mot · GM02T312 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T312av Per m.fl. (mp)Europaväg 6Miljösituationen blir alltvärreBiltrafiken får inte totalt öka, om vi skall klara oförändradeutsläpp av koldioxid jämfört med . En visshöjning i glesbygd måste kompenseras med minskningar istråk in mot stora befolkningscentra, där spårbunden trafikkan byggas ut för regional pendling. I är biltrafikenorsak till 1/3 av koldioxidutsläppen. kväveoxidmålhar vi inte lyckats nå. Inte heller ett mer långsiktigt krav på50 %, med känd reningsteknik för fordon drivna påfossilbränsle, ser möjligt ut. Biltrafiken i släpper utmycket mer kväveoxider än vad naturen tål. Det finns ingetförsvar för nuvarande nivå, än mindre för en ökning.Utbyggnaden av E 6fortsätterTrots kunskaper om utsläppseffekter och miljövänligarealternativ, fortsätter att planera vägsträckningenfrån den nu påbörjade Sunninge-Sundsleden och norrut.Vägverket planerar för kraftig ökning av vägtrafiken. Ekonomiska ochpartipolitiska hänsynstaganden har på ett cyniskt sätt fått stå i förgrunden fördetta enorma projekt. Begrepp som natur och kulturlandskap har hamnat iskymundan för ett kortsiktigt tänkande och protesterna från lokalbefolkningoch naturskyddsorganisationer har mötts med oförstående och kallsinnighet.Dagens kommunikationssystem bygger på ett gammalt och förlegattänkande. Det måste moderniseras så att miljöförstörelsen och förbrukningenav ändliga resurser minimeras. De beslut som tas om fortsatt utbyggnadinnebär att vi kommer att fortsätta att backa in i framtiden.Från 13 meters målstandardtill 18,5 till ...I regeringens uppdrag (riksdagsbeslut) för om- ochutbyggnad ingick en13 meters målstandard - eller motsvarande - för denresterande sträckningen från Torp och upp till norskagränsen. Att frångå detta skulle bara kunna göras omVägverket kunde visa att en bredare väg innebar avsevärdasamhällsekonomiska effektivitetsvinster. Dessa vinsterexisterar inte i ett långsiktigt perspektiv, med hänsyn tagentill bl a miljön. Den samhällsekonomiska kalkylen, somVägverket presenterat, har också ändrats under gång. Trotstidigare miljökonsekvensbeskrivning och senare "studier" isamband med arbetsplanen har man ändå valt att negligeranaturvärdena. Planerna har ändrats till att handla om en s kfyrfilig väg med en bredd på 18,5 m. har medvetetfrångått det ursprungliga uppdraget och med diversekortsiktiga argument drivit frågan om fyrfältsvägen. Den kansvårligen innebära en ren utbyggnad av nuvarandesträckning, utan innebär 4 nya filer förutom de redan tvåexisterande. En 13-metersväg skulle däremot i stort innebäraen breddning och uträtning av befintlig väg. I det härsammanhanget kan nämnas att tidigare fått skarpkritik av () för delar av sin MKB-hantering. RRV anmärker bl a på att , i form avvägregionerna, haft svårt att skilja på sina tre roller somexploatör, beslutsmyndighet och granskningsmyndighet.Ramarna sprängs medregeringens goda minneFrån den ursprungliga ekonomiska ramen på 2 mdr kronor ärnu vägbygget uppe i närmare 6 mdr kronor. Medel kommeratt tas ur den av regeringen fastställda planen förinvesteringar i nationell väghållning 1998-2007, sammanlagt6 , gällande hela vägsträckningen Trelleborg-Svine-sund. Eftersom E 6 är en del i den s.k. nordiska triangeln ochingår som ett TEN-projekt (Transeuropeiska nätverket förinfrastrukturen inom transport och telekommunikationer) harEU-medel sökts och även utlovats för t. ex. etappen med . Den totala kostnaden för densträckningen beräknas till 940 Mkr.Jag hade finansieringsfrågan uppe i en interpellationsdebatt med dåvarandestatsrådet och fick till svar att: "harfattat beslut om ramarna för vägutbyggnaden. I det riksdagsbeslutet är denenda del på det