mot · GM02Fi208 · 1998-10-28 00:00:00 — Kommuner och landsting med för sinauppgifter otillräcklig egen skattekraft skall erhålla statsbidrag enligt ettsystem som stimulerar till förbättrad egen skattekraft.5.7.6 Effekter för kommunsektorn av våra förslagBasen för ekonomi är skatteintäkterna. Tre fjärdedelar avkommunernas inkomster utgörs av skatteintäkter. Löneinkomsternasvarar för huvuddelen av skatteunderlaget, även om olika lönerelateradeinkomster, t.ex. sjukpenning, också är beskattningsbara för kommunalskatt. När det går bättre för svensk ekonomi och när fler får nya riktigajobb ökar kommunens skatteintäkter utan att skattesatsen behöver höjas.Om den ekonomiska tillväxten är god skapas successivt ett utrymme förskattesänkningar.Den ekonomiska politik som Moderata samlingspartiet förordar skaparförutsättningar för ett snabbare växande skatteunderlag. Genom enavreglering av arbetsmarknaden, en bättre fungerande och mer flexibellönebildning och lägre skatt på investeringar och arbete skapas betydligt flerarbetstillfällen i företagen runt om i . Det leder bl.a. till attkommunernas kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder kansjunka. Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och socialakostnader. Detta kan bl.a. åskådliggöras av att om kommunalskatten höjsförloras av höjningen i ökade kostnader, främstsocialbidrag. På motsvarande sätt minskar en kommuns kostnader när skattensänks.Det är vidare viktigt att det sociala skyddssystem som bl.a. socialbidragenutgör får utformas utifrån de lokala förutsättningarna. Det är inte rimligt attriksnormer som prövas av domstolar skall förhindra att kommunerna fårbedöma sådana ärenden utifrån lokal kännedom och erfarenhet. Idagförhindras många kommuner att på ett lokalt anpassat sätt utveckla sinverksamhet på det sociala området. Den statliga regleringspolitiken förefallergrunda sig på den felaktiga föreställningen att kommunerna inte skulle levaupp till sitt sociala ansvar utan statliga rikslikare.I tabell 5.4 redovisas hur en förbättring av skatteunderlag och produktivi-tetsutveckling med en procent i kombination med mins-kade kostnader skulle förbättra den kommunala ekonomin. Med tanke på attden omläggning av politiken som vi föreslår inte skulle kunna träda i kraftförrän har vi inte beräknat någon ökning av skatteunderlagetför 1999 och enbart en produktivitetsförbättring på en halv procent.Tabell 5.4Kommunalekonomiska effekter av en bättre ekonomisk utveckling,(miljarder kronor)Tabell 9: (1999 2000 2001 )Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlasoch effektiviseras, av att tidigare tillskott till statsbidraget utnyttjas ochekonomin utvecklas starkare skapas utrymme för att sänka denkommunala utdebiteringen som kvaliteten på kommunalservice säkras. I vissa kommuner kommer skattesänkningar att kunnagenomföras på kort sikt. Men i andra kommuner får det betraktas som enbedrift att den kommunala servicen kan upprätthållas med nuvarandeskattesats, främst till följd av det grundlagsstridigaskatteutjämningssystemet.För att möjliggöra sänkt kommunalskatt i hela landet föreslår vi att statenövertar kostnader som åvilar kommunerna. Vi föreslår i annat sammanhangatt en nationell skolpeng införs. Innebörden av förslaget är att staten övertarfinansieringsansvaret 2000, då motsvarande 10 miljarderkronor tillförs kommunsektorn. tillförs 20 miljarder kronor.Kommunerna svarar för mellanskillnaden intill det att staten genom fortsattabesparingar kan finansiera helt. Kommunerna avlastas därmedkostnader för som motsvarar en sänkning av denkommunala utdebiteringen med och ytterligare 1 krona.I tabellen nedan redovisas med utgångspunkt i exemplet i tabell 5.4 påkommunalekonomiska effekter av en tillväxt- och sysselsättningsorienteradpolitik hur skattesänkningsutrymme kan skapas i kommunsektorn.Tabell 5.5Kommunalekonomiskt utrymme (miljarder kronor)Tabell 10: (1999 2000 2001 )Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebäratt kommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genomstatliga beslut. Ett antal förändringar i nuvarande avvägning av uppgiftermellan stat och kommun föreslås i denna motion liksom skattesänkningarsom påverkar det kommunala skatteunderlaget. I alla dessa avseendenkompenseras kommunerna fullt ut för minskat skatteunderlag eller ökadekostnader. Full kompensation lämnas således för förslagen omgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, för densärskilda skattesänkningen för arbetsinkomster vid den kommunalabeskattningen och för andra skatteförslag.Regeringen föreslår att de som alla skattskyldiga med förvärvs-inkomst betalar i fast statlig inkomstskatt engångsvis skall tillföraskommunsektorn. Detta skall kompensera kommunsektorn för de utgifter somArbetsdomstolens dom om det kommunala pensionsavtalet föranleder.Moderata samlingspartiet godtar regeringens förslag.Tabell 5.6Förändring enligt finansieringsprincipen (miljarder kronor)67 Tabell 11: (1999 2000 2001 )8 Tillväxtens betydelse8.1 Eftersläpning eller återhämtningMed ett fortsatt socialdemokratiskt maktinnehav i riksdag, kommuneroch landsting kommer BNP-utveckling med all sannolikhet attfortsätta att halka efter den genomsnittliga i EU och . Motbakgrund av en tämligen god internationell utveckling och enviss ledig kapacitet i den svenska ekonomin kan visserligen tillväxten blinågorlunda hygglig . Att den vid ett fortsattsocialdemokratiskt regeringsinnehav skulle bli så hög som igenomsnitt 1998-2001, som regeringen räknar med ibudgetpropositionen, är dock ett utslag av önsketänkande. En så högefterfrågetillväxt kräver en snabb kapacitetsuppbyggnad och en flexibelekonomi, vilket regeringen inte har någon politik för att åstadkomma. Attsysselsättningen skulle öka i genomsnitt, totalt med175 000 personer , är av samma anledning ocksåen glädjekalkyl.Med en socialdemokratisk regering förblir skatterna höga eller till och medhöjs ytterligare. De offentliga monopolen består och stelheterna i ekonominlikaså. Med en socialdemokratisk regering kan vi därmed inte till fulloutnyttja dragkraften från en konjunkturuppgång i omvärlden. Vi blir dess-utom mycket sårbara inför nästa internationella konjunkturnedgång vadgäller såväl samhällsekonomin i stort som statens finanser.Sysselsättningsökningen blir lägre än vad den skulle kunna vara och - motbakgrund av att andelen äldre i befolkningen ökar - inte tillräckligt snabb föratt bryta trenden att allt färre försörjer allt fler. Svenska hushåll kommer attfå uppleva en långsammare välståndsutveckling än hushållen i övrigaEuropa.Denna utveckling är dock inte ödesbestämd. Det går att byta ut den social-demokratiska politiken och i stället välja en tillväxtinriktad moderat politik.Istället för en fortsatt eftersläpning av välståndsutvecklingen skulle svenskahushåll då få uppleva en successiv inhämtning av utvecklingen i övrigaEuropa och OECD.8.2 Moderat politik höjer potentiell tillväxtModerat politik skulle medföra en högre potentiell tillväxt i svenskekonomi.Tabell 6.1Potentiell tillväxt med moderat politikTabell 12: (Utbildningsnivå ( )Lägre marginalskatter förbättrar incitamenten att utbilda sig. Det skulleöka arbetsutbudet av kvalificerad arbetskraft och genom attarbetskraftens kompetens höjs även öka produktivitetstillväxten.Vetskapen om att man kan få en bättre ekonomisk standard om manutbildar sig, och i synnerhet till någonting som är kommersiellt attraktivt,är sannolikt den viktigaste faktorn för att förbättra tillväxten på lång sikt.Lägre skatter på arbete i kombination med strängare kvalifikationskrav ochlägre ersättningsnivåer vid arbetslöshet ökar incitamenten att arbeta, vilketskulle leda till en större ökning av arbetsutbudet.En reformering av lönebildningen skulle medföra att lönerna kunde ökamer i expansiva branscher och framgångsrika företag vilket skulle skapaincitament för människor att arbeta just i dessa branscher och företag. Enreformering av arbetsrätten skulle underlätta för företagen