uteslutas att färre prospekteringar kommer att utföras i till följd av regeringens förslag. Enligt vår mening är nuvarande regler om rapporteringsskyldighet tillräckliga. Dagens mineralpolitik har inte lett till några problem, tvärtom är resultaten mycket goda. Inom ramen för nuvarande regler kan prospekteringsföretag utnyttja resultaten från konkurrerande prospekteringsföretags undersökningar genom att köpa resultaten. Nuvarande regler ger också innehavaren av undersökningstillstånd skyldighet att till staten rapportera vem som förvarar undersökningsresultaten. Det är viktigt att vårda och värna det goda klimat som skapats i för prospekteringsföretag. De senaste årens ökande prospekteringsaktivitet visar att det är viktigt att öka effektiviteten i nuvarande handläggning av undersökningstillstånd. finns exempel på ansökningar om undersökningstillstånd där myndighetens beslut dröjt alltför . Regeringen bör utreda möjligheten att förenkla och effektivisera handläggningen på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till ändring av 14 kap. 3 § minerallagen i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handläggningen av ansökningar om undersökningstillstånd.
mot · GL02N9 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:47 Ändring i minerallagen (1991:45) Propositionen om ändring i minerallagen föreslår flera förändringar av mest administrativ karaktär som är till nytta för den som vill undersöka malmförekomst eller till skydd för tredje man vid gruvbrytning. Dessa förslag har jag inget emot och tillstyrker. Förslaget att avskaffa Bergsstatens distriktsindelning anser jag dock inte vara av värde för den som vill ha service av myndigheten. Att huvudkontoret skall ligga i är helt naturligt med hänsyn till att en stor del av gruvdriften förekommer i . Att däremot en nedläggning av distriktskontoret i om än skulle innebära bättre service kan inte vara försvarbart. Man säger att det skulle innebära besparingar och förbättringar men redovisar inte vilka de i så fall skulle vara. För dem som undersöker malmförekomster och vill börja gruvdrift i är det mer än dubbelt så långt till som till . En hel del verksamhet förekommer dessutom fortfarande i Bergslagen och tillsynen av denna måste försvåras av att man lägger ner distriktskontoret i . Även i förekommer en hel del undersökningar av malmförekomster i både , och andra delar. För dessa skulle en nedläggning inte underlätta arbetet. Av regionalpolitiska skäl sett över hela landet och med mer än myndighetens intresse för ögonen måste en nedläggning av Falukontoret leda till sämre service och ökade kostnader för dem som ska använda Bergsstatens service. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget att avskaffa Bergsstatens distriktsindelning och lägga ned distriktskontoret i .
mot · GL02Sf21 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:41 Socialförsäkringens administration, m.m. Uppdraget som ledamot och ersättare i en socialförsäkringsnämnd är mycket viktigt. Nämnderna har att hantera en mycket stor del av statens budget och besluta om frågor som berör den försäkrade in på bara skinnet. En socialförsäkringsnämnd består av 7 ledamöter och 6 ersättare. I den utredning som ligger till grund för propositionen föreslås att en nämnd ska bestå av 5 ledamöter och 4 ersättare. Propositionen föreslår 7 ledamöter och inga ersättare. Fördelningen mellan de politiska partierna görs utifrån valresultatet i resp. län. Detta innebär att majoritetsförhållandet i nämnden ska följa åsikten bland majoriteten av medborgarna i det allmänna valet. Det är viktigt och är en fråga om demokrati. Jag anser att det nuvarande systemet med ersättare ska bibehållas. Socialförsäkringsnämnderna består av fritidspolitiker och de sammanträder . Det är självklart så att ibland sammanfaller nämndmötet med t.ex. överhopning på det ordinarie arbetet, med egen sjukdom eller vård av barn. kommer majoritetsförhållandet att skifta från gång till