mot · GM02A257 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A257av m.fl. (kd)Arbetsmarknad och arbetslivReformera arbetsmarknadspolitikenInnehåll1 Massarbetslösheten har bitit sig fast 32 Läget på arbetsmarknaden 32.1 Ungdomsarbetslösheten 42.2 Misslyckad politik 53 Halvering av arbetslösheten 53.1 Långtidsarbetslösheten 53.2 Kommuner och landsting 64 Regeringens budgetförslag 65 alternativ 65.1 Mål för sysselsättningspolitiken 65.2 Bättre företagsklimat 75.3 Skatteväxling för gröna jobb 75.4 Regionalpolitisk helhetssyn 85.5 Kristdemokratiska principer för arbetsmarknadspolitiken 85.5.1 Prioritera att få ned långtidsarbetslösheten 95.6 Ungdomsarbetslösheten 105.6.1 Ungdomsgarantin kommunernas ansvar för ungaarbetslösa 115.7 Arbetstiden 115.8 Banta AMS 125.9 Ytterligare medel för tillfälliga personalförstärkningar 125.10 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 135.10.1 Krav på AMS 135.10.2 Utbildningsbidrag 145.10.3 Arbetsmarknadsutbildning 145.10.4 Datortek och datautbildning 145.10.5 Arbetspraktik samt ALU och API 145.10.6 Starta-eget-bidrag 155.10.7 Jobbsökaraktiviteter 155.10.8 Bidrag till utbildning i företag 155.10.9 Feriearbeten 165.10.10 Försöksverksamhet med lokal samverkan 165.10.11 Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) och Resurs-arbeten (Kalmarmodellen) 165.10.12 Flyttningsbidrag 175.10.13 Sabbatsår/friår 175.10.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 175.11 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 185.12 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 185.13 Ny modell för lönebildning 185.14 Förenklad och moderniserad arbetsrätt 205.15 Arbetsmarknadsfrågor inom EU 206 Hemställan 20Massarbetslösheten har bititsig fastAtt minska arbetslösheten var Socialdemokraternashuvudbudskap inför valet . Resultatet under de fyra årenvid makten är magert. har sysselsättningen baratill en mindre del förbättrats. Trots en god internationellkonjunktur steg arbetslösheten under större delen avmandatperioden. Det var först som denöppna arbetslösheten minskade. Den avgrundsliknandeklyfta som skiljer mellan den socialdemokratiska regeringenslöften och faktiska resultat framstår i tydlig dager när manrefererar till den ekonomisk-politiska motion somSocialdemokraterna lade fram , där man lovadeatt med sin politik sänka den öppna arbetslösheten till 5procent . 1998 beräknas den öppnaarbetslösheten bli . Till detta kommer 3,9 procentav arbetskraften i olika former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och ytterligare cirka 80 000 människor i olika icke-konjunkturberoende åtgärder.Eftersom man med god sannolikhet kan anta att den internationellakonjunkturen inte kommer att hålla i sig i evighet och att internationellerfarenhet visar att en långvarigt hög arbetslöshet är oerhört svår att få buktmed, finns det all anledning att varna för den situation som råder. Myckettyder på att massarbetslösheten bitit sig fast på en oroväckande hög nivå. Detkrävs därför en helt ny politik som skapar dynamik i svensk ekonomi så atttillväxten ökar och nya jobb skapas i en betydligt högre takt än vad som förnärvarande sker. Utan en sådan politik hotas hela vår välfärd och storagrupper människor riskerar att permanent hamna utanför den ordinariearbetsmarknaden.Läget på arbetsmarknadenEnligt SCB var den öppna arbetslösheten iseptember 1998. Men den totala arbetslösheten var 11,2procent när man inkluderar människor i olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utomstående experter trorinte att regeringen kommer att klara målsättningen om 4procents öppen arbetslöshet . Regeringensoptimistiska kalkyler i finansplanen visar att målet kanuppnås , dock ej som genomsnitt för året,om tillväxten ligger på en stabil och hög nivå. Någrabetydande negativa effekter av Asienkrisen, någoninternationell lågkonjunktur och andra störande inslag iregeringens prognoser får inte inträffa.Studerar man diagrammet nedan ser man också att det är först under detsenaste året som det skett en positiv utveckling på arbetsmarknaden. 