mot · GL02Fi19 · 1998-04-29 00:00:00 — Enligt vår uppfattning bör polisväsendet tillföras ytterligare för att säkerställa polisens insatser mot vardagsbrottslighet (en till förhållanden anpassad New York-modell) och MC-kriminaliteten. I linje med vad vi framförde måste därutöver rättshjälpen återinföras, åklagarna tillföras fler tjänster och stöd ges till brottsofferjourerna. Vår ram för utgiftsområdet är därför större än regeringens. UO5 och internationell samverkan Vi biträder regeringens förslag till utgiftsramar . Vi biträder regeringens förslag till utgiftsramar . Den socialdemokratiska regeringen har under innevarande mandatperioden dragit ned det svenska biståndet. Vi kan bara beklaga att när regeringen gör besparingar sker det på bekostnad av de allra fattigaste. håller fast vid ståndpunkten att en procent av BNP bör gå till internationellt bistånd. Vi menar att ramen för biståndet successivt höjs med , och . UO8 Invandrare och flyktingar Vi biträder regeringens förslag till utgiftsramar . UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg , när hade ansvaret för sjukvårdspolitiken, försvann vårdköerna nästan helt. med socialdemokratiskt styre är vårdköerna tillbaka i ungefär samma omfattning som innan införde den ursprungliga vårdgarantin. Den vårdgarantin avskaffade regeringen varefter köerna ökade dramatiskt. vill genom att återinföra en vårdgaranti och genom en finansiell samverkan mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården, s k Finsam, korta vårdköerna. Regeringen har underminerat rätten till personlig assistans. Genom en rad förändringar har regeringen försämrat livssituationen för många svårt funktionshindrade. En funktionshindrad med rätt till personlig assistans har inte rätt att spara assistanstimmar mer än , mot tidigare . Inte heller har den funktionshindrade rätt att behålla sin personliga assistans den tid han/hon vistas i daglig verksamhet. Dessutom har regeringen infört en schablon som har försvårat verksamheten för många av de brukarkooperativ som finns. har avvisat regeringens försämringar och vill återställa rätten till personlig assistans såsom den ursprungligen var utformad. Inom regeringens förslag om extra statsbidrag till kommunerna under UO25 faller stimulansbidrag till kommuner som bygger egna rum i äldreomsorgen. UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp vill avsätta till att förbättra villkoren för närståendevården. Det skall ske genom förlängd rätt till närståendepenning samt förlängning av den därtill kopplade rätten till ledighet. avsätter även till försäkringskassornas anslag för att förbättra regelsystemet så att det skall bli svårare för oärliga personer att missbruka trygghetssystemen. Förändrade regler för förtidspensionen kan dessutom ge en viss besparing. UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom har konsekvent avvisat regeringens socialt orättfärdiga besparing på änkepensionen. Vi föreslår att denna besparing på 800 miljoner/år kronor rivs upp. Vi motsätter oss även att innehavet av fritidsfastighet skall räknas in i underlaget när bostadstillägg för pensionärer skall fastställas. UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Regeringen har sänkt ersättningen i de s k mamma- och pappamånaderna från av inkomsten till . vill återställa ersättningsnivån till för att stimulera fler fäder att ta ut sin pappaledighet. Vi föreslår dessutom att garantidagarna i föräldraförsäkringen bör tas bort. UO13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Regeringen föreslår en minskning av ramen med 2,4 mdr kr 1999 och med . anser att om vår politik för jobb genom företag kan genomföras bör anslagen kunna minskas ytterligare. Vi upprepar kravet att statens utgifter inom utbildningsbidraget kan reduceras genom att en viss del omvandlas till lån från rena bidrag. Vi menar att den s.k. generationsväxlingen skall upphöra som arbetsmarknadspolitisk åtgärd dels därför att den är ineffektiv, dels därför att den i grunden bygger på ett tankefel om individer som