gång om det inte finns några ersättare som kan tjänstgöra. Jag anser att det är djupt felaktigt. Det är angeläget att alla, både ledamöter och ersättare, har en aktiv roll i nämndens arbete. Ersättarna ska därför ha närvaro- och yttranderätt så att arbetet präglas av kvalité och effektivitet. Samtliga ska också ha relevant utbildning i sitt uppdrag. Alla ska naturligtvis ta ansvar för de beslut som nämnden fattar även om ersättarna bara röstar vid tjänstgöringstillfällena. Ställningstagandena i sig, diskuteras ofta vid partigruppernas förmöten vilket gör att alla ändå kan känna delaktighet. Antalet ledamöter och ersättare är en fråga om både demokrati och ekonomi. Det är viktigt att totalantalet inte är för litet då ansvarsområdet är stort liksom ofta det geografiska området. I propositionen framhålls att förslaget om enbart 7 ledamöter kommer att frigöra resurser som kan användas för utbildning till ledamöterna. Jag vill påpeka att redan utredningens förslag innebär en kostnadsminskning jämfört med och utredningen anser att de frigjorda medlen ska användas för utbildning. Med propositionens förslag kommer än mer resurser att frigöras men då på bekostnad av demokratin. Om det slutliga förslaget till blir 7 ledamöter och 4 ersättare eller 5+4 eller 5+2 är en fråga om avvägning utifrån demokrati och ekonomi som utskottet bör bedöma. Det är inte så viktigt om antalet ersättare överensstämmer med antalet ledamöter eftersom det inte är nödvändigt att ha personliga ersättare. Det som jag anser är angeläget är att själva systemet med ersättare finns kvar. Det är ytterst en fråga om demokrati och majoritetsförhållandet kan inte få vara avhängigt en ledamots ansvar för att t.ex. vårda sitt barn. En annan möjlighet kan vara att beslutar att resp. försäkringskassestyrelse får mandat att själv besluta om att bibehålla ersättarsystemet i nämnderna inom sitt område. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att systemet med ersättare i socialförsäkringsnämnderna skall kvarstå.
mot · GL02Sf23 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:41 Socialförsäkringens administration, m.m. Väl förvaltade fonder måste vara en tillgång som staten inte bör avhända sig. I denna proposition föreslås att delpensionsfonden skall avvecklas. Det innebär att staten förlorar de inkomster som uppstår genom en synnerligen väl fungerande fondförvaltning. En jämförelse som gjorts av Abovo consulting som kompletterats med avkastningsjämförelse visar följande: -0,3 Redogörelsen visar att RFV haft respektive bättre avkastning än AP-fonden (räntebärande placering) och Kammarkollegiet (räntekonsortiet). Om Kammarkollegiet hade förvaltat RFV fond hade avkastningen blivit lägre eller lägre . Att regeringen nu väljer att avveckla delpensionsfonden samt vissa andra av RFV förvaltade fonder, innebär en inkomstminskning som inte är försumbar. Av den anledningen anser jag att delpensionfonden skall finnas kvar med nuvarande förvaltare, medan vissa andra fonder som är möjliga att avvecklas också avvecklas. Att avstå från en förvaltning som ger högre inkomster än de föreslagna måste anses som oöverlagt. fondfullmäktiges erfarenhet borde också kunna utnyttjas för den premiereservsinbetalning som sker i det nya pensionssystemet. Pengarna inbetalas och när det är klarlagt hur stor summa som skall fördelas till det personliga sparandet sker en omplacering av medlen. En väl skött förvaltning av dessa avsättningar till premiereservssystemet måste ske så att ett överskott kommer alla pensionstagare tillgodo. En förvaltare som inte ger hög avkastning bör alltså ej väljas för förvaltning av dessa medel från inbetalningstillfället till placeringstillfället. Detta talar för att nu inte avvecklas utan tas tillvara för att bibehålla en väl avvägd förvaltning av allmänna medel, där ett tydligt samband mellan inbetalda avgifter och statens kostnader kan avläsas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållandet av .