1995-1997 var förlorade år för de arbetslösa. Sysselsättningen utvecklades positivtnär fyrpartiregeringen överlämnade ansvaret . Men dennautveckling bröts av regeringens politik, och först nu under det senaste årethar en viss förbättring av den öppna arbetslösheten skett.Några fakta som illustrerar detta: var 25 000 färre syssel-satta än . Till och med augusti var i genomsnitt 29 000färre sysselsatta än . Till och med augusti var igenomsnitt 18 000 färre sysselsatta än . Ett annat sätt attuttrycka misslyckandet är att under den första halvan av högkonjunkturåret1998 var 187 500 personer sysselsatta i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska insatser!Det var anmärkningsvärt tunt med förslag på åtgärder motarbetslösheten i det socialdemokratiska valmanifestet, ihöstens regeringsförklaring och i den budgetproposition sompresenterats . Regeringen verkar sakna politik för enoffensiv politik för nya jobb. Det är ytterst allvarligt medtanke på alla de människor som saknar arbete och denvälfärd som ska tryggas under kommande år.Ungdomsarbetslösheten"Ingenting är viktigare än att minska arbetslösheten bland deunga och att förhindra att de drabbas av långtidsarbetslöshet.Ett samhälle som inte kan erbjuda unga arbete bryts sönder.Vi vill förhindra att ungdomar ska gå arbetslösa mer än 100dagar. "Så hette det i Socialdemokraternas valmanifest . Också på dennapunkt är löftesbrottet stort. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt mycket hög.Enligt statistik för 1998 var cirka 89 000ungdomar i åldern arbetslösa. Regeringen anför vidare attungdomar ska erbjudas arbete, utbildningsplats eller annanåtgärd . Trots vallöftet var 5 740 arbetslösa 43 1998, enligt AMS.Regeringens misslyckande kanske kan förklaras av det låga intresse somungdomsarbetslösheten trots allt har hos Socialdemokratin. Tydligast fram-kommer detta i tabell 4.2, sidan 21, volym 7, proposition 1997/98:1, där detuttryckligen står att man inte hade som målsättning att leva upp till vallöftetom 100-dagarsgarantin ! Detta trots att vallöftet utställdes 1994.Misslyckad politikDe senaste fyra årens socialdemokratiska regering har totaltmisslyckats med att förändra strukturer, öppnatjänstesektorn, skapa ett mer flexibelt och dynamisktarbetsliv och öka utvecklingskraften i de mindre företagen.De har dock varit desto mer fantasirika i att skapa nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom 55+ och OTA.Dessa åtgärder har ett gemensamt; de har misslyckats. Avregeringens beräknade 40 000 sysselsatta har det blivit cirka6 000. Åtgärden har också dömts ut av Statskontoret somgjort en utvärdering. Statskontoret rekommenderarregeringen att överväga att lägga ned de ovan nämndaåtgärderna.Halvering av arbetslöshetenI regeringsdeklarationen utställdes ettlöfte om arbetslösheten. "ska den öppnaarbetslösheten vara högst ." Ingen oberoendeinstans tror att målet kommer att nås, trots att regeringen påen rad områden försökt att gömma undan arbetslösheten iolika mer eller mindre krystade arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Vi kristdemokrater har också kritiserat måleteftersom det fokuserar på den öppna arbetslösheten i ställetför att öka sysselsättningen. Vårt alternativ var att måletskulle vara att halvera den totala arbetslösheten till år 2000.I budgetförslaget kvarstår regeringens gamla mål. Samtidigtlanseras ett nytt mål, andelen sysselsatta i åldern av befolkningenskall öka från år . Det betyder attcirka 375 000 nya arbetstillfällen behöver tillkomma netto, vilket innebär55 000 nya arbetstillfällen per år.Det är intressant att notera hur regeringen sätter sina mål långtefter ett riksdagsval så att målsättningens uppfyllelse inte går att utvärdera ien valrörelse. Vid nästkommande val har det gått målet skulle hauppfyllts varför debatten om huruvida målet uppnåtts troligen är ifokus. En ytterligare förklaring kan vara att bristen på konkreta åtgärder iregeringens politik motiverar en lång framförhållning för att utvecklingen iomvärden med lite tur ska föra