mot · GM02A808 · 1998-10-28 00:00:00 — Fler kvinnor än män går vidare till högreutbildning. För att nå jämställdhet inom högskolan är det nödvändigt attbörja redan i grundutbildningen. Ett särskilt program bör utarbetas för attmöta kvinnor redan på denna nivå. Förhållandet att kvinnor väljer kortareutbildningar och i mindre utsträckning fortsätter till forskarutbildning måsteförändras. En mer aktiv rekrytering är nödvändig. Det behövs också flerkvinnliga handledare till forskararbeten och en strävan efter störrejämställdhet inom högskolans tjänstestrukturer. Genomförande avdoktorandtjänster och en satsning på mellantjänster är de två enskiltviktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörja en akademiskkarriär. För att uppnå ökad jämställdhet inom forskningen bör jämställd-hetsrevisioner införas i forskarråden. Detta bör ges regeringen till känna.I partimotionen vår partimotion 1998/99:Ub453 om högre utbildningframförs att styrelser och nämnder inom högskoleväsendet bör uppvisa enjämn fördelning mellan kvinnor och män och att en ökning av andelenkvinnor i forskarsamhällets olika organ bör eftersträvas. Om högskolevärldenmisslyckas med att nå en jämn fördelning i tjänsteförslagsnämnderna börkvotering vid tillsättning av dessa övervägas.Kvinnors vidareutbildning sker i högre grad än männens på högskola ochuniversitet. Många väljer då att studera på distans om den möjligheten ges.Distansutbildningens andel av det totala studieutbudet bör öka kraftigt. Dettabör ges regeringen till känna.10 VårdenMannen är fortfarande norm för den svenska sjukvården och de flestanormalvärden är fastställda på värnpliktiga män. De flesta läkemedel ärtestade och utprovade på män. Detta påverkar förhållandet att kvinnorssjukdomar inte diagnostiserats och att de avfärdas somdiffusa symtom. Ett exempel på detta är diagnosen fibromyalgi, FNS,som mellan 100 000 och 200 000 personer i vårt land lider av och är kvinnor. Utredningen visar att kvinnor inte får samma bemötande eller behandling sommännen i vården.Jämställdhetsperspektivet måste finnas med i alla kursplaner förvårdpersonalen. Åtgärder för att fler män ska söka sig till vård- ochomsorgsyrkena är också angelägna. Under läkarutbildningen måstejämställdhetsaspekten tas upp i olika faser av utbildningen och i forskningeninom vården. När medel fördelas till forskning och utveckling måste hänsynockså tas till jämställdheten. Detta bör ges regeringen till känna.Forskningen kring kvinnor och rehabilitering har visat att långtids-sjukskrivna kvinnor får rehabilitering till lägre kostnader än vad män får ochatt kvinnor får ordinarie åtgärder, medan män i större utsträckning fårspeciella insatser. Insatser och åtgärder sätts dessutom in tidigare på män änpå kvinnor, vilket är oacceptabelt. Kvinnor ska ha samma möjligheter ochhjälp till rehabilitering som männen för att kunna komma tillbaka tillarbetslivet. Insatserna måste fördelas jämställt och utifrån behov avrehabilitering. Detta bör ges regeringen till känna.Äldreforskningen är alltför sällan inriktad på skillnader mellan kvinnor ochmän. En studie från , som beskriver kvinnors hälso- ochlivsvillkor , visar att de äldre kvinnorna upplever att de mår sämreän männen. Skillnaderna mellan kvinnor och män är störst i åldersgruppenöver . Studien visar bl a att äldre män lättare får tillgång tilllandstingetssjukhus och läkarvård, medan kvinnor oftare bor i de kommunala särskildaboendeformer där tillgången på läkare är sämre. Äldreforskningen måste gesett uttalat jämställdhetsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.De flesta anhörigvårdare är kvinnor, som vårdar sina män i hemmet ellersina föräldrar eller svärföräldrar. Kommunerna är skyldiga att stödjaanhörigvårdare sker bara i hälften av kommunerna. Denna tystaomsorg har stor betydelse för de äldres sociala välbefinnande. Kommunernaska ge stöd och avlösning. De anhöriga måste få möjlighet att föra en dialogom insatserna för den anhörige. Information och utbildningsinsatser behövsbåde för anhörigföreningar och intresseorganisationer och även direkt till denenskilde anhörige i större omfattning än vad som sker . Ett bättre sam-hällsstöd till anhörigvårdarna torde kunna leda till ekonomiska besparingar,genom att färre platser nyttjas på sjukhusen och inom äldreboendet.Centerpartiet föreslår i partimotionen 1998/99:So314 om vården att det börgöras en hälsoekonomisk undersökning av anhörigvårdens betydelse.11 Idrott och motionIdrott och motion är ett sätt att må bra och idrottsutövandet är viktigt fördet uppväxandet släktet. Samhällets stöd till idrott och fritidsaktiviteter ärinte jämställt eftersom pojkars och mäns traditionella fritidsintressen fårbetydligt mer av resurserna och uppmuntran än vad kvinnors får. Ävenresurser till flick- och pojkidrotter fördelas ojämt. Pojkar i åldern 7-15 årär betydligt oftare medlemmar i en idrottsförening än vad flickorna isamma ålder är. Flickors intresse för idrott avtar dessutom med stigandeålder.Flickors erfarenheter från idrottsföreningarna är i många fall negativa. Desom har uppdrag i föreningens styrelse upplever ofta att de inte är jämställdamed pojkarna. Forskning visar att dessa flickor inte heller vill engagera sig iandra beslutande församlingar. Förutsättningarna för motions- och idrotts-utövning för flickor/kvinnor måste förbättras och resurserna måste fördelasmer jämställt och rättvist. I de områden som har hög andel invandrare, är detsärskilt viktigt att flickorna får tillgång till egna tider i simhallar ochidrottsanläggningar.Många kvinnor drabbas av olika