mot · GM02So8 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So8av m.fl. (c)med anledning av prop. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Sverige1 En strategi förgenomförandet av barn-konventionenDet är viktigt att det finns en gemensam grundsyn för alltarbete med barn och ungdomar. FN:s konvention om barnsrättigheter ska vara den självklara utgångspunkten. Dessgrundsyn om barns rätt att åtnjuta respekt för sina rättigheter,principen om barns bästa, om vikten av att lyssna till barnetoch om dess rätt till liv och utveckling skall genomsyra allabeslut som rör barn. lade enomfattande motion om barnens situation och förslag om attförbättra skydd och rättigheter för barnen. I denna motionlägger vi enbart förslag med anledning av regeringensproposition om att förverkliga FN:s konvention om barnensrättigheter i . återkommer med förslagför att förbättra familjernas och barnens situation i en motionmed anledning av budgetpropositionen.Den 20 november 1989 lades om barns rättigheter framtill generalförsamlingen. Den ratificerades av den 29 juni 1990.Sverige har även undertecknat men ännu inte ratificerat Europarådetskonvention "on the exercise of children´s rights". Konventionens syfte är attstärka barns ställning i familjerättsprocesser. I konventionen anges blandannat vilka processuella rättigheter barn ska ha. Barn har rätt till relevantinformation och rätt att uttrycka sina åsikter i processen. I lagutskottetsbetänkande /98:12 hänvisar utskottet till uppgifter från Regerings-kansliet att man förbereder en departementspromemoria för att införlivakonventionen med svensk rätt. konstaterar att det kommer attdröja innan konventionen ratificeras. Centerpartietsuppfattning är att ska ratificera även denna konvention ochdärför behöver det förberedande lagstiftningsarbetet påskyndas. Detta börges regeringens till känna.Centerpartiet konstaterar att flera av de förslag som regeringen föreslår tillstrategi för att genomföra väcktes i vår riksdagsmotionförra året. förverkligande ska vara en process medmålsättningen att barns rätt ska komma till uttryck i alla beslut och vid allplanering. Regeringen skriver i inledningen av propositionen ett antalförslag för att förverkliga och genomföra . Centerpartietsaknar ett uttalat krav om att alla myndigheter ska beakta barnperspektiv iverksamheterna. I propositionen skriver regeringen att: "Barnkonsekvens-analyser skall göras vid statliga beslut som berör barn". I förslaget framgårinte vilket ansvar som myndigheterna har. Flera myndigheter har i sinplanering och sitt verkställande av beslut ett mycket stort ansvar för att ipraktiken förverkliga intentioner. Även myndigheter sominte primärt är ansvariga för verksamheter som berör barn, kan i flera fallpåverka förutsättningar för barnens rätt. anser med bakgrund avdetta att det bör finnas ett uttalat krav i regeringens direktiv till allamyndigheter att ett barnperspektiv ska beaktas i verksamheterna. Detta börges regeringen till känna.1.1 Utbildning om barnkonventionenCenterpartiet anser att det är angeläget att utbildningarna förde yrkesgrupper som kommer att arbeta med barn innehållerkunskapsförmedling om . Likaså att desom redan är verksamma inom områden som berör barn fårfortbildning. föreslog i sitt betänkande attregeringen skulle ta initiativ till utbildning av personal inomrättsväsendet. Regeringen skriver i propositionen att denförutsätter att ägnar frågan uppmärksamhet.Centerpartiet vill i detta sammanhang påtala behovet av attäven nämndemännen får utbildning om barnkonventionen.Regeringen bör påtala för att detta ärangeläget. Detta bör ges regeringen till känna.1.3 Barnbilaga till stadsbudgetenMöjligheterna att genom ekonomiska insatser kompenseraförsämringar skiljer sig mycket åt mellan olika familjer. Ettbarnperspektiv är alltså inte minst nödvändigt inom denekonomiska politiken. Det är det som barnen ser, hör,upplever och känner som är deras verklighet. Det är