att anställamänniskor med den kompetens som behövs. Produktivitetstillväxten skulledärmed bli snabbare.Avregleringar och privatiseringar av offentliga monopol skulle ocksåmedföra en snabbare produktivitetstillväxt. Dels har det visat sig billigare attutföra uppgifter i privat regi än i offentlig utan att kvaliteten blir lidande.Dels skulle en del av de uppgifter som den offentliga sektorn utför kunnaslopas helt.En reformagenda enligt de moderata förslagen skulle ge signalom att det går att förena en högre tillväxt med fortsatt låg inflation. Därmedskulle kunna sänka den korta räntan med bibehållen låginflation. Även den långa räntan skulle sannolikt sjunka när de finansiellaaktörernas förtroende ökar av samma anledning. Tillsammans med ett beslutom ett svenskt deltagande i skulle det medföra lägre realräntor. Lägrerealräntor och skattesänkningar på företagande - i form av slopad dubbelbe-skattning på aktier, lägre kapitalskatt och slopad förmögenhetsskatt - verkarpositivt på viljan att investera och högre investeringar höjer produkti-vitetstillväxten.Tidigare har regeringen räknat med att den potentiella tillväxten i svenskekonomi är . Det är med nu gällande förutsättningar sannolikten överskattning. Med moderat politik skulle den potentiella tillväxten blihögre än med en fortsatt socialdemokratisk politik, som en följd både av enhögre produktivitetstillväxt och en större ökning av arbetsutbudet. Dessutomskulle outnyttjad kapacitet i ekonomin lättare kunna tas i anspråk utan attinflationsdrivande flaskhalsar skulle uppstå varför skillnaden mellan faktiskoch potentiell tillväxt skulle kunna bli något större framöver än medregeringens politik.Om den potentiella tillväxten höjs skulle BNP percapita vara högre . Vid en höjning på en procent-enhet blir BNP per capita högre efter fem år.Tabell 6.2Högre BNP-nivå vid snabbare tillväxt8.38.4 Tabell 13: (År 0 År 1 År 2 År 3 År 4 År 5 )8.5 Hög produktivitet föder hög sysselsättningUnder hade en efterfrågetillväxt som leddetill en ökning av arbetsutbudet, eftersom det gick att få jobb.Produktivitetstillväxten var emellertid mycket dålig. Under 1990-talethar vi fått se motsatsen. Företagen har effektiviserat och rationaliseratvilket lett till en snabb produktivitetstillväxt. Men många människor harblivit arbetslösa.På lång sikt råder det dock inget motsatsförhållande mellan produktivitetoch sysselsättning. Tvärtom förbättrar en hög produktivitetstillväxtförutsättningarna för en långsiktig ökning av sysselsättningen. Då måstestelheterna i ekonomin minska så att människor som blir friställda på grundav effektiviseringar på en arbetsplats snabbt kan finna ett nytt jobb i ettexpanderande företag.Som figur 6.1 visar är de positiva effekterna av produktivitetsförbättringarfler och större än de negativa om de väl får tillfälle att verka.Figur 6.1Förhållande mellan produktivitet, produktion och sysselsättningFör att få igång en positiv spiral krävs en väl utbildad arbetskraft somsnabbt kan anpassa sig till nya arbetsuppgifter och ett entreprenörsklimatsom innebär att människor får ekonomisk avkastning för sin kreativitet,kunskap och uthållighet. Det behövs arbetslagar och en lönebildning somunderlättar anpassningar i ett företags arbetsstyrka. Det krävs dessutomskattesänkningar för låginkomsttagare så att dessa kan leva på den lönsom arbetsgivarna är beredda att betala. Det är en sådan politik vimoderater föreslår.Skulle sysselsättningsökningen bli en procent snabbare med vår politik,innebär det en ökning med 40 000 personer jämfört med den social-demokratiska politiken. Enbart det gemensamma förslaget från ,att sänka skatten på hushållstjänsterberäknas kunna leda till flera tiotusentals nya arbetstillfällen.8.6 Ökat utbud växelverkar med ökad efterfråganVilka skulle då effekterna av en ökad potentiell tillväxt bli för efterfråganom flexibiliteten i ekonomin ökade?En högre produktivitetstillväxt ger utrymme för större reala löneökningar.När skatten på arbete sänks