mot · GM02T231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T231av m.fl. (s)Infrastruktur och kommunikationer i skogslänenEn viktig hörnpelare för det svenska samhället är attgrundläggande service i form av vägar, järnvägar, flyg, postoch telekommunikationer skall tillkomma alla delar avlandet på likvärdiga villkor. Det är viktigt att man vidprioritering mellan olika infrastrukturprojekt inte bara tarhänsyn till de samhällsekonomiska kalkylmodeller som nuanvänds, utan också väger in såväl regionalpolitiska somsociala skäl.De senaste årens utveckling, med avreglering och bolagisering av vårainfrastrukturverk, har visat att marknaden inte förmår ta regionalpolitiskahänsyn. Den politiska styrningen av uppbyggnaden av landets infrastrukturmåste återupprättas. Det kan t.ex. ske genom att alla aktörer på t.ex.distributionsmarknaden (brev, bud och paket), elmarknaden, telemarknadenoch kollektivtrafikmarknaden får betala avgifter som används för regional-politiskt motiverade satsningar inom respektive område. Det blir mindrelönsamt att bara "plocka russinen ur kakan" och vi återtar det politiskagreppet över infrastrukturen, utan att därför förlora de fördelar som konkur-rensen kan ge. Konkurrenslagstiftningen måste ses över, så att den inteförhindrar en effektiv regionalpolitik.VägarnaVägarna spelar en strategisk roll i skogslänens utveckling.De människor och företag som verkar i skogslänen måste haen vägstandard som är likvärdig med övriga landet. Medtanke på den stora andelen basindustri, som är beroende avråvarutransporter från inlandet och av godatransportmöjligheter för de färdiga produkterna, är dettaviktigt både för skogslänens utveckling och för landetsexportinkomster. Även den växande turistnäringen ärberoende av bra vägar för att kunna fortsätta att utvecklassom en viktig basnäring främst i glesbygden. Ett bra vägnätär en grundförutsättning för en fortsatt positiv utveckling avturismen i skogslänen.I skogslänen finns landets sämsta vägar, till en del beroende på besvärligamarkförhållanden, men främst beroende på brister i det hittillsvarande sättetatt fördela väganslagen.Med tanke på skogsindustrins oerhörda betydelse för landet är det heltoacceptabelt att en så stor del av skogslänens vägnät måste stängas av underlånga tider . Det är en brist som måste åtgärdas . Särskiltsom den moderna skogsindustrin är helt beroende av färsk råvara för attkunna upprätthålla hög kvalitet och högt förädlingsvärde. Det borde varasjälvklart att vägarna skall kunna hållas öppna året om. Vi anser attVägverket i mycket högre grad än måste beakta skogsindustrinsbehov av ett fungerande länsvägnät då väganslagen fördelas över landet. Debeslut som tagits om ökade insatser till drift och underhåll av skogslänensvägnät är helt otillräckliga. Ytterligare insatser behöver göras så att vägarnaihela landet kan hållas öppna året runt. Det är ett minimikrav om skogslänensföretag skall kunna konkurrera på samma villkor som företag i andra delar avlandet.Också europavägarna i skogslänen måste hålla en god standard för attnäringslivet ska kunna vara konkurrenskraftigt. Det får inte vara så att detavståndshandikapp som företagen i skogslänen har förvärras ytterligare av enundermålig standard på de europavägar som leder genom skogslänen. Det ärnödvändigt att vägnätet håller en fullgod standard.JärnvägarnaÄven järnvägarna i skogslänen är i stort behov avupprustning. Exempelvis skapar den bristande kapaciteten pånorra stambanan stora problem för godstrafiken från norraNorrland. Näringslivets behov av snabba och effektivatransporter har ökat snabbt . Av miljöskäl ärdet ytterst angeläget att en så stor andel som möjligt avgodstrafiken går på järnväg och inte läggs på lastbil. Det ärdärför nödvändigt att man vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ger godstrafiken en betydligt högreprioritet än vad som tidigare gjorts.TeleDen moderna informationstekniken ger skogslänen helt nyautvecklingsmöjligheter genom att många verksamheter intelängre är geografiskt bundna till vissa orter. En förutsättningför att dessa möjligheter skall kunna tas till vara är att helalandet får tillgång till den nya tekniken på likvärdiga villkoroch avståndsoberoende taxor. Staten måste styrautbyggnaden av höghastighetsnät för datakommunikation påett sådant sätt att hela landet ges likvärdigautvecklingsmöjligheter.PostMänniskors behov av postens tjänster har förändrats mycketsnabbt . Eftersom de flesta betalningarnumera sker automatiskt eller med giro har människorsbehov av att besöka posten minskat kraftigt. Dessutom tartelefax och annan ny teknik över allt mer av postgången.Trots det är det oerhört viktigt att postservicen kanupprätthållas i hela landet. Det är en oerhört viktig princip attalla människor har tillgång till postservice oavsett var ilandet man bor. Staten måste därför även fortsättningsvis taansvar för att upprätthålla en god postservice i hela landet.FlygEnligt vår mening måste staten ta ansvar för att skapaförutsättningar för en väl fungerande flygtrafik i hela landettill rimliga kostnader för trafikanterna. Avregleringen avflyget har tyvärr lett till att priserna på vissa sträckor stigitkraftigt som utbudet försämrats avsevärt. Enligtvår mening måste staten ta ansvar för att hitta ett system fördetta som innebär att hela flygsektorn solidariskt bärkostnaderna för att upprätthålla trafiken på vissa olönsammalinjer.SamordningFör att en god kommunikationsstandard skall kunnaupprätthållas krävs en samordning mellan bil-, buss-,järnvägs- och flygtrafik. Detta tycks inte vara möjligt meddagens system, där varje företag fastställer egna turlistor,egna taxor och svarar för den egna informationen. Det ärangeläget att de olika trafikföretagens informationssystemkopplas ihop och förbättras, så att konsumenterna lättare kanhitta de förbindelser som bäst motsvarar deras behov. Dettaär särskilt angeläget i skogslänen, där avstånden är stora ochett enskilt trafikslag sällan har en tillräckligt hög servicegradför att ensamt kunna fylla konsumenternas behov.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en starkare politisk styrning av all verksamhet somkan hänföras till infrastrukturen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att man vid prioritering mellan olika infrastrukturobjekttar hänsyn till såväl regionalpolitiska som sociala skäl, vid sidan av desamhällsekonomiska kalkylmodeller som används,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över konkurrenslagstiftningen så att den inte utgör etthinder för en effektiv regionalpolitik,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta större hänsyn till de tunga transporterna vid fördelning avväganslag både till drift och investeringar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utökade insatser för drift och underhåll av vägnätet iskogslänen med målet att alla landets vägar skall kunna hållas öppna året om,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av bra vägar för att den växande turistnäringen skallkunna fortsätta att utvecklas som en viktig basnäring i skogslänen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om standarden på det nationella stamvägnätet i skogslänen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ge godstrafiken en betydligt högre prioritet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hela landet måste få tillgång till teleförbindelser somklarar att överföra stora datamängder med hög hastighet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör verka för att teletaxorna så långt möjligt görsavståndsoberoende,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten även fortsättningsvis måste ta ansvar för att upprätthållaen god postservice i hela landet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hela flygsektorn solidariskt bör bära kostnaderna för attupprätthålla trafiken på vissa olönsamma linjer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av de olika trafikslagen så att hela får en godkommunikationsstandard.Stockholm den 28 oktober 1998Berit Andnor (s)Per ()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till NU.