nationella stamnätet som är utpekad E 6 genom Bohuslän.Den frågan skall lösas... Den ramdiskussionen är alltså väl inne i. "Var finns helhetsperspektivet, de hållbara alternativen och varför brådskarden fyrfiliga vägen? Istället borde alla ha bråttom för att rädda miljön ochframtida livsförutsättningar.Ekologisk hållbarhet ellerinteRegeringen har i sin tidigare skrivelse hänvisat till beslut om "transportinfrastrukturensom skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkerttransportsystem". Utbyggnaden av går tvärs emot ettmiljöanpassat transportsystem. Genom att bygga nysträckning, bredda och räta vägen bäddar man istället för attinte bara behålla utan utöka andelen godstransporter påvägarna. får allt svårare att konkurrera. Bara 3 %av utrikesgods går på järnväg. Men minst 1 000långtradare (de flesta norska) passerarSvinesundsbron. De utgör av all trafik vissadagar. räknar med en 22-procentig ökning avgodstransporten mellan och Hogdal till år2020.Vem tjänar på den här utvecklingen? Inte är det framtida generationer ialla fall. Det finns en stor potential i järnvägstrafiken och därför måstehuvudsatsningen ske där istället, med en mer försiktig utbyggnadav , där det verkligen behövs. För att minska olyckorna är det bättre attreglera fartgränserna och bygga planfria korsningar samt att låta godstrafik ihuvudsak istället ske per järnväg. Att klyva hela med motorvägeller liknande fyrfilig väg är inte till gagn för människorna eller djuren iområdet.Bygg ut järnvägen! Det fattas t ex järnvägsräls mellan iBohuslän och /i för att knyta ihop mednorska järnvägen till Oslo.Miljöprövning bör ske -enligt miljöbalkenFrån och med 1999 gäller den nya . I den krävsatt vägar av viss typ obligatoriskt prövas. Frågan är om intehela denna gigantiska om-, till- och framför allt nybyggnadav genom norra skulle ställas under en sådanprövning. prövas bara vägsträckning m m genom attorganisationer eller enskilda visar missnöje och överklagar.Skapa ett gemensamtcontainersystem för godsFrån och framåt gjordes försök med"rullande landsväg", lastbilstransporter per järnväg, mellanStrömstad och . Det här var en möjlighet attavlasta och i finns en naturlig kopplingmed färjetrafiken till i och i Trelleborgvidare över till och övriga . Tyvärr varförsöket dåligt förberett och genomförandet fick inte enriktig chans. Utvecklingen går snabbt. är det möjligt attsatsa på bredare lösningar. Det är nu dags att initiera ochgenomföra försök med gemensamt containersystem försjöfart-, järn- och landsvägstransporter. Att prövahelhetslösningar, som innebär stora vinster vad gäller miljöoch energi, är avgörande för ett uthålligt moderntsamhällssystem.Tunga godstransporter skall i första hand ske på järnväg och till sjöss, detmåste vara ett viktigt mål. Det finns t. ex. väl utvecklade idéer för enkustpendel utmed den bohuslänska kusten. En kombination av alternativenskulle kunna bespara befolkningen i området de långsiktigt svåra miljö- ochkultureffekter som en utökad bilism, med ännu fler tunga landsvägs-transporter, innebär. För den norska godstrafiken ned till kontinenten vore enmiljömässigt bra lösning färjetrafik via Sandefjord-Hirtshals. Ett sådantalternativ skulle också ta bort en stor del av trafikunderlaget för vägsats-ningen genom Bohuslän.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en omprövning av Vägverketsarbetsplan för väg E 6, sträckan ,2. att hos regeringen begär en prövning i enlighet medmiljöbalken av den ökade vägtrafiken,3. att ger regeringen i uppdrag att på olika sätt, bl.a. i sinaägaredirektiv till SJ, påskynda utvecklingen av ett för sjöfarten, järnvägs-och landsvägstrafiken gemensamt godscontainersystem.Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()