utbytbara komponenter av produktionsfaktorn arbete, snarare än unika människor med olika egenskaper, kompetens och roll i arbetslivet. UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv Regeringen föreslår en minskning av ramen med 847 miljoner för medan den föreslås öka med 2000. föreslår väsentliga nerdragningar på ramen för detta utgiftsområde eftersom vi anser att vår politik leder till fler riktiga jobb genom fler företag. Då kan volymen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas. Vi motsätter oss, liksom tidigare, att anslaget till tillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna ökas och att resursarbetena finns kvar även 1999. Mot bakgrund av vår i övrigt bistra kritik är det desto mer glädjande att kunna berömma regeringen för att den nu äntligen uppmärksammar de arbetshandikappades situation och att den avser återkomma med förslag på detta område . Regeringens borttagande av barntillägget i svux har gjort det svårare för småbarnsföräldrar att studera. vill återinföra barntillägget. Att låta studenter gå på univeristetet förkortar inte enbart studietiden utan är också ett bra sätt att utnyttja universitet och högskolors lokaler. UO16 Utbildning och universitetsforskning Trots den stora ökningen av antalet högskole- och universitetsplatser har regeringen inte anslagit ytterligare resurser till högskolor och universitet. Det gör att verksamheten tunnas ut i den mån den inte kan effektiviseras. Reformen om doktoranders finansiering, som motsatte sig i höstbudgeten, slår hårt mot dagens unga forskare och mot rekryteringen till forskarstuderande som inte passar in i den ortodoxa . Den forskarstuderandes beroende av handledaren ökar, vilket kan vara problematiskt när det gäller oortodoxa forskarbegåvningar. För att värna rekryteringen till svensk forskning och kvaliteten på grundutbildningen vill öka anslaget till doktorandtjänster. Sommarstudier vid universitet och högskolor är ett utmärkt sätt att bättre utnyttja högskolans lokaler. Dessutom ger det studenter en möjlighet att ta examen . En internationaliserad värld innebär även att svenskar i större utsträckning arbetar och verkar i utlandet. Det är därför viktigt att kontakten och banden till hemlandet hålls vid liv och att svenska elever i utlandet får fortsatt rätt till en bra svensk utbildning. Det sk bör reduceras med en liten andel, och med hänsyn tagen dels till dess i vissa hänseenden bristande kvalitet i utförandet, dels med hänsyn tagen till det i vissa fall existerande problemet med motivationen hos de studerande; en del vill hellre ha ett riktigt jobb än sitta på skolbänken. UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi har i samband med fastställande av statsbudgeten 1998 yrkat på ökade anslag för bland annat Svenska , Operan, och länsmusiken. Anslaget ökas även för stöd till idrotten, stöd till icke-statliga kulturinstitutioner och stöd till trossamfund. avskaffar anslagen för bidrag till folkbildningen (s k LO-pengarna). UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande avvisar nu liksom tidigare regeringens förslag till s k lokalt investeringsprogram. Vi anser, först och främst, att det är ett ineffektivt och ibland oseriöst användande av statliga medel, men det är också ett uttryck för ett centralistiskt planekonomisk tänkande. Vi anser dessutom att räntebidragen kan reduceras. Förutom att anslaget bör dras in vill vi återta nu gällande beställningsbemyndigande och de medel som ännu inte slukats av nu liggande bemyndigande. Länsstyrelserna bör tillföras för att ta över uppgifter som ligger på . UO19 Regional utjämning och utveckling Regeringen föreslår att ramen minskas med 83 miljoner för och med 130 miljoner för . vidhåller tidigare besparingsförslag inom de selektiva företagsstöden inom detta utgiftsområde. Det är angeläget att politiken läggs om i en riktning så att regionalpolitiken i större grad präglas av lokal mobilisering genom strävan efter ett inte minst utanför de större städerna mera vitalt näringsliv och en mer dynamisk