och arbetslagarna reformeras skulle dessutomsysselsättningen öka snabbare. Både högre reallöneökningar och högresysselsättning skulle bidra till en snabbare ökning av hushållens realadisponibla inkomst. Lägre skatter och lägre transfereringar skulle däremot taut varandras effekt på hushållens disponibla inkomst.Tabell 6.3Privat konsumtion med moderat politikTabell 14: (Sysselsättning ( )En större andel av den disponibla inkomsten skulle sannolikt gå tillsparande med en moderat politik. Å ena sidan skulle lägre realräntorverka återhållande på hushållens sparande. Å andra sidan skulle lägreskatter på kapitalinkomster och förmögenheter öka incitamenten attspara. Ett ökat inslag av privata försäkringslösningar liksom ett störreinslag av självrisk i de offentliga socialförsäkringssystemen skulle fåliknande effekt. En snabbare ökning av de disponibla inkomsterna och ennågot högre sparkvot skulle medföra en något snabbare ökning av denprivata konsumtionen än i regeringens prognos.Höjd produktivitet ökar exportföretagens konkurrenskraft vilket skulle ökaexporten. Potentialen att öka produktiviteten är dock sannolikt högre i andradelar av ekonomin än i exportindustrin varför höjningen av exporttillväxtenskulle bli begränsad.Som tidigare nämnts skulle lägre realräntor och lägre skatter leda till attinvesteringsefterfrågan ökade.Tabell 6.4Försörjningsbalans med moderat politikTabell 15: (Privat konsumtion ( )En snabbare ökning av såväl den privata konsumtionen som exportendriver upp importefterfrågan. Å andra sidan skulle en ökad produktivitet iekonomin dämpa takten i importpenetrationen. Även effekten påimporten skulle bli tämligen blygsam och den sammantagna effekten avsnabbare export och import på handels- och bytesbalansen varamarginell.8.7 Effekter av högre sysselsättning för de offentligafinansernaVarje arbetslös som anställs i den privata sektorn medför ökadeskatteintäkter och minskade offentliga utgifter. I ett anförande harstatsminister redovisat beräkningar som innebär att enprocentenhets minskning av arbetslösheten till följd av ökadsysselsättning i den privata sektorn skulle medföra en förbättring av deoffentliga finanserna med ca 10 miljarder kronor.Beräkningar inom visar att en procentenhets minskning avarbetslösheten - med samma förutsättningar - skulle höja BNP-nivån med enprocentenhet. Det innebär 1998 ca , vilket i sin turskulle förbättra de offentliga finanserna med 10-11 miljarder kronor.En politik som innebär att den totala arbetslösheten faller med en procent-enhet genom att sysselsättningen ökar med drygt en procent i denprivata sektorn skulle således förbättra de offentliga finanserna medca per år.8.8 Högre tillväxt - större skattesänkningsutrymmeDen förbättring av de offentliga finanserna som kan väntas ske genomhögre tillväxt och sysselsättning bör tillfalla hushållen i form avsuccessiva skattesänkningar.Efter fem år med en halv procentenhets högre tillväxt skulle sam-lade produktion vara ca större. Vid en hel procentenhetshögre tillväxt skulle BNP-nivån vara drygt 100 miljarder högre efter fem år.Om inga skatter höjs skulle hälften av detta utrymme tillfalla medborgarna iform av att arbetslösa erhåller lön i stället för bidrag och av att reallönernakan öka samt genom större avkastning på investeringar. Hälften skulle gå tillden offentliga sektorn. Även med hänsyn till reallöneökningar i denna sektoråterstår ett stort utrymme som kan återgå till hushållen i form av lägreskatter.En politik som leder till att arbetslösheten minskar med en procentenhetper år genom nya arbeten i den privata sektorn skulle medföra att deoffentliga finanserna förbättras med ca . Tillden del förbättringen är en effekt av att de som varit arbetslösa nufårlön är detta belopp en del av den tillväxteffekt som beräknats tidigare. Tillden del, cirka hälften, det är fråga om minskade offentliga kostnader för stödoch åtgärder skapas ett större skattesänkningsutrymme.Sammantaget visar beräkningarna i detta avsnitt att