mot · GL02Fi19 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 2.1 Ett nytt mål för sysselsättningspolitiken 4 2.2 Jobben det måste löna sig att anställa och växa 5 2.3 Nästa steg: lägre skatt för låg- och medelinkomsttagare 5 2.4 Regeringen mörkar sannolikt i framtida utgifter 6 2.5 Ökad kärnkraftssäkerhet i och 7 2.6 Brott skall inte löna sig 8 2.7 Fem åtgärder för lägre boendekostnader 8 2.8 Fler jobb genom färre och enklare regler 8 2.9 Lika chanser för män och kvinnor 9 2.10 startar euron: förlorar ekonomiskt och politiskt 9 2.11 Det lönar sig att sälja statliga bolag: för skattebetalarna, konkurrenterna och demokratin 10 2.12 Bättre vård 10 3 Den sanna bilden 12 3.1 Konjunkturförbättring på det sluttande planet 13 3.2 Sysselsättningen det stora misslyckandet 16 3.3 Sanningen om budgetsaneringen 18 4 Jobb genom företagande en liberal strategi 19 4.2 Sänkt skatt på jobben 22 4.3 Vita hushållsjobb 25 4.4 Bättre lönebildning 27 4.5 Mindre krångel 29 5 En mänskligare vård 30 5.1 Vårdens resurser måste öka 31 5.2 En heltäckande och effektiv vårdgaranti måste införas 31 5.3 Alla vårdgivare måste få verka på samma villkor som de offentliga 32 6 Ny kurs för skolan 33 6.1 Ett livslångt lärande 34 6.2 Högre utbildning och forskning 34 7 Det måste löna sig att vara hederlig 35 7.1 Svarta miljarder 35 7.2 Det måste löna sig att ta ett jobb 37 8 Vissa frågor om kommunernas situation 38 9 Det ekonomiska läget 40 9.1 Vår omvärld 40 9.2 Utvecklingen i 43 10.1 Framtidens frågor 46 12 förslag till tilläggsbudget för 59 behöver en ny kurs och en ny regering. I har det politiska tänkandet dominerats av staten, systemet och strukturen snarare än av människan. Liberalismen har vunnit stora segrar ute i världen men här hemma har andra krafter haft det största inflytandet. har mer än alla andra länder präglats av socialdemokratiskt tänkande. Ett resultat är ekonomisk stagnation. Under har vår nation fallit från välståndsligans topp till dess artonde plats. har färre ett riktigt jobb än när regeringen tillträdde. 1997 var nivån på sysselsättningen lägre än ! Ett annat resultat är minskat utrymme för individen. Den som vill bryta nya vägar, arbeta hårt, utbilda sig eller starta företag möts ofta med skepsis och misstänksamhet. har fortfarande världens högsta skatter, men inte världens bästa vård och skola. I vården har stordrift och monopol ofta fått ersätta närhet och mångfald. I skolan har flummigt politiserande tillåtits skymma huvuduppgiften: att ge våra barn en god grund av kunskaper att bygga på. I krisens spår har blivit hårdare. Vi ser allt oftare tecken på en omänsklig behandling av människor. Vårdköer som växer, gamla människor som far illa i vården, flyktingar som utvisas under brutala former. Vi liberaler menar att det är dags att höja ambitionsnivån för när det gäller ekonomisk tillväxt, nya jobb, skolan och ansvaret för dem som har det svårt. Vi vill arbeta för ett som sjuder av företagsamhet, där det lönar sig för individen att satsa på hederligt arbete, företagande och utbildning. Vi vill se ett där kunskaper värderas högre, och där skolan ger barn och ungdomar en bra start i livet. Vi vill se ett som tar tillvara internationaliseringens fördelar och är öppet för impulser utifrån. Vi vill se ett där män och kvinnor har samma möjligheter att förverkliga sina drömmar och där ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar politikens alla områden. Vi vill se ett där omsorgen om de utsatta både här hemma och i de fattigaste delarna av världen blir tydligare. Vi vill se ett mänskligare . Våra prioriteringar är därför annorlunda än regeringens. satsar inte pengar på att förmå människor att lämna arbetsmarknaden för att hyfsa arbetslöshetsstatistiken. Vi sänker skatterna på jobben rejält på arbete och på investeringar. Vi släpper loss tjänstesektorn och gör det lättare att starta och driva företag så att fler kan få riktiga jobb. Målet är 300.000 nya jobb under nästa mandatperiod. accepterar inte att tiotals miljarder