mot · GM02K355 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K355av m.fl. (fp)Kommunala bolagSammanfattningDet finns över 1 400 kommunala bolag i - ochantalet växer. I bolagen satsas skattebetalarnas pengar på alltmöjligt: korvtillverkning, skidliftar, tvätterier, restauranger,solarier, gym, snöskottning m.m. är hårda motståndare till kommunala bolag. Vi vill verka föratt den kommunala bolagssektorn halveras under denna mandatperiod.Det finns flera goda skäl till detta:? Bolagen dränerar landets kommuner på resurser som borde haanvänts till kärnverksamheter, som vård och skola. Av de 1 459 bolagsom fanns 1994 gick 503 med förlust.?? Bolagen konkurrerar ofta ut små privata tjänsteföretag på redanfungerande marknader.?? Skattebetalarnas pengar riskeras i vidlyftiga affärer.?? Bakom de flesta "politikeraffärer" - med porrklubbsbesök ochkontokortsmissbruk - finns ett kommunalt bolag.?? Det kommunerna ägnar sig åt skall styras demokratiskt, med full insynoch öppenhet. Det finns mycket som kommunerna inte ska ägna sig åt. sker det ofta i bolagsform. ?Vi arbetar i de flesta av landets kommuner för en avvecklingav stora delar av den kommunala bolagssektorn. Vi vill sättastopp för de socialdemokratiska expansionsplanerna. I dennamotion visar vi att det är möjligt att halvera den kommunalabolagssektorn . En utförsäljning i denstorleksordningen skulle stärka resurserna till vård ochomsorg med drygt 3 miljarder kronor.Halvera bolagssektorn:resurser till vård och skolaRedan i det korta perspektivet finns storabesparingsmöjligheter i landetskommuner. En avveckling av kommunala bolag frigörresurser för de hårtansträngda verksamheterna - vård, omsorg och skola. Då enkommun säljerett bolag minskar dess tillgångar och skulder. Det ger ingendirekt möjlighet att tillföra andra verksamheter ökaderesurser. Däremot får det positiva sidoeffekter - denkommunala administrationen minskar och de avveckladebolagen utnyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivt sättgenom att snedvridande konkurrens och ineffektivförvaltning av bolagens resurser försvinner. harsådana dynamiska effekter en positiv inverkan också påkommunernas ekonomi.De resurser som direkt frigörs då kommunala bolag avvecklas är de somuppkommer genom att kommunens ränteutgifter minskar och förlustbidragentill olönsamma bolag försvinner. Redan på kort sikt uppgårdessa vinster till betydande belopp.Folkpartiet liberalerna arbetar för bolagsavveckling. Vår bedömning är attdet är fullt realistiskt att sälja ungefär hälften avde kommunala bolagen. Framför allt inom energisektorn finns många bolagsom kan säljas utan några risker. Inom fastighetssektorn finns en del bolagsom kan säljas - framför allt industrilokaler och kommersiella fastigheter.Bostadsbolagen kan inte säljas i lika hög utsträckning, eftersom det är viktigtatt behålla merparten av de allmännyttiga bostadsbolagen av bostadssocialaskäl. I vissa fall bedrivs angelägen verksamhet i bolagsform.Sådana konstruerade bolag, t.ex. inom kultursektorn, bör inte försäljas. Istället skall verksamheten övergå i normal förvaltningsform.Enligt en värdering av Catella Analys uppgår det marknadsmässiga värdetav kommunala bostadsföretag och energitillgångar till 121,4 miljarderkronor, varav energitillgångarna svarar för 68,9 miljarder. Enligt Statistiskacentralbyrån svarar bolagen inom fastighets- och uthyrningssektorn, samtenergibolagen för av den totala omsättningen i de kommunalabolagen. En försiktig uppskattning av det totala värdet av den kommunalabolagssektorn ger därför resultatet att värdet uppgår till 120-150 miljarderkronor.En utförsäljning av hälften av de kommunala bolagen torde därför gekommunerna intäkter på . Då dessa intäkter användsför att minska den kommunala skuldsättningen uppstår ett positivt räntenettopå i storleksordningen 3-4,, med hänsyn tagen till attintäkterna från bolagens avkastning minskar. Detta belopp motsvarar alltsådet resurstillskott som en bolagsavveckling skulle tillföra de kommunalakärnverksamheterna vård och skola då en utförsäljning av den omfattning viföreslår är fullt genomförd år 2002.Sätt stopp för s-planer attexpandera bolagssektornDen helt övervägande andelen av de kommunala bolagenkonkurrerar på redan fungerande privata marknader. Deraskonkurrenter är ofta tjänsteorienterade småföretag. Just dentyp av företag där de flesta ser en potential