dettabarnperspektiv vi alla behöver tillägna oss såväl ivardagslivet som i politiska församlingar och andrabeslutande organ.I propositionen nämner regeringen att barnperspektivet ska finnas med idet statliga budgetarbetet. Ett mycket vagt förhållningssätt som icke ärförpliktigande. har tidigare krävt att det i den statliga budgetenbör finnas en särskild budgetbilaga, där frågor som rör barn och ungdomarredovisas. Det skulle ge ett starkare stöd för arbetet med att tydliggöra barnsrätt och hur olika förslag och beslut påverkar barnen. Att använda nyckeltalsom är jämförbara år för år är ett sätt att tydliggöra hur barnens situationförändras. Regeringen vill att kommunerna och landsting ska upprätta systemför att kunna följa upp hur barnens bästa förverkligas i det kommunalaarbetet. Regeringen bör göra likaledes, och ett sätt är att tillfoga en särskildbarnbilaga till budgeten, där frågor som berör barn och ungdomar redovisas.Detta bör ges regeringen till känna.1.4 Att göra kändI propositionen föreslår regeringen att Barnombudsmannenbland annat ska få i uppdrag att ta fram material och göragrundläggande utbildningsinsatser för att få igångutbildningsinsatser om i kommuner ochlandsting. Regeringen föreslår att BO tillförs extra medel fördessa insatser. BO har i uppdrag från regeringen att verka föratt kommunerna använder i det generellaarbetet med barn. Genom kommunala handlingsplaner kanbarnkonventionen stärkas. En nationell strategi sominnefattar mål för ett kommunalt genomförande samt entidsplan bör göras. är ett övergripandeansvar för staten som inte kan delegeras enbart tillkommunerna. Detta bör ges regeringen till känna.1.4.1 Frivilligorganisationernas rollUtöver ovan nämnda åtgärder anser att detbehövs mer systematiska insatser för att konventionen skallfå genomslag. Det finns flera goda exempel på hurfrvilligorganisationer har involverats i arbetet och hur det harbidragit till att fått ett starkt genomslag.Frivilligorganisationernas arbetssätt bidrar till att utvecklanya metoder för att barn ska få ett ökat inflytande ibeslutsprocessen i kommunerna. Motsvarande arbetssätt haranvänts i miljöarbetet inom Agenda 21:s ram. Ettprocessinriktat arbetssätt om medliknande metoder som Agenda 21-arbetet för attkonventionen kan få ett ordentligt genomslag. Dessutom kanalla barn och ungdomar få kännedom om barnkonventionen.Det är angeläget att frivilligorganisationerna involveras iarbetet och att kommuner och myndigheter har ett öppetarbetssätt så att konventionen får ett reellt genomslag. BObör ges i uppdrag att utforma underlag för arbete ikommuner och frivilligorganisationer enligt de metoder somanvänts i Agenda 21-arbetet. Detta bör ges regeringen tillkänna.2 Våld mot barnDe har antalet fall av barnmisshandel ökat.Över 5 000 fall polisanmäldes . Och bara underförsta kvartalet 1997 polisanmäldes över 1 000 fall avbarnmisshandel, enligt . Barnensegna samtal till föreningen jourtelefon har fördubblatssedan 1993. Detta trots att det i svensk lagstiftning redan1979 infördes förbud för föräldrar att aga sina barn.Familjerna där våld förekommer kan se olika ut men nästanalltid förekommer missbruk, psykisk sjukdom ellerekonomisk stress.Mörkertalet när det gäller barnmisshandel är väldigt stort. Många dödsfallsom i officiell statistik betecknas som "olyckor" är i själva verket döds-misshandel. I och finns undersökningar som visar att 50respektive av dödsmisshandeln rapporteras som "olyckor". Trots denstora ökningen av antalet anmälda fall bedrivs i praktiskt taget ingenegentlig forskning om barnmisshandel.I socialtjänstlagen uppmanas var och en att anmäla om ett barn miss-handlas i hemmet eller annars behandlas på ett sätt som medför fara för hälsaeller utveckling. För alla som arbetar med barn och ungdomar gäller enskyldighet att anmäla till socialnämnden om de får kännedom om något somkan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd.Rapporter visar dock att personal inom