utvecklingen åt det hållet.LångtidsarbetslöshetenEn annan käpphäst under valrörelsen var att antaletlångtidsarbetslösa skulle minska. Men antaletlångtidsarbetslösa började sjunka på allvar först , tre årefter maktövertagandet. är 57 600 personerlångtidsarbetslösa. De utgör av samtligaarbetslösa. Enligt budgetpropositionen, sidan 23 påutgiftsområde 14, är orsaken inte en bättre arbetsmarknad,utan "och möjligheten att få tillfälligavgångsersättning samt de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärderna".Kommuner och landstingUnder valrörelsen slog Socialdemokraterna fast attverksamheterna i kommuner och landsting skulle värnas. Därvar det inte aktuellt med några neddragningar. "Barnomsorg,skola, sjukvård och äldreomsorg ska värnas framförersättningar och bidrag. Socialdemokraterna slår vakt omden välfärd som kommuner och landsting tillhandahåller. "(Valmanifestet 940819)"Det är vansinnigt att nu tvinga ytterligare 20 000 kommunalt anställda attlämna sina jobb på daghem, i skolor, på sjukhus och inom . Debehövs där." (, partiledardebatt i . )Tidningen från har en nyhetsrubriksom säger "Största varslen ". Detta trots de extra miljarderriksdagen försett kommuner och landsting med. Orsaken till detta är attregeringen sammantaget fört en politik som drabbat kommuner och landstingmycket hårt innebärande ett inkomstbortfall och en utgiftsökning på minst 16miljarder kronor . De nya miljarder som regeringentillfört kommunsektorn är endast en kompensation för de indragningarsom tidigare skett.Under den socialdemokratiska regeringstiden har antalet sysselsatta ikommuner och landsting sjunkit dramatiskt, vilket främst drabbat kvinnorna.Man räknar med att närmare 100 000 personer färre vid inledningen av dettaår arbetar i den offentliga sektorn jämfört med när Socialdemokraterna togmakten. De kommuner som börjat en försiktig nyanställning börjaruppleva rekryteringsproblem. Orsaken är att de människor som fått lämnajobb inom vård och skola nu är borta ur arbetsmarknaden eller upptagna medannat, och rekryteringen av nya går trögt på grund av den dåliga personal-politik som förts.Regeringens budgetförslagför 1999Regeringens budgetförslag visar att man troligeninte klarar målet med halverad öppen arbetslöshet . Men i stället för att presentera ett batteri avförslag för att skapa förutsättningar för nya jobb uteblir allaförslag. Det enda regeringen gör är att presentera ett nytt målför sysselsättningen. Grundproblemet - attmassarbetslösheten bitit sig fast - orkar regeringenfortfarande inte göra något åt. Om regeringen inte gör totalsinnesändring när det gäller företagandets villkor kommer de100 000-tals deltagarna i efter avslutadestudier att få fortsätta som arbetslösa.KristdemokraternasalternativMål för sysselsättningspolitikenRegeringen föreslår att ett nytt mål sätts försysselsättningspolitiken. ska avarbetskraften vara sysselsatta, jämförtmed . Det innebär att cirka 375 000 nyajobb måste skapas , vilket är 55 000arbetstillfällen per år.Kristdemokraterna anser att det är riktigt att fokusera på sysselsättningen istället för som på den öppna arbetslösheten. Vi har kunnat se attregeringen lagt sin energi på att snygga till arbetslöshetssiffrorna,intepå att öka den totala sysselsättningen. Kan ett sysselsättningsmål bidra tillattfokusera på just sysselsättningen är det bra.Vi kristdemokrater anser det dock viktigt att höja ambitionen jämfört medregeringen. Dessutom anser vi av demokratiska skäl det viktigt att målet försysselsättningen utvärderas i en valrörelse. Vi vidhåller det sysselsättnings-mål som jobballiansen - , -lanserade inför höstens val. Det innebär att 300 000 nya jobb skapas undermandatperioden, d v s fram . Med samma beräkningssätt somregeringen använder innebär det i genomsnitt 60 000 nya jobb per år.Bättre företagsklimatFöretagsklimatet och småföretagen är centrala för de nyajobben. En framgångsrik ekonomisk politik för nya jobbmåste inbegripa en sund näringspolitik. Alla är överens omatt det är i det privata näringslivet de nya jobben måsteskapas. Då