för de nya jobbsom skall ta ur massarbetslösheten.Konkurrensverket kan berätta om hur dessa småföretag hörav sig i massor till verket och beskriver det hopplösa i attförsöka hantera de besynnerliga konkurrenter som kallaskommunala bolag. Inte utan en viss desperation ställs oftafrågan om kommunerna verkligen har rätt att agera som degör.När kommunala angelägenheter försvinner in i aktiebolagen försvinnerockså en betydande del av insyn och offentlighet. Även om steg i rättriktning har tagits när det gäller kraven på öppenhet kommer det inte atträcka. Ett aktiebolag är inte en offentlig förvaltning och det går inte attlagstifta bort skillnaderna.Folkpartiet liberalerna är motståndare till kommunala bolag. Detkommunerna ska ägna sig åt ska styras demokratiskt och med full öppenhetoch insyn för medborgarna. Kommunerna har inte skapats för att drivaaffärer utan för att lösa medborgarnas gemensamma problem. Därför har derätt att finansiera sin verksamhet med skatter.Det finns många invändningar mot att kommuner och kommunala bolagdriver konkurrensutsatt affärsverksamhet.Det första är omsorgen om medborgarnas tillgångar. Affärsverksamhetinnefattar alltid risker. Den som satsar pengar i ett företag vet att dessa kangå förlorade. Den som betalar skatt till en kommun förväntar sig däremot attpengarna förvaltas med omsorg, inte riskeras i affärer. Ett andra skäl till att kommuner inte bör ägna sig åt affärsverksamhet äratt offentlig och privat verksamhet inte konkurrerar på lika villkor.Beskattningsrätten tillåter offentliga organ att ställa lägre krav på avkastningän vad privata aktörer tvingas göra. Med underpriser kan kommunala bolagta marknadsandelar av privata konkurrenter.Ett tredje skäl är att kommunala bolag inte hushållar effektivt medsamhällets resurser. Privata bolag måste ge avkastning annars tvingas delämna marknaden. Det är hårda villkor, men en garanti för attendast effektiva företag överlever. I offentliga bolag är villkoren annorlundaoch i praktiken sätter de kommunala bolagen inte effektiv produktion främst.Som huvudregel enligt kommunallagen måste också en kommun begränsasin näringsverksamhet till sådant som tillgodoser samhällsintressen.Folkpartiet anser att många av de kommunala bolagen inte uppfyller dettakrav. Kommunernas verksamhet begränsas också i kommunallagen till sittgeografiska område eftersom det strider mot invånarnas intresse att dendriver verksamhet i andra landsting och kommuner. anser attdenna begränsning är mycket viktig och vi är därför motståndare till attkommuner bedriver affärsverksamhet utanför sina gränser.Regeringen går motsatt väg. I stället för att begränsa den svällandekommunala bolagssektorn tycks Socialdemokraterna ha ambitionen attutvidga den ytterligare. bedriver många kommuner och landsting i stridmed kommunallagen verksamhet utanför sina gränser.Oftast bedrivs sådan verksamhet i bolagsform. Bolagsformen innebär attverksamheten döljs för medborgare och för andra företag. Det är i praktikenockså mycket svårt att överklaga de kommunala beslut som fattas ikommunägda aktiebolag.Regeringen gav 1997 en utredare i uppdrag att utvidga möjligheterna förkommuner och kommunala bolag att bedriva konkurrensutsatt verksamhetutanför sina gränser. Uppdraget gäller främst ökade möjligheter att bedrivalinjetrafik utanför kommunen i konkurrens med privata trafikföretag, menregeringen ger också den särskilde utredaren möjlighet att ytterligare vidgadenna typ av affärsverksamhet.Folkpartiet är starkt kritiskt till denna typ av utvidgning. Vi anser attuppdraget borde återkallas och i stället bör det utredas hur kravet pågeografisk begränsning av verksamhet till den egna kommunenbättre ska kunna efterlevas.Kommunala bolag dränerarkommunerna på resurserDe kommunala bolagen dränerar landets kommunerpå resurser. Av de 1 459 bolag som 1994 fanns iprimärkommunerna gick 503 med förlust. Det året var desamlade förlusterna . Under samma åruppgick kommunernas bidrag till bolagen till sammanlagt1 , vilket motsvarar kostnaden för 4 374mellanstadielärare. Den senaste uppgiften visar på växandebidrag från kommunerna till de egna bolagen, 2,2 miljarder1995. (Källa: SCB)Trots hårt motstånd från har många kommuner - främst undersocialdemokratisk ledning - förslösat stora belopp de senaste åren.Skattebetalarnas pengar har använts till dåliga affärer. Vården, omsorgenoch skolan har utsatts för oacceptabla besparingar, bl.a. på grund av dessabolagsäventyr.Låt oss berätta om några exempel:? i ?Kungsfiskaren AB hette från början Kommunbygg i ochvar ett helägt kommunalt bolag i entreprenadbranschen. 