skola och barnomsorg i otillräckligutsträckning anmäler sina misstankar om att barnet far illa. Man försöker istället själva lösa problemen och väntar i det längsta med att varskosocialtjänsten om sina misstankar. Detta beror dels på bristande kunskap omanmälningsskyldighetens innebörd, dels på oro för att föräldrarna ska ta illaupp och att föräldrarna då byter skola eller daghem.Att arbeta med barn som far illa väcker stor ångest hos alla berördayrkesgrupper. som har forskat om bl.a. barnmisshandelsäger: "Vi har svårt att vara professionella och göra noggranna och objektivabedömningar av barnens situation. Det är till exempel vanligt attsocialarbetare, behandlare och politiker överidentifierar sig med föräldrarna istället för att se till barnen. Vi bortser från att föräldrarna ofta ärresurssvaga.Vi överför i stället vårt eget sätt att fungera på dem. Vi ser i föräldrarna våregen förmåga att utvecklas och vår egen uppfattning om barn. Det är ocksåvanligt i arbetet med misshandlade barn att vi baserar vårt sätt att handla påegna normer och värderingar. Om vi tycker att blod är tjockare än vatten ochatt varje hem är bättre än ett barnhem eller fosterhem så arbetar vi utifrån det- oberoende av vad forskning om barns behov säger oss." I förhållande tillvuxna är barn i grunden maktlösa; rättsskyddet för barnen är otillräckligt.Barnmisshandel hör till de allvarligaste problemenen i samhället. Center-partiet välkomnar regeringens förslag om att tillsätta en parlamentariskutredning om barnmisshandel och angränsande frågor. Det är angeläget attöka forskningsinsatserna, göra samlad analys och gemensamma insatser föratt hjälpa utsatta barn. Det är också nödvändigt att alla som arbetar med ochkommer i kontakt med barn får goda kunskaper såväl om hur man upptäckeratt ett barn far illa som om anmälningsskyldigheten. Detta måste ingå i såvälgrundutbildning som fortbildning. Detta bör ges regeringen till känna.3 Folkhälsopolitik i ettbarnperspektiv3.1 Bättre hälsa - men inte för allaSvenska folket blir allt friskare och medellivslängdenfortsätter att öka. Det finns dock allvarliga orosmoln när detgäller hälsoutvecklingen bland barn och då speciellt barnfrån ekonomiskt och socialt utsatta familjer. Klyftornamellan människor mätt i hälsa tenderar att öka. Mångafamiljer och barn mår dåligt. Det kommer larmrapporter frånpersonal som arbetar och kommer i kontakt med barn iutsatta miljöer. Situationen är speciellt oroande i socialtutsatta områden i storstäderna, där arbetslösheten är hög.Under 1990-talets första hälft har andelen skolbarn med psykiska problemoch diabetes liksom andelen barn med allergier och annan överkänslighetökat. har den tidigare positiva trenden när det gäller barn ochungdomars rök- och alkoholvanor upphört och ersatts av ett ökat bruk avsåväl tobak, alkohol som andra droger.En stor del, , av all ohälsa bland barn kan förklaras avförhållanden knutna till barnens sociala situation och därmed samman-hängande livsvillkor. Flertalet av dessa socialt betingade risker ärpåverkbara. Därför finns också goda möjligheter att främja en god ochjämlikare hälsoutveckling bland barn. I tider av hög arbetslöshet ochknappare ekonomiska resurser är det givetvis speciellt viktigt att uppmärk-samma hälsans villkor bland barn som växer upp i socialt utsatta miljöer.Detta kräver ett tydligt barnperspektiv i välfärds- och folkhälsopolitiken.I propositionen redovisar regeringen förslag kring enskilda insatser för attfrämja barns hälsa. Det saknas dock ett övergripande folkhälsopolitisktperspektiv. Hälso- och sjukvården har en viktig roll i arbetet med attuppmärksamma och förebygga sjukdom men det kan inte vara ett ansvarenbart för hälso- och sjukvårdens personal. Folkhälsoarbetet bör ske genomett sektorsövergripande arbete, där flera olika aktörer är verksamma. För atttydliggöra de skillnader som finns bör kommunerna göra en kartläggning avhälsosituationen i olika bostadsområden. Fler sektorer