krävs också att rimliga förutsättningar läggs fastför att nya företag ska startas och befintliga företag skakunna växa. Regeringens politik har dock på ett avgörandesätt försämrat företagsklimatet och därmed möjligheterna förtillväxt och nya jobb, inte minst i de små och medelstoraföretagen: förlängt - och återtaget - arbetsgivaransvar isjukförsäkringssystemet, den förtida momsinbetalningen,återinförd dubbelbeskattning på riskvilligt kapital som satsasi företag, minskad flexibilitet i arbetsrätten för småföretagenetc.I en särskild motion redogör vi kristdemokrater för en näringspolitik ochsmåföretagarpolitik som ger goda förutsättningar för nya jobb. Det gällersåväl skatter och riskkapital som bättre innovationsklimat. I en gemensammotion (kd, fp och m) redogör vi för hur tjänstesektorn kan öppnas och nyajobb skapas i så kallade hushållsnära tjänster.Skatteväxling för gröna jobbSkattetrycket bör sänkas, men det är också viktigt att inomett givet skattetryck omfördela beskattningen successivt frånarbetskraft till miljöbelastande utsläpp, ändliga naturresurseroch energi. En skattereform med sänkta skatter på arbete ochsamtidigt höjda skatter på koldioxid, kväveoxid,svaveldioxid, avfall m m skulle dels skapa incitament för enmiljövänligare produktion och konsumtion, dels främjaframväxten av nya arbetstillfällen. Förutom de sänktaarbetskraftskostnaderna innebär en skatteväxling också attarbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhället, som t exåtervinningsindustri, ny och småskalig energiproduktion medinhemska och förnybara energikällor, kan växa fram.I januari 1997 lade en parlamentarisk utredning fram ett förslag om hurSverige bör gå vidare i riktning mot ett mer miljörelaterat skattesystem.Ännu har regeringen inte tagit något initiativ för att förverkliga de förslagoch den inriktning som finns i utredningens slutsatser, trots att de omfattas avsamtliga partier utom Moderaterna.Regionalpolitisk helhetssynMånga av de beslut regeringen tagit under sina vidmakten har slagit hårt regionalpolitiskt. Aktivaarbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder somtillförsäkrar de lokala områdena och regionerna möjlighetertill fortsatt sysselsättning är nödvändiga om hela skaleva. Jordbrukspolitiken är i det sammanhanget ocksåsynnerligen väsentlig ur arbetsmarknadssynpunkt.Kristdemokraternas syn på regionalpolitiken ochjordbrukspolitiken utvecklas i särskilda motioner.Kristdemokratiska principer förarbetsmarknadspolitikenFull sysselsättning är ett djupt ideologiskt mål utifrånkristdemokratisk synvinkel. Varje människa som inte gesmöjlighet att delta i arbetslivet är en människa som utestängsfrån att delta i det samhällsbyggande som arbetslivet innebär.Ett gott förvaltarskap innebär också att alla människors unikakaraktär, kapacitet och förmåga tas tillvara och ges möjlighetatt utvecklas i gemenskap med andra människor på enarbetsplats. Arbetet är således viktigt för människansmöjlighet att utveckla sin identitet. Ett arbete har därför ettvärde i sig.Personliga och sociala problem blir ofta följden vid långvarig ofrivilligarbetslöshet eftersom vi vet att alla människor behöver känna sig efter-frågade och behövda. Ett arbete är för de flesta av oss av största vikt för attviska uppleva en god livskvalitet.Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ekonomiskutveckling och ett dynamiskt näringsliv. Med fler sysselsatta kan fler försörjasig själva och därmed få mer makt över sitt liv. Med fler sysselsatta skapasockså resurser för att förstärka budgeten och därmed värna välfärdssystemenså att de som bäst behöver samhällets stöd också får detta. Därför ärskapandet av nya jobb den i särklass viktigaste fördelningspolitiskauppgiften. I näringspolitiska motion utvecklas en politikför fler och växande företag.Men det är också viktigt att betona att människans värde inte avgörs avhuruvida hon har ett förvärvsarbete eller inte. Om en sådan attityd breder utsig drabbar arbetslösheten den enskilde individen än hårdare än vad somannars skulle ha