1989 köpte ReinholdAB av aktierna. Betalningen för aktierna var ett antal fastigheter,vilket innebar att AB Kungsfiskaren också blevfastighetsägare. hävdade att bolaget skulle säljasoch varnade särskilt för blandade ägarformer eftersom det islutändan blir kommunen som tar de faktiska ekonomiskariskerna. Motiven för Socialdemokraternas, Moderaternasoch Vänsterns stöd för affären var attkonkurrensförhållandena inom bygg- ochfastighetsbranschen behövde stärkas och att kommunenskulle få kunskap om branschen.Kunskap om bygg- och fastighetsbranschen fick kommunen eftersom destora problemen inom branschen innebar att det egna kapitalet var förbrukat1992 och att bolaget därmed var likvidationspliktigt. Kommunen sattplötsligt där med ett aktiebolag där man gått i borgen för lån på och har kommunen skjutit till nästan 700miljoner kronor för att bolaget inte skall gå i konkurs. En konkurs skulleinnebära att kommunen förlorade i kreditvärdighet och att borgensåtagandenaktiverades, vilket skulle leda till ännu större förluster.? Delförsäljning av ?Den borgerliga majoriteten undertecknade strax före valet ett avtalom försäljning av av aktieinnehavet i till detengelska bolaget . Detta avtal bröt den röd-grönamajoriteten efter valet , vilket kostade kommunen .? i ?Socialdemokraterna har tillsammans med (v) och (mp) drivit igenom attgöra en sammanslagning av det regionala avfallsaktiebolaget, , medGöteborgs stads . har det nyabolaget fått sophämtningsmonopol i för fem årframåt. har kraftigt tagit avstånd frånsammanslagningen och reagerat mot den snedvridnakonkurrensen. linje är i stället att säljaRenhållningsverket, vari bl.a. ingår en verkstad med 114anställda. En försiktig uppskattning av försäljningsvärdet påRenhållningsverket är ca . Detta skullemöjliggöra en amortering av lån med samma belopp och enreducerad räntekostnad med 7,5 miljoner kronor.Sammanslagningen och sopmonopolet leder också till höjdataxor för göteborgarna.? i ?Socialdemokraterna beslöt att köpa det gamla regements-området inklusive kasernerna. Ett flertal av kasernområdets centralabyggnader är förklarade som statliga byggnadsminnen och kan därför intebyggas om i någon större utsträckning. reserverade sig motbeslutet. Det finns inget behov av resursmark för att bygga vare sig bostädereller fastigheter för ny verksamhet. har kommunen tomma kontorslokaler och tomma industri-lokaler.? korvfabrik i ?Skellefteås industrifastighetsbolag satsade stort på nya lokaler föratt få korvfabrik att flytta från till . Polaris fickockså köpa fabrikens maskiner. Korvfabriken gick i konkurs och Polaris fickrekonstruera bolaget och finansiera lokalernas omvandling till ett EU-anpassat charkuteri. drivs korvfabrik av ett privatföretag, men sammantaget har skattebetalare satsat runt 50miljoner i korvbranschen.? Bordsvatten i Åre?I Åre ville det kommunala bolaget satsa på läsk- ochmineralvattenbranschen. En begagnad vattentappningsanläggning köptes ochen entreprenör anlitades. Bolaget satsade på utbildning och maskiner. I fleraomgångar har skattebetalarna fått skjuta till pengar till följd av dåligt sköttaaffärer, misslyckade entreprenörer och vidlyftiga löften från ansvarigapolitiker. Sammantaget har Åreborna förlorat 3-4 miljoner.? Bordsvatten och lastpallar i ?Älvbyns kommun jagar nya arbetstillfällen. Fullmäktiges majoritet harställt sig bakom en satsning på 35 miljoner till , känd från80-talets Boforsaffärer. Syftet är att etablera ett nytt företag som skall säljabordsvatten och lastpallar. jurist, , hävdaratt enligt kommunallagen får stöd till enskild ges bara vid verklig kris, t exom ortens enda företag får problem. Detta är inte fallet i .? Pitebuss och Call-center i ?I har kommunala satsat på marknaden. Kassan är tom.För att undvika konkurs betalar kommun 2-3 miljoner och Länstrafiken150 . har satsat 14,5 miljoner på Call-center, ett opinionsunder-sökningsföretag. Kostnaderna har gått till lokaler, utbildning, utrustningm.m. Dessutom har omfattande strukturinvesteringar gjorts i företaget. ärstora delar av handlingarna sekretessbelagda. Minst 50 nya jobb har tidigareutlovats. Företaget har fortfarande 5 anställda.? i ?Kristianstads kommunala energibolag har köpt in sig i ettupphandlingsbolag benämnt . Uppkomna förluster till följd avmisslyckade spekulationer läggs på Kraftlots och därmed på ochkommunens skattebetalare. pågår rättslig utredning och i ettförsta skede förväntas förlusten bli . Dessutom finnsdet en uppenbar risk för stora årliga förluster . Anled-ningen är att man tecknat långtidskontrakt och därmed blir sluträkningen förspekulationerna beroende av prisutvecklingen på elmarknaden.Kommunala skandalerDet är en gammal insikt att brist på insyn ökar risken förkorruption. Den bekräftas av att det är ianknytning till kommunala bolag som s k "affärer" ägt rum.Vi gjorde en genomgång av de tio senaste, mestuppmärksammade kommunala "affärerna" och fannbolagsanknytning i - samtliga! "Skandalbolag"- kontokortOS-bolaget, mark och lokaliseringsbolag m.fl.MotalaFöreningen Motalaföretag i och BostadsstiftelsenPlatenStenungsund - stora kommunala förlusterStenungsundshem ABGävleGävleborg X-trafikPartille - kommunalråd får pengar av byggbolag förinsatser inom kommunalt fastighetsbolagGF-koncernenMullsjö - kommunalråd tvingas avgå efter att ha lånat60 avkommunalt bolag för att betala privata skulder.Mullsjö fastighetsbolagÖrebro - ledningen lät bolaget betala besök påthaiboxning och sexklubb under en resa till - felaktiga krognotor, sprit och Sydostasienresorför s- och c-företrädare.Länstrafiken ÖrebroLinköping - omotiverade resor för ledamöter och ledningAB VästanstångGöteborg - vidlyftig representation, dyra utlandsresoroch hemliga provisioner GLABKommunal skatteplaneringFör kom den senaste modeflugan i denkommunala bolagssfären: holdingbolag ellerkoncernbildningar. Den började i och har nuspridit sig till ett 50-tal kommuner. Kommunerna för heltenkelt samman alla sina bolag i en koncern. Det innebär attvinster i ett bolag kan överföras till förlustbolag och behöverinte beskattas. Det finns alltså bara ett enda syfte medkoncernbildningen: att undvika statsskatt.Ett exempel kan tas från . Där ingår numeraStockholms stadsteater, som är ett bolag, i samma koncern som StockholmEnergi, som är ett annat bolag. Det innebär att intelängre får sina anslag i den kommunala budgeten utan efter ett beslut ikoncernstyrelsen. Det har två effekter: slipper skatta förhela sin vinst och debatten om anslag till kan inteföras under full insyn i fullmäktige utan i en bolagsstyrelse.I grund och botten handlar det om två saker. Kommunala bolag drivs medhjälp av skattemedel och statsbidrag och de drivs ofta med helt andra syftenän de som är förenliga med marknadsekonomi och fri konkurrens. Följden avdetta är framför allt att det finns mycket stora risker för ojust konkurrens medhjälp av underprissättning och ägartillskott från skattepengar.Privat näringsverksamhet finansieras genom riskvilligt privat kapital. Detär kapital som kräver avkastning för att stanna i företaget. En långsiktigtdålig lönsamhet leder mer eller mindre automatiskt till att verksamhetenavvecklas. Kommunala bolag har inte bara en stor tålighet mot förluster ochlåga krav på avkastning, de har också tillgång till vägar att finansiera igrunden olönsam verksamhet, något som är omöjligt för ett privat företag.Förutom ägartillskott från en ägare som inte kräver avkastning på sina pengarkan det till exempel handla om dolda subventioner genom samutnyttjande avkommunens övriga resurser.Kommunala bolag har också andra unika fördelar av att de har offentligamedel bakom ryggen. Inte minst gäller detta de möjligheter till billigakrediter som borgen för med sig. Vid upphandlingar kan de ocksåhålla sig med helt andra riskmarginaler än privata företag genom atteventuella förluster kan övervältras bakåt på skattebetalarna.Till de rent finansiella fördelarna kan också läggas de möjligheter somskapas av att ledningen för de kommunala bolagen ofta är intimtsammankopplad med den politiska ledningen i kommunen. Riskerna förfördelaktiga avtal av olika slag, jäv vid upphandlingar och sammanbland-ningar av bolag och politik är bara alltför uppenbara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en halvering av den kommunala bolagssektorn ,12. att hos regeringen begär att utredningen om de kommunalabolagens möjligheter att bedriva konkurrensutsatt verksamhet utanför sinagränser återkallas.Stockholm den 28 oktober 1998Eva Flyborg (fp)()()1 Yrkande 1 hänvisat till FiU.