bör samverka för attåtgärda skillnaderna. Det bör också finnas ett tydligt politiskt ansvar påkommunal nivå att förbättra situationen.3.2 De första levnadsårens sjukdomarSom ett resultat av en långsiktig hälsopolitik ärspädbarnsdödligheten i i ett internationelltperspektiv mycket låg och skillnaderna i spädbarnsdödlighetmellan olika sociala grupper mindre än i ett jämförbart landsom . I dagens finns dock fortfarandeåtgärdbara sociala skillnader när det gäller spädbarnstidenssjukdomar.Livssituationen för gravida kvinnor och nyblivna mödrar har stor betydelseför små barns hälsa. En orsak till att barn föds med för låg födelsevikt är bl apsykosociala påfrestningar som modern utsatts för, t ex bristande socialt stödoch misshandel. Tillgången till avlastning och stöd är av stor betydelse förgravida kvinnors förlossningsutfall.Ett annat problem som bör uppmärksammas är att endast avföräldrarna kommer till föräldragrupper som finns inom barnhälsovården ochatt socialt missgynnade familjer är underrepresenterade i dessa grupper. Ettsystematiskt arbete bör därför påbörjas med syfte att utveckla metoder så attdenna föräldrautbildning passar socialt mindre gynnade föräldrar.Barnhälsovårdens sjuksköterskor bör också i ökad utsträckning initieragruppverksamhet för föräldrar med barn i förskoleåldern.3.2.1 Barn till missbrukareBarn som växer upp i miljöer med alkoholberoende vuxna ärutsatta. Många vuxna som är alkoholberoende döljer dettamycket skickligt till dess omgivningen inser vad som sker.Barnen skyddar sina föräldrar och det är svårtatt upptäcka barnens missförhållanden. Män överger oftastsina missbrukande hustrur och antalet självmord är stortbland denna grupp kvinnor. Barnen till alkoholberoendekvinnor får ta ett mycket stort ansvar för sina mödrar ochderas barndom innebär ofta isolering och rädsla. Ca 100 000barn växer upp i hem med föräldrar som missbrukar alkohol.Centerpartiet vill framhålla att dessa barn behöver stöd ochkunskap om att de inte är ensamma i denna situation. Alltfler frivilligorganisationer genomför särskilda program isamma former. Organisationerna behöver stöd för sitt arbete.Kunskaps- och erfarenhetsutbytet och metoder ibehandlingsarbetet bör utvecklas.3.3 Psykisk ohälsaDe psykiska problemen bland barn har ökat första hälft. De flesta problem är vanligare blandsocialt mindre gynnade barn. Orsaken är att i dessa utsattagrupper finns en ansamling av olika riskfaktorer somtillsammans ökar risken för psykisk ohälsa som t exekonomiska problem, arbetslöshet och familjekonflikter.Barn som lever i familjer där en vuxen är drabbad av psykiskohälsa drabbas hårt och problemen är ofta dolda föromgivningen.Socialt stöd till föräldrarna kan minska den negativa effekten för barnet avpåfrestningar som de vuxna är utsatta för. Det handlar om att försöka skapaförutsättningar för att stärka de ofta svaga sociala nätverk som präglar utsattafamiljers livssituation. Föräldrautbildning i förskola och skola är ett sätt attstödja dessa familjer. Frivilligorganisationerna gör viktiga insatser för attstödja barn i denna situation. Även här behövs organisationernas roll stärkasoch möjligheter till kunskapsutbyte och metodutveckling stödjas. Detta börges regeringen till känna.3.4 SkolanSkolan är den institution som har de bästa förutsättningarnaatt bidra till en god och jämlikare hälsa för barn i skolåldern.En första förutsättning för detta är att barnen själva uppleveratt skolan tillför dem något positivt. De flesta barn anserockså detta, men barn från socialt mindre gynnade hem imindre omfattning än andra barn. Det är därför väsentligt attregelbundet ta reda på hur barnen själva upplever skolan ochsystematiskt arbeta för att alltfler barn från socialt mindregynnade hem trivs i skolan och tycker att den tillför demnågot meningsfullt och viktigt. Utfallet av dessa"upplevelsestudier" bör ingå som en del av de nationellautvärderingarna av skolan. Detta bör ges regeringen tillkänna.Inom