blivit fallet. Dessutom väljer många att ilivet avstå från förvärvsarbete helt eller delvis på grund av exempelvis vårdav egna barn eller för att kunna arbeta inom föreningsliv eller med en hobby.Dessa val innebär för dem en högre livskvalitet och får således inte ses somnågot märkligt och onaturligt.En förutsättning för full sysselsättning är att det svenska näringslivetskonkurrenskraft upprätthålls gentemot omvärlden. En långsiktig och stabilekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är därförnödvändig för att skapa ett gott samhälle där alla får möjlighet att delta isamhällsbyggandet. Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som änsätts in kan och ska de aldrig ersätta de arbetstillfällen som med riktigaförutsättningar kan och måste skapas i framför allt den privata sektorn.Tillväxtpolitiken är sådan att den påverkas av åtgärder på många politik-områden. För att stimulera tillväxten i måste arbetsmarknads-politiken reformeras. är just arbetsmarknadsområdet ett av de mestgenomreglerade samhällsområdena. Därför är det välkommet att regeringenlyssnat på bland annat vår kritik och föreslår vissa förenklingar ochsammanslagningar av olika åtgärder. Men av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är fortfarande för stor. Alltför stela regelsystem kring varje åtgärdhar skapat bristande flexibilitet och rent av rigiditet. Denna detaljregleringmåste ersättas med mer generella och enkla system. Regeringen bör tainitiativ till en sådan förändring av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken måste också som mycket annat utgå från subsi-diaritetsprincipen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen handska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiärpå så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utanattskada ordinarie arbetsmarknad. krävs en genomgripande nedflyttning avansvar och resurser från högre till lägre nivåer. Kommun, arbetsförmedlingoch försäkringskassa bör gemensamt ansvara för genomförandet av arbets-marknadspolitiken såväl praktiskt som ekonomiskt. De statliga resurser somnu finns för åtgärder bör flytta med i en sådan decentralisering avverksamheten. Företag, fackföreningar, utbildningsinstitutioner och ideellaorganisationer bör givetvis involveras i det lokala arbetet mot arbetslösheten.Prioritera att få ned långtidsarbetslöshetenAntalet långtidsarbetslösa är fortsatt hög vilket framgår avbudgetpropositionen. Detta är allvarligt då långvarigarbetslöshet ofta leder till personliga och sociala problem.Dessutom riskerar arbetslösheten att permanentas på en högnivå även vid högkonjunktur om antalet långtidsarbetslösatillåts ligga på en hög nivå.Det är angeläget att arbetsmarknadspolitiken i kombination med kontant-stödet utformas på ett sätt som så långt som möjligt förhindrar "rundgång" isystemen. Detta får dock inte innebära att tryggheten rycks undan för redanhårt drabbade grupper. som den arbetssökandemåste ges incitament att ta varje möjlighet till ordinarie arbete.Åtgärder och utbildning för att förhindra långtidsarbetslöshet måsteinriktas mot kompetenshöjning som kan underlätta att få arbete i de bran-scher som kan antas ha de bästa framtidsutsikterna.Särskilda projekt där folkrörelserna tillsammans med arbetsförmedlingaroch kommuner aktivt arbetar mot den passivisering och modlöshet som lättblir följden vid framför allt långtidsarbetslöshet bör stöttas. Den arbetslösessociala situation måste uppmärksammas på ett betydligt mer aktivt sätt avansvariga myndigheter. Informationsinsatser med riktad information till allasom lyfter någon form av arbetslöshetsersättning är ett förslag. Annonseringvia SVT:s anslagstavla ett annat. Allt i syfte att bryta isolering ochskamkänslor som dessvärre många arbetslösa drabbas av. En särskilddelegation för att arbeta fram förslag som kan stärka den arbetslöse i dennessociala situation bör tillsättas av regeringen.UngdomsarbetslöshetenVår målsättning är att alla ungdomar mellan 18 och 24 årskall erbjudas jobb eller meningsfulla studier