belastningsskador, somskulle kunna förebyggas genom aktiv motionsidrott. Ett utbildnings- ochforskningscentrum för motionsidrott bör inrättas. Det skulle kunna bidra tillatt ge kvinnors motionsidrott ökad legitimitet, förbättra folkhälsan och påsikt minska samhällets vårdkostnader. Detta bör ges regeringen till känna.12 "Nollvision" om våld och kvinnofridI ett jämställt samhälle visar kvinnor och män respekt för varandra. Närjämställdhet råder förtrycker vi inte varandra med våld och sexuellaövergrepp. Tyvärr är förhållandet att vart tredje mord som sker ilandet är mord på en kvinna som misshandlats till döds av den man honlever eller har levt tillsammans med. Samhällets mål måste vara en"nollvision" med ett omfattande åtgärdsprogram för att få stopp på våldoch övergrepp. Det nya kvinnofridsbrott som tar hänsyn till detupprepade och systematiska i vissa mäns beteende och som just harinstiftats i lag räcker inte. kräver en skärpt lagstiftning.Detta bör ges regeringen till känna.Sverige behöver en samordnad lagstiftning mot all diskriminering - såvälnär det gäller kvinnor, invandrare, handikappade som homosexuella. Vibehöver också ett starkt skydd mot våld och hets mot utsatta grupper. Detfinns en brist i lagstiftningen att bestämmelsen om hets mot folkgrupp integår att tillämpa på hets mot homosexuella. Det finns en straffrättsliglagstiftning om hets mot homosexuella som grupp i ett flertal europeiskaländer. Mot en sådan lagändring har det i anförts att den skullekunna motivera en inskränkning i tryck- och yttrandefriheten. Erfarenheterfrån till exempel och visar dock att några sådana probleminte förekommit. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslagsom gör att även homosexuella skyddas av bestämmelsen om hets motfolkgrupp. Detta bör ges regeringen till känna.Alla samhällets aktörer måste inventera vilka möjligheter som finns för attöka kvinnors trygghet. Brott måste i alla sammanhang förebyggas och dethandlar om allt från att bekämpa barnpornografi och könsdiskriminerandereklam till att se till att gatubelysningen fungerar. Krav och åtgärder måstekonkretiseras i lokala trygghetsplaner för kvinnofrid. Våld som inskränkerkvinnans frihet måste bekämpas och det är i första hand förövarens frihetsom ska inskränkas. Hotade kvinnor ska också ha tillgång till etttrygghetspaket och larm och polisen ska bevaka gärningsmannen. Ävenvittnen som känner sig hotade ska ha rätt till larmutrustning. De män somöverträder besöksförbudet bör förses med elektronisk fotboja. Detta bör gesregeringen till känna.Centerpartiet föreslår ökat stöd till brottsoffer och kvinnojourer frånBrottsofferfonden. Kostnader för psykoterapi till kvinnor som utsatts för våldbör täckas inom socialförsäkringssystemet liksom det täcker fysiska skador.För att rättsamhället ska fungera lika bra för kvinnor som för män föreslår vifortbildning i jämställdhet för domstolspersonal. Detta bör ges regeringen tillkänna.Många kvinnor utnyttjas i en internationell människohandel där de tvingastill prostitution och att medverka i produktionen av pornografiskt material,filmer etc. Denna människohandel måste med kraft bekämpas internationelltoch i samarbetet inom EU. Det behövs strängare straff för dem som ägnar sigåt människohandel. Detta bör ges regeringen till känna.13 Hemställan13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämställdhet skall genomsyra allapolitiska beslut liksom den politiska verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställd fördelning av de bilateralabiståndsmedlen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om invandrarkvinnors situation påarbetsmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av jämställdhetslagen ochtillämpning av EG:s rättslagstiftning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av regelverket försmåföretagarstödet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående åtgärder för information tillungdomar om sex- och samlevnadsfrågor, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av skolornasjämställdhetsplaner, 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående jämställdhetsrevisioner inomforskarråden, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående distansutbildning, 310. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående könsperspektiv vid fördelning avforskningsresurser inom vården, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rehabilitering efter behov och inte efterkön, 412. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående ett uttalat könsperspektiv inomäldreforskningen, 213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående ett utbildnings- ochforskningscentrum för motionsidrott,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående ett lagförslag som gör att ävenhomosexuella skyddas av bestämmelsen om hets motfolkgrupp, 515. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående skärpt lagstiftning och nollvisionnär det gäller brott mot kvinnor, 616. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående elektroniska fotbojor förvåldsverkare, 617. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortbildning i jämställdhet fördomstolspersonal, 618. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående ökat EU-samarbete och strängarestraff för dem som ägnar sig åt s.k. människohandel. 6Stockholm den 27 oktober 1998Lennart ()()()()1 Yrkande 5 hänvisat till NU.2 Yrkandena 6 och 12 hänvisade till SoU.3 Yrkandena 7-10 och 13 hänvisade till UbU.4 Yrkande 11 hänvisat till SfU.5 Yrkande 14 hänvisat till KU.Elanders Gotab, 19996 Yrkandena 15-18 hänvisade till JuU.