mot · GM02Ub219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub219av och ()Ledarskapet i skolanSamhället, som uppdragsgivare och finansiär avutbildningssystemet, måste ställa krav på effektivare styrningav utbildningssystemet för att inlärning och pedagogisktarbete skall stärkas genom att varje skola utarbetar programför ledarskapets utveckling samt att förväntade ochuppnådda effekter härav redovisas till huvudmän ochSkolverket årligen.Skolan och utbildningssektorn är av strategisk betydelse för vårt landsframtid. Men förhållandena i skolan inger oro. Lärare och elevermobbas. Den materiella förstörelsen är betydande. Upp-loppen i franska skolor är en allvarlig varningssignal, som kan få efterföljareäven i vårt land.Drivkrafterna bakom den negativa utvecklingen är naturligtvis till stor delidentiska med dem som finns i samhället utanför skolans värld. Bekymret ärnaturligtvis, att skolan ska fostra framtidens medborgare och att man inteklarar av den uppgiften. Vi måste därför ge skolan nya verktyg för att kunnalösa sin givna roll. Men det är inte fråga om pengar i första hand utan rättmänniskor och ett förnyat ledarskap. Ett ledarskap präglat av vilja, mod ochuthållighet, som kan utveckla nya metoder, skapa engagemang både blandlärare och elever för en förändring mot en effektivare skola. Vi kan intefortsätta som idag.Vi är övertygade om att det finns ekonomiskt utrymme för attinleda ett förändringsarbete på bredd i samtliga landets skolor. Ett första stegska vara att de fortbildningsdagar för lärare som kontinuerligt genomförsmåste fokuseras på dessa frågor. I ett nästa steg måste landets pedagogiskaforskningsresurser omprogrammeras för att på ett effektivt sätt medverka iförnyelsen av skolan.Förnyelsearbetet ska omfatta all utbildning som är skattefinansierad. I detpedagogiska utvecklingsarbetet ska fokus ligga på att skapa intresse förlärande, på att nå kunskap som kraften på praktiska ochadministrativa frågor kan minska.Ansvarsfördelningen mellan huvudmän, skola och lärare m fl måstesuccessivt klarläggas för alla; mål, styrning, delegering och uppföljningmåste bli tydligare. Då ledarskapet utvecklas positivt bör åtskilligt i skolanpåverkas positivt såsom resurshushållning, arbetsglädje, ordning och redaliksom samlingen kring den väsentliga huvuduppgiften, ökad inlärnings-förmåga.Säkerligen är det en stor spridning mellan skolor vad gäller behov ochförutsättningar för att driva förändringsarbete - precis som mellan olikaföretag i samma bransch. Det är rimligt att skolor - som kunskapsföretag -gradvis uppnår samma styrning som annan jämförbar verksamhet och att detidigt tydliggör för alla berörda hur en modern arbetsplats ska fungera.Finessen med att den pedagogiska forskning i landet anslagsmässigt underett antal år framöver totalt måste koncentreras för att stödja denna utvecklingär att vi därigenom kan frigöra såväl anslagsmedel som mänsklig kompetenstill ett utomordentligt viktigt ändamål. Det krävs med andra ord en resurs-mobilisering för att förändra dagens utbildningssystem. En förändring avutbildningssystemet, en utveckling av såväl ledarskapet som pedagogikernaoch inlärningsprocesserna leder till en mindre problemfylld skola. Dock fårdet inte bli så att de pedagogiskt vetenskapliga resurserna styr utvecklingenav skolan utan eleverna, lärarna, föräldrarna och huvudmännen har givetvisdet självklara ansvaret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av ledarskapet i skolan.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()