ramen för skolans reguljära arbete finns goda men ofta under-utnyttjade möjligheter att främja inte minst barnens psykosomatiska hälsa.Detta är givetvis särskilt angeläget att uppmärksamma nu när andelenskolbarn med psykosomatiska besvär som ont i magen, huvudvärk ochsömnbesvär ökar. I fokus för detta arbete bör bl a stå ökat elevinflytande ochdärmed ökad självkänsla, insatser mot mobbning och tidiga insatser vidupprepat skolk. Ett ökat föräldraengagemang förenat med ökade möjligheteratt faktiskt påverka skolans verksamhet - t ex lokala skolstyrelser - bidrartillatt öka möjligheterna att utforma en hälsofrämjande skola.3.5 Fritid och kulturverksamhetFritids- och kulturaktiviteter bland barn fungerar ofta i ettfolkhälsoperspektiv som frisk- och skyddsfaktorer. Deskapar positiva upplevelser och nya möjligheter tillgemensamma aktiviteter som kan minska risken för psykiskaproblem relaterade till stress och utanförskap.De kommunala prioriteringarna vid fördelningen av de begränsade resursersom avsätts för fritid och kultur utgår dock sällan från de resurssvagabarnens perspektiv. De största subventionerna går ofta till verksamheter sommest utnyttjas av pojkar från relativt resursstarka hem där man kan köpaishockeyutrustning och skjutsa barnen till den kommunala ishallen. Det finnssåväl i ett allmänt socialt som i ett folkhälsoperspektiv anledning att ställafrågan vilka insatser som i första hand bör subventioneras för att kunnaerbjuda såväl flickor som pojkar från socialt utsatta hem och bostadsområdenpositiva fritidssysselsättningar som engagerar och anknyter till derasintressen.3.6 Barnens innemiljöMånga barn tillbringar en stor del av sin tid i en frånhälsosynpunkt dålig innemiljö. Det finns fortfarande mångaföräldrar som röker hemma och därmed utsätter barn för enuppenbar hälsorisk när de blir passiva rökare. Sjuka hus somorsakar allergier är ett alltmer uppmärksammat problem.Hundratals cancerfall orsakas av radon i hemmet.Riskerna med radon och de gränsvärden som satts utgår ihög grad från ett vuxenperspektiv. Vad skulle det innebäraom man utgick från den tid som barn vistas i hemmet ocheffekterna på små barn? Det är nödvändigt att vi intensifierarvåra ansträngningar att säkerställa en hälsosam innemiljö föralla barn. Detta bör ges regeringen till känna.3.7 OlycksfallsskadorSverige har varit - och är fortfarande - världsledande när detgäller att genom systematiska, framför allt samhällsinriktade,åtgärder minska antalet barnolycksfall.Fortfarande finns dock - speciellt bland pojkar - en markant överrisk fördem som kommer från socialt mindre privilegierade familjer ochbostadsområden. Dödligheten i olycksfall är i vissa åldersgrupper två gångervanligare i familjer med en låg social position.Det krävs därför ökad uppmärksamhet och intensifierade insatser för attäven när det gäller de mindre privilegierade barnen kunna uppnå den relativtlåga risk för olycksfallsskador som präglar andra barnsvardagsverklighet.Hälso- och sjukvården har en viktig uppgift i att systematiskt registrera ochanalysera orsaksfaktorer bakom de olyckor som inträffar. I samverkan medprimärkommunala organ och frivilliga organisationer kan det skade-preventiva arbetet bland barn bli än mer kostnadseffektivt med hjälp avdenna typ av underlag från sjukhus och primärvård.Hälso- och sjukvården måste aktivt bidra till att, i samarbete medkommuner och frivilliga organisationer, minska olycksfallsskadorna specielltbland de barn som löper störst risk att skadas och dödas i olika typer avolyckor. Generella miljöinriktade insatser som obligatorisk cykelhjälm,simundervisning som når alla barn, systematiskt skadeförebyggande insatseri skolan och fritidsanläggningar är därvid av stor betydelse.Det är angeläget att systematiska skadeförebyggande program bland barnoch ungdom finns i alla landsting. Detta bör ges regeringen tillkänna.3.8 ForskningBarns hälsa och orsakerna till de sociala skillnader som finnsi