mot · GL02Sf25 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:41 Socialförsäkringens administration, m.m. I propositionen presenteras förslag till förändringar av organisationen för socialförsäkringens administration samt ändringar för socialförsäkringsnämnderna. Vidare föreslås att principen om bruttoredovisning skall tillämpas på arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen, samt att vissa fonder avvecklas. Slutligen föreslås att en försäkringskassa och ett landsting tillsammans med flera kommuner får bedriva en gemensam försöksverksamhet enligt lagen om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. stöder huvudinriktningen i propositionen men har invändningar mot regeringens förslag beträffande tillsättande av socialförsäkringsnämnder. Regeringen föreslår att socialförsäkringsnämndens ledamöter skall utses av styrelse. Fem ledamöter skall utses av de politiska partier som är representerade i respektive kommunfullmäktige och två ledamöter skall utses efter förslag av de organisationer på arbetsmarknaden som finns inom verksamhetsområde. anser inte att det finns någon anledning att ge arbetsmarknadens parter en direkt rätt att nominera ledamöter. Om styrelsen finner att en sådan politiskt aktiv person bör ingå i nämnden föreligger naturligtvis inga hinder häremot. Regeringen hade ingen annan uppfattning i prop. 1996/97:63. Riksdagsmajoriteten var emellertid av annan uppfattning. gav därför regeringen till känna att parterna bör ges rätt att nominera ledamöter (bet. 1996/97:SfU12). Det finns starka argument mot organisationsrepresentation i nämnderna. Regeringens förslag innebär ett korporativistiskt inslag som motsätter sig. Organisationerna har en viktig roll att fylla på arbetsmarknaden, men de skall inte delta i myndighetsutövning över enskilda personer. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att två ledamöter i socialförsäkringsnämnd skall utses efter förslag av arbetsmarknadens parter.
mot · GL02U12 · 1998-01-23 00:00:00 — med anledning av förs. 1997/98:RR4 revisorers förslag angående utrikesförvaltningen centrala funktioner har omorganiserats och rationaliserats. Den svenska utrikesrepresentationens förutsättningar och uppgifter har också förändrats på ett påtagligt sätt, vilket revisorer påpekar. En översyn av den svenska utrikesrepresentationen har vi från moderat sida föreslagit i ett flertal motioner, och vi stödjer därför revisorernas förslag. Vi vill i sammanhanget peka på att flera andra EU-länder exempelvis , och på olika sätt utvecklat den handelspolitiska verksamheten inom utlandsrepresentationen. Dels försöker man bidra till att stimulera investeringar i hemlandet, dels stödja vissa exportinsatser. Det är därför angeläget att studera om inte vissa av dessa länders erfarenheter kan tas till vara vid den av revisorerna föreslagna genomlysningen. struktur skiljer sig helt från andra departements. Frågan om integration i bör bedömas utifrån detta förhållande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att särskilt överväga de handelspolitiska insatserna inom den svenska utrikesrepresentationen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilt överväga särskilda struktur i förhållande till övriga departement.
mot · GL02Fi8 · 1998-02-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:50 Avveckling av allemanssparreglerna I propositionen föreslår regeringen att lagen om allemanssparande tas bort. Lagen innehåller bestämmelser om sparande dels på allemanssparkonto, dels i allemansfond. Bakgrunden till förslaget att ta bort lagen är att skatteförmånerna för allemanssparandet avskaffades /97. Därigenom har behovet av en speciallagstiftning försvunnit. Genom att ta bort lagen kommer allemanssparkontona inte längre att vara lagreglerade. Allemansfonderna kommer fortsättningsvis att omfattas av samma regler som gäller för vanliga värdepappersfonder. Allemanssparandet kan ske i bank som enligt avtal med förmedlar sparandet. Vid uttag tas en avgift ut enligt lagen om allemanssparande. Ett upphävande av lagen kan innebära att samarbetet mellan och en eller