arbetsmarknad istället för statlig lokalisering. har utvecklat principerna på detta område i vår regionalpolitiska motion med anledning av prop. 97/98:62. UO20 Allmän miljö- och naturvård Den socialdemokratiska regeringen har försummat naturvården. Anslagen för att köpa mark för naturvårdsändamål, biotopskyddet inom skogsbruket och insatserna för att genom kalkning återställa försurade sjöar och vattendrag har minskat. Om skulle läggas ned och i konsekvens därmed ökade utsläpp från med vinden förs in över kommer dessutom ytterligare kalkning och kompenserande miljöskyddande åtgärder att krävas. vill öka ramen för allmän miljö- och naturvård med ytterligare . Ökningen bör gå till inköp av mark och resurser för biotopskydd inom skogsbruket ökas i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår även ökade resurser för kalkning av försurade vattendrag och sjöar. Vetenskapen anses endast ha grepp om miljö- och hälsoriskerna för av de kända kemikalierna. Vi anser det vara en prioriterad uppgift att stimulera forskning som möjliggör snabbt framtagen kunskap om kemiska produkter som misstänks öka utsläppen av stabila organiska ämnen, som t ex flamskyddsmedel. föreslår därför även ökade anslag till miljöforskningen och miljöövervakningen. Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till säkerheten för folk, svensk miljö och svensk ekonomi inte minst sysselsättningen. Säkerhetsaspekten tas upp under UO24. I är en successiv omställning, med säkerhet, miljö och ekonomi som ledstjärnor, att föredra framför en forcerad avveckling av kärnkraften. Vi menar att regeringens beslut om att stänga av reaktorerna är oansvarigt, präglat av teknikfientlighet och sänder en signal om att politiken inte styrs av förnuftsmässiga överväganden. Det kommer också att tvinga fram utgifter av kompenserande slag som ökad kalkning av skog och sjöar i , som, om inte annat, medel inte finns budgeterade. Eftersom vi anser att inte skall stängas säger vi också nej till en ny elledning till . Regeringen föreslår att ramen minskas med 625 miljoner och för med 610 miljoner jämfört med tidigare antagna ramar. har tidigare hävdat att p.g.a. det statsfinansiella läget bör en del av infrastrukturinvesteringarna kunna senareläggas. Vi vidhåller denna grundinställning, även om vi i och med detta budgetalternativ anser en något större generositet nu bör visas U022:s investeringsanslag. Vi anser dessutom att en större del av investeringarna bör kunna ske med privata medel för att väga upp anslagsminskningar från staten. Principerna för upplåning för finansiering av infrastrukturinvesteringar mot statliga kreditgarantier riskerar att underminera den praktiska tillämpningen av den nu tillämpade budgetprocessen och regeringen bör uppmanas att klargöra sin principiella syn på denna fråga. UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Vi föreslår en besparing på 120 miljoner för utgiftsområdet. Uppgifter som utförs av jordbruksverket bör föras ut på länsstyrelserna (se UO18) och anslaget för reduceras. Vi anser att näringspolitiken måste få en helt ny inriktning. Den skall syfta till att skapa generellt goda villkor för företagandet, vilket innebär reformer på en rad områden. Statliga bolag bör t.ex. säljas och de selektiva företagsstöden avvecklas. Vi avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag i vårpropositionen till nya typer av stöd till företagens utrikeshandel m.m. Säkerheten inför risken av en olycka vid ett kärnkraftverk bör förbättras genom att ökade resurser, , ställs till förfogande för höjd säkerhet där den är i särklass sämst, dvs i kärnkraftsanläggningarna i närområde i , nämligen och , men även . Medlen skall användas dels för att höja säkerheten i befintliga anläggningar, dels för finansiering av alternativ till existerande verk och i fullt medvetande om att man i och själva är måttligt intresserade av denna typ av insatser. För att få ett större genomslag för höjd säkerhet i och bör dessutom göra åtaganden om matchande finansiering: För varje ny