före år 2002.För oss kristdemokrater är det av yttersta vikt att allt görs föratt denna vision uppfylls. Om samhället inte lyckas med attge ungdomar meningsfull utbildning eller möjlighet tillsysselsättning riskerar vi att skapa ett utanförskap därungdomar känner att de inte är en del av samhället, och attde inte fyller någon funktion i vardagen. Denna frustrationleder lätt till förakt för vuxenvärden och de normer ochvärderingar som vi anser är grundläggande för demokratin.Rasism, våld och utanförskap hänger ofta ihop. Genom attungdomar får en positiv start i livet minskas risken för ennegativ utveckling. Satsningar på att lösaungdomsarbetslösheten är därför inte bara en ekonomiskfråga utan det handlar om ungdomarnas möjligheter attkomma in och etablera sig i vuxenlivet.Med hög arbetslöshet hamnar ungdomar ofta i ett sämre utgångsläge påarbetsmarknaden, än vad äldre arbetslösa personer med mångårigarbetslivserfarenhet gör. Arbetslösheten bland ungdomar är därför betydligthögre än bland äldre. Ungdomar förväntas ha både utbildning ocharbetslivserfarenhet, en omöjlig ekvation.I dag är det svårt för ungdomar utan högre utbildning att konkurrera omjobben, som konkurrensen om högskoleplatserna ökar.Arbetsrättens turordningsregler och de höga ingångslönerna är andra faktorersom försvårar ungdomarnas situation på arbetsmarknaden.Utbildningsplatser är en av de allra billigaste åtgärderna i kampen motarbetslösheten. Förutom att antalet arbetslösa sjunker, då de i stället utbildarsig, så gör deras ökade kompetens dem mer attraktiva på arbetsmarknaden.Dessutom ökar konkurrenskraft med välutbildade människor.De snåriga ersättningsreglerna för arbetslösa, kombinerat med lågaersättningsnivåer, innebär att många ungdomar måste söka socialbidrag försin dagliga överlevnad. Det finns även en risk för att många ungdomarfastnar i ett bidragsberoende.Garantin om att ingen under skulle behöva vara arbetslös mer än 100dagar har inte förverkligats. Många ungdomar riskerar att fastna i ettevigt kretslopp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningsperioder iöppen arbetslöshet. Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitetvad gäller lönesättning för ungdom. En lägre ingångslön kan vara ettverksamt sätt att få fler unga i arbete. Ett lärlingssystem med tre- ellerfyraårig utbildning/lärlingstid i dualsystem enligt exempelvis den tyskamodellen (praktik och teori med rimligersättning, stigande med tiden) bör utvecklas. Att utveckla praktiksystemetytterligare och få till stånd lärlingsutbildning ute i företagen är ett sätt attgarantera ungdomar arbetsmöjligheter och framtida anställning.Ungdomsgarantin kommunernas ansvar förunga arbetslösaEn så kallad utvecklingsgaranti infördes för ungdomar underdet gångna året för att de ska sysselsättas. Vi hade hellre satsning på lärlingsutbildning, skattelättnader inomtjänstesektorn, flexiblare lönesättning och nyarbetsrättslagstiftning, det skulle ha gett ungdomar mängderav ordinarie arbetstillfällen.Förutom den låga träffsäkerheten, bara 1 356 ungdomar omfattades avåtgärden , finns det en rad oklarheter beträffandeansvarsfördelning och ekonomisk fördelning mellan staten och kommunerna.Det är en förklaring varför bara 204 av landets kommuner tecknatavtal med staten. Vidare så uppstår det märkliga situationer när vissaungdomar får en ersättning på /månad, vilket är den statliga nivånoch andra får ett kommunalt bidrag som motsvarar socialbidragsnivån.Förslaget kommer på denna punkt inte att påverka kommunernassocialbidragskostnader i positiv mening. Därför måste det skattefria bidragetför dem som står utanför arbetslöshetsförsäkringen höjas i nivå med vad viansett vara rimligt för utbildningsbidraget. Vi anvisar ytterligare 90 miljonerkronor inom anslagsramen för denna förändring. Vi kan också konstatera attdet statliga bidraget till kommunerna för utvecklingsaktiviteter är för lågttilltaget om man förväntar sig kvalitet på insatsen.ArbetstidenMer tid för barnen, familjen och det sociala livet är önskemålhos många människor.