flera banker avslutas. Berörda banker förutsätts då avsluta samtliga allemanssparkonton som finns i den egna banken. Detta kan ske genom att den behållning som finns kvar betalas ut kontant eller förs över till något annat konto som disponeras av spararen. Regeringen menar att ett sådant avslut inte är att betrakta som uttag och därmed inte ger banken rätt att påföra någon uttagsavgift. Någon särskild reglering av uttagsavgiften är enligt regeringen inte nödvändig vid ett upphävande av lagen. menar i likhet med regeringen att det inte skall tas ut några uttagsavgifter. Det är orimligt att ta ut avgifter vid en återbetalning som spararna inte själva bestämt om. I motsats till regeringen tror dock att det är nödvändigt att i en särskild reglering klargöra att sådana uttagsavgifter inte får tas ut eftersom borttagandet av lagen gör att allemanssparkontona inte längre kommer att vara lagreglerade. bör därför hos regeringen begära förslag i enlighet med det ovan anförda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om särskild reglering av uttagsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fi9 · 1998-02-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:71 Förstärkt tillsyn över börser Regeringen förslår bl.a. att andra än värdepappersinstitut skall kunna tillåtas delta i börshandeln när det gäller handel för egen räkning. är börsmedlemskap förbehållet institut som är verksamma som mellanhänder på värdepappersmarknaden. Regeringens förslag innebär att denna krets vidgas vad avser handel för egen räkning. Det är i första hand institutionella ägare såsom försäkringsbolag m.fl. som förväntas komma in som nya börsmedlemmar. Generellt ställs kravet att bara den som har en betryggande kapitalstyrka, ändamålsenlig organisation, professionellt uppbyggda och säkra riskhanteringsrutiner, säkra tekniska system och i övrigt är lämpad att delta i handeln vid en börs skall kunna bli börsmedlem. Det är börsen med ett starkt långsiktigt egenintresse av ordning och reda i affärerna och som kommer att bära ansvaret för att övervaka att dessa krav är uppfyllda. De värdepappersinstitut som är börsmedlemmar står under tillsyn, antingen av , motsvarande myndighet i ett EES-land eller myndighet i icke-EES-land. De nya medlemmar som enbart önskar handla i egen räkning står inte automatiskt under någon tillsyn. Det har i samband med remissförfarandet av den departementspromemoria som föregick propositionen (Ds 1997:40) uttryckts farhågor, bl.a. från , och att möjligheterna att i praktiken genomföra en granskning av nya institutioner skulle vara otillräckliga. Man har här pekat på möjligheten till motpartsrisker, dvs. att en börsmedlem helt eller delvis inte skulle kunna fullfölja sina åtaganden i samband med köp och försäljning av aktier. Vidare har risker för bl.a. penningtvätt påpekats. Den senare risken är viktig att beakta mot bakgrund av outvecklade rättssystem och vildvuxna finansmarknader i och . I praktiken lämpar regeringen i propositionen över ansvaret på och börsen. har att ställa krav på börsen ifråga om de villkor som nya medlemmar skall uppfylla, löpande övervakning etc. Börsen har också i den växande internationella konkurrensen ett starkt egenintresse av att verksamheten är effektiv och trovärdig. Möjligheten för institutionella ägare att bli börsmedlemmar med en trolig sänkning av kostnaden för aktiehandel kommer rimligen att innebära att enskilda personers direktägande av aktier ytterligare kommer att diskrimineras på bekostnad av institutionellt ägande. vill i detta läge inte motsätta sig den utvidgning av den möjliga medlemskretsen som propositionen innebär. Vi vill dock framhålla att det är angeläget att de farhågor som framförts noga beaktas och inte nonchaleras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att noggrant följa utvecklingen vad gäller övervakningen av börsmedlemmar som handlar i egen räkning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att noggrant följa utvecklingen vad gäller skillnader i förutsättningar för hushållens direktägande av aktier jämfört med institutionellt ägande.
mot · GL02Jo29 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98 :45 Miljöbalk Hejdavindmölleutbyggandet!Beslutet om kärnkraftsavvecklingen kommer att ställa storakrav på ersättningsenergi. Det finns därför påtaglig risk föratt panikåtgärder vidtas, vilka kan få förödandemiljökonsekvenser.Redan nu har planer tagits fram för gigantiska vindmölleanläggningar,med samlingar på ibland flera hundra vindmöllor, placerade i våra vackrasteoch ur turist- och rekreationsaspekter värdefullaste områden. Ofta vill manbryta de fria horisonterna vid våra allra mest attraktiva badstränder. Värstdrabbade är sommarparadisen vid , , , ,och . Som vanligt vågar man dock inte föreslåStockholmsregionen en sådan miljömässig förödelse. Det bör klarläggasvilka områden som permanent bör skyddas mot exploatering. Alla områdenav riksintresse för rekreation och friluftsliv bör naturligtvis skyddas frånsådana hotande miljöskandaler. Det är därför nödvändigt med ett stopp förnya vindmöllor längs våra kustområden, till dess att man hunnit utreda var ettpermanent vindmölleskydd behöver införas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär kompletterande lagstiftningsförslagom vilka kustområden som permanent skall skyddas motvindmölleexploateringar i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att i avvaktan på resultatet av en sådan utredning beslutar omett stopp för nya vindmölleetableringar i svenska kust- och havsområden ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Jo30 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:45 Miljöbalk Angåendemiljösanktionsavgift ochtalerättFörslaget till miljöbalk har utarbetats i samverkan mellanSocialdemokraterna, . Dettasamarbete märks tyvärr på många sätt. kan man utdöma miljöskyddsavgift för överträdelse av gällandemiljövillkor och denna bestäms i relation till den ekonomiska vinningen avbrottet. Den är inte maximerad. Brott lönar sig inte.Nu föreslår de tre partierna i stället en miljösanktionsavgift vid över-trädande av meddelade villkor, som är maximerad till . Nuskall man kunna tjäna mångmiljonbelopp på överträdelser. Hade gift-katastrofen i inträffat längre fram hade kommit undanmed en halv miljon i miljösanktionsavgift. Detta är orimligt.Miljöcentrum har länge varit en nagel i ögat på . Nupassar man på att förvägra Miljöcentrum talerätt med motive-ringen att Miljöcentrum är en stiftelse och inte en förening. pion-järarbete skall stoppas av det departement som skall bevaka miljöfrågorna.Detta är orimligt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om miljösanktionsavgift ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag om att förvägra Miljöcentrumtalerätt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Jo31 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:45 Miljöbalk ikraftträdande börförskjutas till den 1 juli1999Jag anser att ikraftträdande bör senareläggas etthalvår så att personal vid alla de myndigheter som berörs avreformen hinner genomgå utbildning. Kommunerna har ettomfattande myndighetsansvar enligt regeringens proposition1997/98:45 om . Med anledning av att 1998 ärvalår kommer inte de kommunala politikerna att hinna fåutbildning om den nya lagen . De nyvaldapolitikerna tillträder vanligtvis inte sina uppdrag förrän den 1januari 1999 och därför hinner de med nuvarande förslag omikraftträdande, , inte utbildas innan de skatillämpa den nya lagstiftningen.Kommunernas uppgifter enligtmiljöbalken måste finansierasDet föreligger fortfarande flera oklarheter om finansieringenav de nya uppgifter som faller på kommunerna enligtmiljöbalken. Kommunerna kommer att åläggas uppgiftermed anledning av införandet av miljökvalitetsnormer främstvad beträffar mätning och kontroll samt framtagande avåtgärdsplaner. Jag anser i likhet med att det är oacceptabelt att åläggakommunerna nya uppgifter utan att redovisa hur uppgifternaska finansieras, särskilt i det ekonomiska läge mångakommuner befinner sig i.Jag anser heller inte att ytterligare tillsynsuppgifter ska läggas påkommunerna. Kommunerna ska visserligen få finansiera tillsynen viaavgifter. Men eftersom tillsynsuppgifter som regel inte går att finansiera fulltut med avgifter och ett flertal kommuner saknar resurser och kompetens föratt omgående kunna utföra ytterligare tillsynsuppgifter bör kommunerna fåvälja om de vill ta på sig nya uppgifter. Kommunerna bör däremot kunna åtasig ytterligare tillsynsuppgifter efter överenskommelse mellan respektivekommun och länsstyrelse. Ett bättre förslag är att hänskjuta frågan tillöverläggningar mellan respektive kommun och länsstyrelse.Dessa frågor har inte behandlats fullt ut i regeringens proposition1997/98:45 om utan skjutits till förordningsarbetet. Jag anser attdetta bör klargöras direkt i . Det talar också för en förskjutningav ikraftträdandet . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ikraftträdande flyttas fram ienlighet med vad som anförts i motionen.