miljon som övriga nordiska länder satsar för detta ändamål åtar sig att satsa en miljon. bör göra samma åtagande visavis andra potentiella medfinansiärer som t ex EU. För den händelse de nu tillförda inte skulle räcka i detta sammanhang bör Sidas s k östram användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande. UO25 Allmänna bidrag till kommunerna välkomnar det ökade statsanslaget till kommunerna. Vi vill dock söka säkerställa att pengarna används för vård, barnomsorg, äldreomsorg, förskola-undomsskola och , dvs det som är kommunernas kärnuppgifter och som i dagligt tal kallas vård och skola. Vi anser att regeringens förslag om beräknad fördelning i högre grad efter antal barn och äldre, samt tillkommande krav på redovisningar och uppföljning inte utgör någon tillräcklig garanti. Alltför många skräckexempel på förlusttäckning i bolag eller andra äventyrliga affärer finns dessvärre.Vi anser att en s k öronmärkning endast bör tillämpas , och det är också vad vi föreslår. Vi anser att öronmärkningen bör gälla , men knappast än så. Kommunerna skall vara skyldiga att kunna visa att de använder de extra statsbidragen på ett sådant sätt att de kommer som verkliga tillskott till ovannämnda verksamheter i kommunerna. En annan teknisk lösning för att nå samma mål vore att inskränka möjligheten för kommunerna att lägga de extra statsbidragen på andra verksamheter, t ex förlusttäckning i bolag. För att under den här aktuella perioden säkerställa att våra uppsatta mål på ett verkningsfullt, men ändå obyråkratiskt sätt, uppfylls är vi, för det första, öppna för synpunkter och lösningar från andra partier under utskottsbehandlingen. För det andra, vill vi att anmodar regeringen att återkomma med förslag om den tekniska lösningen. För det tredje, som en möjlig ansats har vi indikerat att regeringen kan anmodas att ge RRV i uppdrag att följa och redovisa kommunernas användning av det nya resurstillskottet, t ex genom att jämföra planer med utfall. Kommuner som använder de nya resurserna för t ex att fylla hålen i kommunala bostadsbolag, eller andra sätt som inte stämmer med intentionerna kan bli återbetalningsskyldiga. Regeringen har under avsatt pengar ur det generella statsbidraget för särskilda insatser. Behoven och motiveringen förskjuts . Förut har dessa medel fungerat som smörjmedel vid infasningen i det nya inkomst- och kostnadsutjämningsssystemet, samt för att kunna hjälpa de kommuner ekonomiskt som har extra stora, opåverkbara kostnader, och som inte fångas upp i utjämningsssystemet. reduceras dessa skäl och motiven övergår alltmer till att handla om att ge bidrag till de kommuner som misskött sina bolagsaffärer och inte förmår ta ansvar för detta. Vi drar därför ned inom UO 25, för att minska beloppet på anslaget A2 Särskilda insatser.... Förutom anslaget för särskilda insatser för aidsvården anser vi att resterande bör fördelas till utsatta stadsdelar för eget bruk (enl nedan) och kan användas för särskilt stöd till kommuner som behöver extra hjälp att i uppkommen situation avveckla sitt engagemang i bolag. Vi avvisar regeringens tankar om stöd för rekonstruktioner för vidare drift av kommunala bolag. De bör säljas. Genom de övriga reformer vi vill genomföra anser vi att möjligheterna för integration och hävande av människors utanförskap i utsatta områden får betydligt större genomslag än med regeringens nuvarande politik. Genom att ge individerna mer makt att bestämma över sina egna liv, få den bästa utbildningen och ge en näringspolitik för flera jobb kan vi skapa en bättre integration än genom aldrig så många uppifrån kommande bidragsprojekt. UO26 Statsskuldräntor m m liberalerna anser att bör gå med i och euron. Medlemskap i anser vi skulle minska räntemarginalen mot euroområdet, och förväntningar om ett strax förestående eurodeltagande skulle minska densamma ännu mera; allt annat lika. Vi avstår dock från att söka kvantifera denna lägre kostnad utan tillgodoräknar oss den som en ospecificerad bonus i vårt budgetalternativ. Vi budgeterar för att sälja statliga företag till ett värde om 90 mdr kr och i storleksordningen 70 mdr kr 2001. Detta leder till mindre intäkter för staten. Vi uppskattar den reduktionen som motsvarande ett avkasningsbortfall om , och att den minskade ränteutgiften för staten är . UO27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi biträder regeringens förslag till utgiftsramar . Regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheten för att ersätta jordbrukare som inte tar emot EU-bidrag så att nettoeffekten blir en minskad utgift för svenska skattebetalare. 