hälsoutvecklingen för barn med olika social bakgrundmåste ges större uppmärksamhet i bl a denfolkhälsovetenskapliga forskningen. Möjligheterna attbeskriva och följa hälsoutvecklingen bland barn med olikasocial bakgrund är mycket begränsade. En viktiguppgift är därför att säkerställa en god epidemiologisk basför barns hälsa.Det krävs vidare speciella insatser för att stimulera och stödja entvärvetenskaplig forskning kring orsakerna till de observerade skillnaderna iohälsa bland barn med olika social bakgrund. Den nationella forskningsplankring ojämlikhet i hälsa som - vid behandling av denforskningspolitiska propositionen () - beslöt skulle tas framav berörda forskningsråd och myndigheter bör inkludera ett tydligtbarnperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.Analyser av hälsoutvecklingen bland barn och forskning om dess orsakermåste kompletteras med en åtgärdsinriktad forskning som t ex belysereffekter av olika typer av insatser. Det måste utvecklas metoder förhälsokonsekvensbedömningar med fokus på hur t ex förändringar ivälfärdssystemen påverkar hälsans villkor för barn från familjer med olikalivsvillkor.Centerpartiet anser att politiska beslut om ekonomiska strategier,transfereringar, resursfördelning vad avser skolan, hälso- och sjukvården,fritid och kulturverksamhet skall föregås av en hälsokonsekvensbedömningsom söker klarlägga hur dessa beslut kan påverka hälsans villkor bland barn iallmänhet och socialt utsatta barn i synnerhet.I övergripande mål och riktlinjer för hälso- och sjukvårdens medverkan ifolkhälsoarbetet måste vikten av ett tydligt barnperspektiv betonas. Det ärnödvändigt att skapa ett generellt heltäckande system för förebyggande vårdsom omfattar individ-, familje- och samhällsinriktade insatser och bedrivs inära samverkan med bl.a. föräldrar, skolan, och frivilligaorganisationer. Detta bör ges regeringen till känna.4 Asylsökande barn och degömda barnenSverige ska ta emot flyktingar som medmänniskor genom engenerös och human flyktingpolitik. Den ska grundas pårespekten för individen och se till den enskilda människansbehov, rättigheter och möjligheter. FN:s barnkonventionmåste få större genomslag i utlänningslagen. Regeringenföreslår insatser för de asylsökande barnen. Centerpartietanser att det är angeläget att den föreslagna kartläggningenav det medicinska omhändertagandet av de asylsökandebarnen görs.Det finns en grupp barn som lever i men inte nås av medicinskainsatser. Många barnfamiljer som fått utvisningsbeslut gömmer sig på grundav sin stora fruktan för verkställighet av beslutet. Barn i familjer som hållersig gömda för myndigheter lever regelmässigt i en svår situation. De haringen möjlighet att få basala behov tillgodosedda, som till exempel sjukvård,skolgång etc. Familjerna lever under en mycket stark psykisk press som fårförödande konsekvenser för barnen. Föräldrar, anhöriga och organisationersom gömmer barn har ett ansvar för att barnen inte far illa. somflyktingarna är livrädda för att bli upptäckta och sända ur landet.Centerpartiet anser att det bör göras en utredning eller kartläggning omförhållandena för de gömda barnen, samt på vilket sätt de medicinskainsatserna ska kunna säkras, trots att de lever i under avvisningshot.Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ratificera konvention "on theexercise of children´s rights",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktiv till alla myndigheter om att ett barnperspektiv börbeaktas i verksamheterna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för nämndemän,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en barnbilaga med nyckeltal bör införas i budgeten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell strategi och en tidsplan för att göra barnkonventionenkänd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligorganisationernas roll för att ge ettreellt genomslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om våld mot barn,8.