en starkt tillväxt-orienterad ekonomisk politik kan ge möjlighet att successivt sänka skatte-uttaget - utöver vad som föreslagits i det föregående - med mellan 50 och75 miljarder kronor - dvs. per hushåll igenomsnitt efter fem år.9 Den moderata budgetpolitiken9.1 UtgångspunkterI budgetpolitiken omsätts den politiska viljeinriktning vi angivit i tidigareavsnitt till konkreta förslag. De överordnade målen för vårtbudgetalternativ är:- Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagen attarbetslösheten avskaffas som samhällsproblem. Det förutsätter och ledertill en högre tillväxt och därmed bättre välståndsutveckling.- Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidrag ochsubventioner så att det blir möjligt att kunna leva på sin lön och byggaupp ett eget sparande.- Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grundläg-gande åtaganden genom en prioritering av kärnuppgifterna inom ramenför de omfattande resurser som tas i anspråk av den offentliga sektorn.Trots världens högsta skatter förmår inte stat och kommun att klara sinakärnuppgifter. Köerna inom sjukvården växer, skolan förmår inte levaupp till de höga krav som elever och föräldrar har rätt att ställa ochförmågan att garantera rättstryggheten saknas. För många familjer harmarginalerna snävats in så kraftigt att arbetsinkomsterna inte längreräcker till för familjens försörjning.Huvudorsaken till denna utveckling är den felaktiga föreställningen attvälstånd kan skapas genom politiska beslut och att begreppet välfärd iSverige kommit att bli synonymt med offentlig verksamhet.En avgörande förutsättning för den förnyelse av som är nödvändigför att bryta utvecklingen är därför insikt om att välstånd bygger på enskildamänniskors arbete, företagande, sparande och initiativkraft. Det krävs ocksåinsikt om att medborgarnas trygghet i grunden bygger på rätten och möjlig-heten att ta ansvar för sig själv och för sin familj. Denna måste kompletterasmed ett gemensamt ansvar för vård och omsorg och försörjning i svåraskeden i livet.Den nödvändiga förnyelsen av måste därför bygga på att förutsätt-ningar kan skapas för en starkare tillväxtkraft, för en expansion av sysselsätt-ningen och för att medborgarna får disponera en större del av sinaarbetsinkomster. Därmed skapas också en stabil grund för att stat ochkommun skall klara sina grundläggande åtaganden.9.2 Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är väsentligt lägre skatter. Till en del ärdet fråga om att skapa bättre förutsättningar för företagande ochkapitalbildning, men huvudsakligen rör det sig om sänkt skatt påarbetsinkomster för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Förperioden fram innebär våra förslag att utgifts- ochskattekvoten sjunker med ungefär 3 respektive 4 procentenheter.Skattesänkningarna måste givetvis finansieras fullt ut.Denna ambition innebär också att de offentliga finansernas känslighet förkonjunktursvängningar begränsas. Även om de förändringar i utgiftssy-stemen som genomförts kan ha minskatkänsligheten för konjunktursvängningar kvarstår enligt flera internationellaorganisationer en alltför stor risk för framtida obalanser i de offentligafinanserna. Mot den bakgrunden har såväl IMF som rekommenderatSverige att föra just en sådan politik som vi förordar.Enligt regeringens kalkyler kommer den offentliga sektorns finanser attuppvisa växande överskott enligt tabell 7.1. Regeringen har tidigare angettett mål för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn på avBNP 1999, 2001. I budgetpropositionenhöjer man målet till 2000 och går därmed oss moderater tillmötes, eftersom vi förespråkade ett högre sparande . Detkalkylerade överskottet för den offentliga sektorn är dock större än måletvarför det finns ett implicit utrymme för överföring till hushållssektorn iregeringens kalkyler.Tabell 7.1Den offentliga sektorns finanser enligt regeringen (miljarder kronor,löpande priser)Tabell 16: (1999 2000 2001 )Ett mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning vara att uppnåbalans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Till skillnad frånom målen sätts till ett permanent offentligt överskott kan därmedtillväxten bli snabbare och ekonomin som helhet expandera, samtidigtsom den offentliga skulden som andel av ekonomin krymper. Eftersomtillväxten kan beräknas bli högre än genomsnittligt överkonjunkturcykeln , bör det finansiella sparandetvara positivt dessa år. Vårt budgetalternativ, som sammanfattas i tabell7.2, innebär ett finansiellt sparande på 1999,2000 och 2001.Tabell 7.2Den offentliga sektorns finanser enligt (m) (miljarder kronor,löpande priser)Tabell 17: ( 1999 2000 2001 )* Avser bl.a. finansiering av Internetuppkoppling till samtliga landets grund-ochgymnasieskolorFör att uppnå våra mål föreslår vi besparingar i de offentliga utgifternasom uppgår till 1999, närmare 57 miljarderkronor och 2001. Detta ger som framgårav tabell 7.2 ett utrymme för skattesänkningar, givet det större finansiellasparande vi eftersträvar, som uppgår till 1999,2000 och 2001.Det bör emellertid påpekas att vid en svagare ekonomisk utveckling än iregeringens kalkyl får en justering göras av utgifts- och skatteförslagen. Motbakgrund av vårt mål att de offentliga finanserna skall vara i balans överkonjunkturcykeln kan vi även acceptera att det finansiella sparandet blirnågot lägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att det finansiellasparandet krymper så mycket att vårt mål, att statsskulden skall ha sjunkit av BNP , inte kan uppfyllas.Det kan heller inte uteslutas, med de stora strukturella problem som kvar-står i den svenska ekonomin, att överhettningstendenser visar sig i slutet avkalkylperioden. Detta måste givetvis påverka utformningen av finans-politiken.9.3 Offentligt utgiftstakUtgiftstaket för de offentliga utgifterna består dels av det statligautgiftstaket, som fastställer, dels av beräknade kommunalautgifter. Interna transaktioner mellan kommunsektorn ochålderspensionssystemet dras av från beräkningen av det offentligautgiftstaket. Regeringen föreslår att utgiftstaket för offentlig sektor skallberäknas till 1999 och till 1 075 samt1 för år 2000 och 2001.De förslag vi lägger i denna motion påverkar i högre grad det offentligautgiftstaket än det statliga utgiftstaket. En orsak är att vi föreslårinförandetav en nationell skolpeng i vilket innebär att kommunalakostnader övertas av staten. En annan orsak är att de skattesänkningar viföreslår i stor utsträckning påverkar de kommunala skatteinkomsterna varfören skattereglering måste ske mellan staten och kommunsektorn.Tabell 7.3Utgiftstak för den offentliga sektorn 1999-2001 (miljarder kronor)Tabell 18: ( 1999 2000 2001 )Mot denna bakgrund föreslår vi att utgiftstaket för offentlig sektorberäknas till 1999 och till 1 014 samt1 för 1999-2001. Vårt utgiftstak för den offentligasektorn är således lägre 1999, 61 miljarder kronorlägre 2000 och lägre 2001 än regeringens utgiftstak.För 2001 innebär detta att de offentliga utgifternas andel av BNP är3,lägre än i regeringens beräkningar.9.4 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriterade kärnuppgifterI tabell 7.4 och tabell 7.5 beskrivs våra förslag till besparingar ochskattesänkningar. Det utrymme för skattesänkningar som skapats genomde olika besparingarna har huvudsakligen utnyttjats för att finansiera deskattesänkningar som redovisats i avsnitten 4.4 och 4.5. Vi föreslår ocksåomprioriteringar till förmån för de offentliga kärnuppgifterna.Tabell 7.4Besparingsförslag 1998-2000 (statsfinansiella effekter, miljarderkronor, löpande priser)Tabell 19: (1999 2000 2001 )Sålunda har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksom anslagen förhandikappade och vissa pensionärer som drabbats orättfärdigt avregeringens besparingar. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvaliteti såväl den grundläggande skolutbildningen som inom högskolans ram.Det innebär även större forskningsanslag än vad regeringen förordar.