12 förslag till tilläggsbudget för På grund av riksdagsordningens bestämmelser om motionsrätt är liberalerna förhindrat att i denna motion yrka på höjda anslagsnivåer (vi har endast rätt att yrka avslag helt eller delvis till regeringens anslagshöjningar och i förekommande fall anslagsminskningar). Då det således endast är regeringen som under löpande budgetår har rätt att yrka på riksdagsbeslut om anslagshöjningar är vårt yrkande i denna del därför utformat som en begäran att regeringen skall återkomma till med förslag om höjningar av dessa anslag. vill skärpa insatserna mot skatteundandraganden och missbruk i bidrags- och socialförsäkringssystemen. Vi menar att berörda myndigheter bör få ökade resurser för att motverka ohederligt beteende. Mot denna bakgrund bör anslag A 2 Skattemyndigheterna (UO3) tillföras . Enligt uppfattning bör begära att regeringen på tilläggsbudget återkommer till med ett sådant förslag. Bidrag till äldrebostäder och särskilda insatser i vissa kommuner välkomnar det ökade statsanslaget till kommunerna. Vi vill dock söka säkerställa att pengarna används till det som är kommunernas kärnuppgifter och som i dagligt tal kallas vård och skola. Hur detta bäst kan ske diskuteras närmare i kapitel 10 under UO 25. I tilläggsbudgeten föreslår regeringen att den s.k. generationsväxlingen förlängs till och med utgången av 1998. Dessutom aviserar man att åtgärden resursarbete förlängs så att denna gäller även . har tidigare motsatt sig dessa former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder då vi anser att de är defensiva till sin karaktär och inte syftar till att öka sysselsättningen. Dessutom har framförallt generationsväxlingen visat sig att bli ett praktfullt fiasko som endast ett fåtal kan utnyttja. Vi vidhåller därför vår negativa inställning till generationsväxlingen och yrkar på att avslår förslaget att förlänga åtgärden till och med . Beträffande resursarbeten motsätter vi oss att denna åtgärd skall få fortsätta . Trots vårt motstånd mot denna defensiva åtgärd så kan vi acceptera att ersättningen får uppgå till av avtalsenlig lön samt att resursarbeten även kan få förekomma på t ex privata vårdhem och andra verksamheter som upphandlats på entreprenad av en kommun liksom stiftelser och friskolor. Detta för att är varma anhängare av alternativ till offentlig verksamhet och det är därför vettigt att dessa alternativ behandlas på samma sätt som den kommunala verksamheten när det gäller resursarbetena. Bristen på bostäder för studenter har, i och med den stora utökningen av antalet studenter vid högskolor och universitet, blivit ett stort problem på många orter. Regeringen föreslår att det statliga investeringsbidraget för anordnandet av studentbostäder vidgas så att det inte begränsas till bostadsbyggande på eller i anslutning till orter där det finns universitet eller högskola. Vi anser att investeringsbidraget ska begränsas till studentbostäder för att täcka det bostadsbehov högskoleexpansionen innebär. Risken med att vidga omfattningen av investeringsbidraget är att bostadssituationen för studenter inte tillgodoses utan att bidraget i praktiken blir ett allmänt investeringsbidrag för bostäder. Ingen höjd återbetalningsavgift till CSN-avgift. Med ett desperat tilltag för att förbättra CSN:s ekonomi föreslår regeringen att höja expeditionsavgiften inom återbetalningsverksamheten. avvisar detta och utökar CSN:s budget med . Det är inte rimligt att belägga studielåntagare