sänks i de kommunala förlustbolagens svarta hål. Vi vill förvissa oss om att det som satsas extra på vården och skolan verkligen hamnar rätt. kräver att de extra statsbidragen till kommuner och landsting öronmärks och att kommunala och statliga bolag försäljs. satsar inte mångmiljardbelopp på den nu aktuella snabbstängningen av . Vi satsar istället resurser på ökad kärnsäkerhet där hotet mot svenskarna och våra grannar är som störst i och . Vi säger nej till dolda byggsubventioner genom det planekonomiska projekt som går under de varierande benämningarna Kretsloppsmiljarden och Lokala investeringsprogram. Vi satsar istället på riktig miljövård, bland annat genom inköp av skyddsvärda naturmarker. kan inte acceptera att solidariteten med världens nödlidande sätts på undantag i tider av ekonomisk motgång. Vi vill återställa enprocentsmålet i biståndspolitiken. Enligt vår uppfattning måste polisväsendet dels inriktas mera på vardagsbrottslighet. Vi vill också skärpa kampen mot MC-kriminaliteten. Detta kräver både nytt arbetssätt och ökade resurser till polisen. Jobb, vård och skola. Det är liberalernas tre viktigaste frågor val. Regeringen har misslyckats med jobben. Färre har ett riktigt jobb än när den nuvarande regeringen tillträdde. har en lägre andel av den arbetsföra befolkningen jobb än . Den samlade arbetslösheten är . Antalet företagare minskar. går kräftgång i den internationella välfärdsrankningen, och passerades av bl a . Vi brukar säga att det måste löna sig att arbeta. Men det måste också löna sig för den enskilde att ta ett jobb. För företagen måste det löna sig mera att anställa och expandera. För kommuner, arbetsförmedlingar och a-kassor måste det löna sig att arbetslösa får jobb. Regeringens mål är att halvera den öppna arbetslösheten . Det är som vi anfört ända sedan det antogs ett dåligt formulerat mål. Vi ser nu hur det uppfylls genom att människor på olika sätt förs bort ur statistiken. Antalet människor i jobb har visserligen ökat något sedan en bottennotering , men ökningen är svag. Med nuvarande takt skulle det ta innan når något som liknar full sysselsättning. Vi vill höja ambitionsnivån rejält. 2.1 Ett nytt mål för sysselsättningspolitiken Vi vill, istället för regeringens mål för den öppna arbetslösheten, formulera ett mål som tar sikte på antalet arbeten. Med andra ord är det den samlade arbetslösheten, inte bara den öppna, som ska nedbringas. Vi föreslår att målet för en bred politisk och samhällelig ansats under nästa mandatperiod sätts till 300.000 nya jobb. Siffran kan sägas vara ambitiös. Den förutsätter en ännu något högre tillväxt än regeringens optimistiska prognoser. Den kommer ändå inte att föra till ett läge som kan kallas full sysselsättning och är lägre än det mål för vi satte upp 1996. Delvis kan det förklaras gått förlorade och utgångsläget är sämre nu än då. Ändå torde det krävas mycket omfattande åtgärder för att målet ska nås: Dels politiska beslut i fråga om skatter, arbetsmarknadens funktionssätt och företagsklimat i övrigt, dels en medverkan för övriga delar av samhället, t ex fackliga organisationer. Men vi tror att det finns en växande insikt om att en bra för framtid för förutsätter att antalet riktiga jobb expanderar. Därför tror vi att detta mål kan nås. 2.2 Jobben det måste löna sig att anställa och växa En lägre kostnad för att anställa medför att fler anställs. Vi föreslår sänkt skatt på arbete. Huvudförslaget är en sänkning av arbetsgivaravgiften för företag i tjänstesektorn. Kostnadsberäkningen har reviderats jämfört med vår senaste motion efter konsultation av nyinrättade budgetkontor. Vi har i kalkylen tagit in att det är omöjligt att undvika en viss löneövervältring, d v s att en viss del av sänkningen kommer att resultera i högre löner genom bl a löneglidning. Det försämrar utfallet i form av nya jobb, men förbättrar den statsfinansiella kalkylen genom att skatteinkomsterna ökar. Eftersom vi antar att löneövervältringen successivt blir allt mindre, genom att arbetsmarknaden kommer att fungera allt bättre, har vi kalkylerat med en stigande kostnad för denna åtgärd, nämligen 1999, 2000 och . Förutom denna åtgärd vill vi sänka skatten på hushållstjänster till en kostnad om 1999, och därefter. Tillsammans räknar vi med att enbart dessa skattesänkningar skapar förutsättningar för minst 100 000 nya jobb i den privata tjänstesektorn. Detta är försiktigt räknat. Men en högre tillväxt och strukturreformer på arbetsmarknaden tillkommer fler jobb. 2.3 Nästa steg: lägre skatt för låg- och medelinkomsttagare Skattekvoten 1997 var . har världens högsta skatter. Många hushåll har mycket svårt att få ekonomin att gå ihop på grund av de höga skatterna. Om svensk ekonomi kommer in i en sådan tillväxtbana att ett stabilt överskott i statsfinanserna etablerats är det vår uppfattning att statsskulden ska amorteras ner i enlighet med den statsskuldpolitik som fastlagts. Vi stöder alltså målet om ett tvåprocentigt överskott över konjunkturcykeln. Att statsskuldkvoten sänks är bl a viktigt för att underlätta ett svenskt EMU-inträde. Skulle överskottet vara större än vad som krävs för att uppnå målet i statsskuldpolitiken ska skatterna sänkas. Enligt regeringens prognoser föreligger ett sådant utrymme . Det är mot den bakgrunden oroande att Socialdemokraterna inte fört fram något förslag till skattesänkning under nästa mandatperiod, utan tvärtom i den offentliga debatten och i påkostade annonskampanjer binder sig allt hårdare vid ståndpunkten att sänkta skatter inte går att förena med bevarad välfärd. Vår bedömning är, att med socialdemokratisk politik är det osäkert om något utrymme för skattesänkningar uppstår. Chansen ökar om vår politik får börja föras . Vid en positiv konjunktur- och tillväxtutveckling räknar vi med att det kan uppstå ett utrymme 2000 med ca . Vi anser att det utrymmet i första hand ska användas för att sänka inkomstskatten i skatteskalans nedre del och att minska marginaleffekterna för barnfamiljer. avser att återkomma med ett preciserat förslag i den offentliga debatten senare i vår i frågan hur ett eventuellt skattesänkningsutrymme bör utnyttjas. 2.4 Regeringen mörkar sannolikt i framtida utgifter stöder som nämnts målet om två procents överskott över konjunkturcykeln i de offentliga finanserna. Enligt ligger allra sämst till i fråga om de offentliga finansernas konjunkturkänslighet av alla medlemsländer. Tillförlitlig kunskap har vi dock först sedan passerat botten av nästa lågkonjunktur, vilket självfallet talar för en stark finanspolitik. Regeringen mörkar flera av sina framtida utgifter. Budgeten är därför inte så stark som man gör gällande. Det är exempelvis uppenbart att regeringen mörkar om de verkliga kostnaderna för att fylla i de svarta hålen i de kommunala bostadsbolagen. förlusterna på borgensförbindelser på nödlidande lån aktualiseras i ett läge med av sjunkande nominella räntor, finans- och inrikesministrarna har i andra sammanhang nämnt minimistorleken på statens möjliga kostnad till fem till , i redovisning har man satt som en övre gräns för riskfyllda kommunala borgensåtaganden. Vi menar att regeringen mörkar en utgift om minst ca . Regeringens underbudgetering på denna punkt är alltså . Regeringen mörkar också om notan för stängningen av . Vi menar att man lågt räknat skulle ha budgeterat ca , och att den totala kostnaden torde ligga i intervallet , beroende bl a på vilken alternativ energiförsörjning som väljs och beroende på omfattningen av de kompenserande åtgärderna för att rädda miljön i och övriga mot angrepp från ökade utsläpp från danska olje- och gaskraftverk som måste till. Regeringens underbudgetering på denna punkt är alltså för , plus för bl a ökad kalkning av skog och sjöar i . Regeringen mörkar om framtida utgifter för vuxenutbildning och fortsättningen på . som regeringsföreträdare så gott som framhäver livslångt lärande och ökad satsning på vuxenutbildning som en socialdemokratisk hjärtefråga finns inga medel anslagna det tredje året i budgeten. Vi anser att regeringens retorik på denna punkt måste innebära att minst dagens nivå bibehålls, dvs regeringen underbudgeterar . Regeringen mörkar om framtida ROT-avdrag. I budgeten upphör ROT-avdragen efter första kvartalet 1999. Vi tror inte på det utan bedömer att regeringen om den skulle få sitta kvar underbudgeterar nya åtgärder av motsvarande slag med . Sannolikt dimper detta åtagande ned i valrörelsen som svar på beställning från männen i . Sammantaget mörkar och underbudgeterar alltså regeringen med mer än , och för med nära . Sammantaget för budgetens treårsperiod är alltså underbudgeteringen ca . 2.5 Ökad kärnkraftssäkerhet i och Svensk energipolitik är inriktad på nedläggning av fungerande produktionskapacitet utan att miljövänliga inhemska alternativ finns tillgängliga. Ju mer inhemsk produktion som läggs ned, desto större import kan komma att krävas. De resurser som i hemlighet måste ha avsatts för en nedläggning av hade kunnat användas för t ex vård, skola och fler riktiga jobb. Det ursprungliga, och genuina, motivet för nedläggning av kärnkraft är säkerhetsskäl; risken för en olycka. vet vi att den risken är oerhört mycket större i anläggningar och avfallshantering på andra sidan än i . Istället för att satsa enorma belopp på en forcerad stängning av en eller flera reaktorer här bör man satsa mer resurser på ökad säkerhet och nedläggningar i och . vill göra just detta. I vårt budgetalternativ ställs till förfogande för höjd säkerhet i kärnkraftsanläggningarna i närområde främst i och . Medlen skall användas dels för att höja säkerheten i befintliga anläggningar, dels för finansiering av alternativ till existerande verk. Vi är inte naiva utan för fram detta krav i fullt medvetande om att länderna själva dessvärre är måttligt intresserade av denna typ av insatser om de inte får betalt. För att få ett större genomslag för höjd säkerhet i och bör dessutom göra åtaganden om matchande finansiering: För varje ny miljon som övriga nordiska länder satsar på ökad kärnkraftssäkerhet i och åtar sig att satsa 1 miljon. bör göra liknande matchande åtaganden vis-à-vis andra potentiella medfinansiärer som t ex EU. För den händelse de nu tillförda inte skulle räcka i detta sammanhang bör Sidas s k östram användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande. 2.6 Brott skall inte löna sig Brott skall inte löna sig. Rättssäkerheten måste höjas. Offren skall stå mera i fokus, utan att vi för den skull hemfaller åt enkel hårdare-tag-filosofi i kriminalvården. Polisens arbete måste mera inriktas på ingripanden vid mindre brott. Skälet är att dessa brott om än små tagna vart och ett för sig - erfarenhetsmässigt är början på brottets bana för många och driver bort vanliga hyggliga människor från gator, torg och bostadsområden. Det gäller därför att stämma i bäcken och i enlighet med priciperna för den så kallade New York-modellen, men anpassat för svenska förhållanden, reformera polisen arbete. Då krävs att polisens arbete läggs om och får en annan inriktning . Arbetsformerna behöver effektiviseras. anser därutöver att mer resurser behöver tillföras för att få kraft i reformer med denna inriktning. Vi vill därför tillföra , utöver regeringens förslag, till polisen. Vi biträder också regeringens förslag om förstärkning av tullens arbete. 2.7 Fem åtgärder för lägre boendekostnader För många är bostadskostnaden en tung utgiftspost, särskilt som fastighetsskatten stigit snabbt . Successivt motverkas detta av lägre räntor på lån, men icke desto mindre menar att det är viktigt att lindra bostadskostnaderna. Vi vill göra fem saker: För det första, vill skjuta upp införandet av fastighetsskatt i de sk krisårgångarna. För det andra, sänka fastighetsskatten , eller ca , för såväl småhus som bostadsdelen i flerfamiljshus dvs lägre hyror än eljest! För det tredje, sänka fastighetsskatten ytterligare för hushåll i särskilt utsatta områden med snabba värdestegringar som t ex sommarorter längs kusterna. För det fjärde, höja fribeloppet i förmögenhetstaxeringen från dagens 900 tusen till i kombination med avskaffad sambeskattning vid förmögenhetstaxering. Sist, men inte minst, som vår långsiktiga strategi har vi att skall komma bort från en politik byggd på subventioner, specialbidrag och regleringar. Vi vet genom flera undersökningar att det bidragit till att sannolikt har världens högsta boendekostnader. Våra åtgärder hjälper till att sänka kostnaderna för boende i både småhus och flerfamiljshus. 2.8 Fler jobb genom färre och enklare regler vill att ett företagarperspektiv i svensk politik jämställs med löntagarperspektivet. Det skall vara lika naturligt att vara egen företagare som att vara anställd. Regler, arbetsmarknadslagar, skatter och byråkrati skall alla ändras för att tjäna företagarnas intressen lika väl som löntagarnas. Regelmassan som företagen dignar under måste minska. En generell sk solnedgångsparagraf bör eftersträvas dvs regler ska falla bort med automatik om inget aktivt görs för att de skall behållas. Därmed flyttas bevisbördan över på dem som vill behålla en regel. De som protesterar mot regler och byråkrati kommer därmed att väga tyngre i vågskålen när besluten fattas. En särskild avregleringsgrupp inrättas på högsta politiska nivå hos stats- och finansministrarna för att sätt kraft bakom avregleringsbesluten. När detta är gjort kan företagare och löntagare syssla mera med det de skall göra: producera, tjäna kunderna och säkra lönsamheten. Istället för att skyffla papper och grubbla över kanslisvenska och juridik. 2.9 Lika chanser för män och kvinnor Jämställdhet är bland annat att skapa likvärdiga möjligheter för kvinnor och män att själva forma sina liv. På denna punkt misslyckas regeringen ånyo såväl i analysen som i förslagen. Förutsatt att de ökade statsbidragen till kommunerna verkligen går till vård och skola kommer de förvisso att leda till att ett antal kvinnor antingen får arbete eller slipper bli uppsagda på en även fortsättningsvis könssegregerad arbetsmarknad. Men det saknas långsiktiga åtgärder för att öka kvinnors och mäns förutsättningar till jämställda jobb och ett jämställt familjeliv. Regeringen vidhåller sin politik med speciella skattesänkningar inriktade på sektorer och branscher där män är såväl producenter som konsumenter. Regeringen vägrar dock styvnackat att inse behovet av fler och vita jobb i den mer kvinnligt dominerade tjänstesektorn. Regeringens omvårdnad om manliga jobbare är lika stark som bidragen från de manliga facken är höga. Vi vill skapa jämställda förutsättningar för kvinnor och män. Därför vill vi t ex bryta kommuners och landstings monopoldominans som arbetsgivare och som de som tillhandahåller tjänster inom t ex vård och barnomsorg. Vi vill införa skattereduktioner för vita jobb i hela den hushållsnära tjänstesektorn. Våra förslag att genomföra avregleringar och förenklingar av skatter och regler på bred front är till fördel inte minst för dem som arbetar och driver företag i privata tjänstesektorn. Vi vill förbättra barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet, något som ger framförallt småbarnsmammor bättre ekonomiska möjligheter att studera. Vi vill ha fler doktorandtjänster, som ger möjlighet att kombinera lång studie- och forskartid med föräldraskap. Vi vill höja ersättningen i den särskilda pappa- och mammamånaden. Det är ett sätt att ekonomiskt understödja vår syn att barnen har rätt till båda sina föräldrar, och att båda föräldrarna skall ha goda möjligheter till såväl jobb som familj. Regeringens bilaga om jämställdhet är så smal och ytlig att den i kombination med sitt innehåll blivit försumbar. 2.10 startar euron: förlorar ekonomiskt och politiskt beslutar EU:s stats- och regeringschefer vilka länder som deltar när euron införs som gemensam valuta . tillhör inte den gruppen. Regeringspartiet har satt partiintresset av inre sammanhållning främst. På grund av denna splittring, som når ända upp i regeringen, är ledningen för helt handlingsförlamad i en av tidens största frågor. Regeringspartiets interna splittring medför att regeringen mörkar om konsekvenserna för och svenskarna av den nya euron. flyttas dock bevisbördan i debatten till dem som skall motivera varför inte bör gå med i euron. Varför skall inte gå med när andra länder samarbetar med en gemensam valuta, euron? Varför skall vi svenskar stå ute i en tilltagande ekonomisk och politisk kyla när andra länder, som , är inne i den europeiska stugvärmen? 2.11 Det lönar sig att sälja statliga bolag: för skattebetalarna, konkurrenterna och demokratin Den som inte kan gå i konkurs skall inte ägna sig åt affärer. Det är inte bra för skattebetalarna, inte för privata konkurrenter till statliga bolag, som löper risken att subventioneras bort eller råka ut för att plötsliga politiska nycker slår igenom på en enskild marknad. De är heller inte bra för demokratin. Det senare gäller eftersom parlamentarisk demokrati bygger på tanken att det finns en rollfördelning mellan styrande och styrda. Offentligt ägande av konkurrensutsatt kommersiell verksamhet bryter mot denna princip och innebär ett oliberalt sammanblandningsekonomiskt system. Staten är dessutom ineffektiv som ägare generellt sett jämfört med privata ägare eftersom staten med nödvändighet har många andra mål för sin verksamhet än hög lönsamhet på satsat kapital. Därmed kan, eller vill, inte heller staten som ägare uppfylla den för en marknadsekonomi avgörande granskningsfunktionen att hävda produktivitets- och lönsamhetskravet! på ett korrekt sätt. Vi vill därför till så höga priser som möjligt sälja statliga företag. Vi uppskattar att man kan sälja för tillsammans ca . Det ger för staten en räntevinst på på den reducerade statsskulden, minus ett bortfall av utdelningar från dessa bolag till staten. Socialdemokraterna klarar varken vården eller skolan. De stadigt växande köerna till operationer; vanvård och bristfällig omsorg om de äldre och en skola där var femte 16-åring inte kan läsa och skriva en sammanhängande text är några av de tydligaste uttrycken för bristande resurser och systemfel. I grunden ligger den misslyckade jobbpolitiken, ett dogmatiskt motstånd mot förnyelse och privata alternativ i offentliga verksamheter. Vi anser att vårdens resurser måste få öka. Regeringens extra statsbidrag till kommuner och landsting är ett nödvändigt tillskott i en akut situation, men det är inte tillräckligt. Vi kräver att pengarna öronmärks för vården och skolan så att de inte försvinner in i t ex de kommunala bostadsbolagens gigantiska underskott. Därutöver finns många vägar att förbättra kvaliteten i vården och skolan genom att använda befintliga resurser bättre. Vi vill återinföra vårdgarantin, som under den borgerliga regeringen visade sig vara ett effektivt medel för att snabbt bli av med vårdköerna. Vi tycker det är självklart att pengar som används till långtidssjukskrivning av personer som står i vårdkö i stället ska användas till operationer. Vi vill ha en skola där kunskap och kvalitet står i centrum. Då måste lärarens roll stärkas, bland annat genom höjda lärarlöner och införande av lärarlegitimation. Privat vård och skola måste få verka på samma villkor som offentliga. Årtionden av trakasserier från socialdemokratiska majoriteter i stat, kommun och landsting har inneburit ett sämre resursutnyttjande, sämre valfrihet och en bromskloss mot förnyelse och utveckling av verksamheterna. Detta måste upphöra. Helt avgörande för möjligheterna att klara välfärden är en politik för tillväxt och sysselsättning. Den långsiktigt hållbara vägen till en trygg vård och bra skolor går genom en politik för fler skattebetalare. Regeringens kapitulation inför den låga sysselsättningen är inte bara ett hot mot jobben, utan också det största hotet mot vårdens och skolans ekonomiska bas. Den långsiktigt hållbara vägen till trygg vård och bra skolor går genom en politik för fler skattebetalare. 3 Den sanna bilden 3.1 Konjunkturförbättring på det sluttande planet Varken historien eller konjunkturen är slut.