med höjda återbetalningsavgifter. CSN har redan högsta påminnelseavgifter. är en stark anhängare av public service. Efter en rad av liberaler genomdrivna beslut har mångfalden ökat tittare och lyssnare har fått mer att välja på. I den nya konkurrenssituationen har public serviceföretagen fått nya uppgifter. har större ekonomiska resurser än någon annan aktör på den svenska TV-marknaden. Detta är i och för sig inget problem så länge SVT har speciella uppgifter som inte uppfylls av andra företag. Om däremot SVT skulle se som sin uppgift att vara en konkurrent till andra TV-bolag uppstår frågor om konkurrensneutralitet. Det är mot denna bakgrund man ska se regeringens förslag till extra kvalitetspengar till . Regeringen föreslår nu en förstärkning i syfte att SVT ska öka kvaliteten i sina program. Enligt vår uppfattning är det fullt möjligt för SVT att ge programverksamheten en mer kvalitativ inriktning utan nya anslag. motsvarar t ex två omgångar av programserien . Mot bakgrund av bl.a. detta yrkar vi avslag på de särskilda kvalitetspengarna till SVT. Regeringen föreslår nu beslut om ett extra uttag ur rundradiofonden på 37,5 miljoner samt avviserar uttag om ytterligare 482, 5 miljoner i kvalitetspengar samt stöd till digitalisering. har ingen analys presenterats om möjligheterna att göra dessa uttag utan att det leder till avgiftsökningar. Rundradiofonden bör enligt mening ha en buffert för förändringar i betalningsviljan. har betalningsviljan varit mycket hög. När TV förmedlas via Internet och när gränsen mellan TV-tjänster och datatjänster löses upp vilket ju är ett av syftena med den digitala utvecklingen kan förhållandena snabbt ändras. Det förefaller oss därför oklokt att brandskatta rundradiofonden. Vår inställning härvidlag utvecklas i en särskild kommittémotion. Vi anser att förslaget i tilläggsbudgeten om att skall bemyndiga regeringen att fatta beslut om åtaganden som innebär sammanlagda utgifter om högst 1 under anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder (UO19) bör avslås. Beställningsbemyndiganden har tidigare kommit till bord bl.a. och då motsatte sig dessa tillsammans med fyra andra partier. Vår bedömning är nu liksom tidigare att dessa bemyndiganden inte är resultat av rationella överväganden om hur regionalpolitiken skall drivas. Istället är det resultatet av regeringens förhastade och illa genomtänkta beslut som skapat stora problem för den regionalpolitiska verksamheten i många län. Investeringar för skötsel och naturvård Den socialdemokratiska regeringen har försummat naturvården. Det har inte minst kommit till uttryck i att anslagen för att köpa mark för naturvårdsändamål har minskat. Att läget är kritiskt på grund av detta är allmänt känt och det är med tillfredsställelse som kan konstatera att regeringen inser att det finns behov av extraordinära insatser för att skydda särskilt värdefulla naturskogsområden. Emellertid är den engångsförstärkning som regeringen föreslår helt otillräcklig. Vi föreslår för att anslaget för naturvårdsändamål fördubblas. Därmed når anslaget för inköp av mark för naturvårdsändamål upp till den nivå som Miljövårdsberedningen (SOU 1997:97) ansåg nödvändig för att rädda skyddsvärda skogar nödvändiga för att många utrotningshotade arter ska kunna överleva. På tilläggsbudgeten föreslår vi att det anslås ytterligare utöver regeringens förslag samt att bemyndigar regeringen att besluta om utgifter för med sammanlagt , dvs mer än vad regeringen begär. Vi följer upp vårt tidigare förslag inom utgiftsområdet och föreslår därför att anslaget för miljöövervakning höjs med , det vill säga 5 miljoner utöver regeringens förslag. Vad som sagts om anslagshöjningar bör enligt uppfattning begära att regeringen föreslår på tilläggsbudget . I tilläggsbudgeten föreslår regeringen uppförande av ett nytt ramanslag B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i om . Vidare begär regeringen ett obegränsat bemyndigande att överskrida anslaget, om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas.