mot · GM02MJ749 · 1998-10-28 00:00:00 — Sammametod bör användas som den i förordningen om blyfri bensin. Regeringenbör samla bilindustri och bränslebolag för att introducera biodrivmedel i storskala. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet delar den analys och de förslag till etappmål som anförde och som innebär att det bör sättas upp mål omlåginblandning av motoralkoholer i bensin senast . Enlåginblandning av motoralkoholer skall genomföras i första hand genomfrivilliga åtgärder inom drivmedelsbranschen med sikte på att inblandnings-delen skall motsvara ca 5 procent.Riksdagen bör således redan nu ta ställning till detta mål, dock utan att nuta ställning till hur målet skall nås. Regeringen bör samla bilindustrin ochbränslebolagen för att möjliggöra målsättningen. Parallellt med detta skall enlagstiftning förberedas så att målet med introduktionen kan nås senast till år2002. Detta bör ges regeringen till känna.På senaste tiden har utvecklingen mot energisnålare bilar snabbats på. Alltfler konsumenter efterfrågar energisnåla bilar. Detta har satt press påbiltillverkarna att producera små men ändå säkra bilar. Även tillverkare avstora bilar arbetar allt intensivare med att minska motorernas bränsle-förbrukning.Sverige har en av äldsta bilparker. Gamla bilar förbrukar mycketbränsle och har ofta undermålig avgasrening. Dessutom är de sämre urtrafiksäkerhetssynpunkt än nyare bilar. vill därför genomföraen tillfällig höjning av skrotningspremien från dagens 1 500kronor till . Den höjda premien skall finansieras ur skrotnings-fonden och fördelas . Detta bör ges regeringen tillkänna.En viktig åtgärd är att effektivisera transporterna. Ju färre lastbilar, tåg ochbåtar som krävs för nuvarande transportmängd desto bättre. Ökad logistiskplanering av företagens transporter och goda möjligheter för enkel och snabbomlastning till annat transportsätt är viktiga delar i effektiviseringen.Naturligtvis gäller detta även för persontransporter. Samåkning och bättrekollektivtrafik har stor betydelse.Energisnåla och utrymmeseffektiva transportslag bör gynnas. Person- ochgodstransporter på långa sträckor kan flyttas från väg till järnväg och sjöfart.Detta minskar energiförbrukningen. I tätorter kan gång-, cykel- ochkollektivtrafiken öka och ge minskad biltrafik. Detta under förutsättning attalternativen till bilen är så väl utbyggda att det lockar människor att väljabort bilen. En sådan utveckling har även den fördelen att markutnyttjandeteffektiviseras och problemen med trängsel kan minska.Centerpartiet anser att det bör införas differentierade landningsavgifter föratt driva på utvecklingen av motorer med lägre utsläpp, främst vad gällerkolväten och kväveoxider. Även motorbuller bör ligga till grund förberäkningen av landningsavgifterna. Detta bör ges regeringen till känna.3.4 EnergiEtt samhälles energiomställning är av avgörande betydelse för om enhållbar utveckling kan uppnås. Tre huvudlinjer bör vara vägledande föratt forma ett hållbart energisystem.3.4.1 Effektivare energianvändningEnergi måste tillföras samhället för att det ska fungera. Förutom energitill människokroppen behövs energi för att förse oss med en hel radfunktioner som vi efterfrågar: ljus, värme, transport,informationsförmedling etc. Genom hushållning och modern effektivteknik kan vi få ut fler nyttigheter med mindre energiinsats. Vi kan ocksåminska energiefterfrågan genom klok samhällsplanering och val avlivsstil i vardagen.Effektiviseringar minskar behovet av tillförd energi och därmed belast-ningen på ekosystemen. Effektivare användning är dessutom ofta ett bättreekonomiskt alternativ än stora investeringar i ny energitillförsel. Ett hållbartenergisystem måste till allra största delen bygga på förnybara energikällor.En effektiv energianvändning innebär framförallt att vi hushållar bättremed energikvalitet. Elektricitet är den mest kvalificerade av alla energi-former och kan användas till nästan vad som helst. Den kan framföralltanvändas där ingen annan energiform duger. Att använda el till lågkvalitativaändamål som uppvärmning av hus är däremot slöseri. Till detta räcker detutmärkt med exempelvis biobränsle, jordvärme eller spillvärme vid ganskalåga temperaturer.3.4.2 Förnybara energikällorFossila bränslen är solenergi som lagrats och sammanpressats i fossilunder årmiljoner. Dessa resurser har vi under ett fåtal generationer eldatupp i allt högre takt. Vi tär på naturkapitalet och effekten av attöverskrida de långsiktiga villkoren för hållbarhet börjar nu visa sig. Helajordens klimat påverkas.Riksdagen beslutade att ratificera . I sambandmed det antogs som delmål att de svenska koldioxidutsläppen skastabiliseras till nivå , och därefter minska. I sambandmed i Kyoto har EU-länderna nu åtagit sig attminska utsläppen av koldioxid till . Världensalla industriländer ska gemensamt reducera utsläppen iförhållande till basåret 1990.Under lång tid minskade utsläpp av koldioxid men sedan 1990har utsläppen ökat med nästan /år. Trots detta har ,jämfört med andra industrialiserade länder, låga utsläpp per capita avkoldioxid. Detta bör inte tas som ursäkt för att agera passivt i klimat-politiken.Sverige bör tvärtom vara en föregångare med höga ambitioner och i enlig-het med beslut sträva efter att minska utsläppen av klimat-påverkande gaser. Det förutsätter framförallt insatser inom transportområdet.Centerpartiet har tidigare kritiserat regeringen för att det inte finns någranationella mål för minskad klimatpåverkan. Regeringen bör dessutomupprätta en långsiktig åtgärdsplan för minskad klimatpåverkan. Detta bör gesregeringen till känna.Kärnkraften bryter fullständigt med kretsloppsprincipen. Råvaran, uran, ären ändlig resurs och avfallsproblemet överlämnas olöst till framtidagenerationer. Därtill kommer risken för allvarliga olyckor med radioaktivautsläpp - olyckor med låg sannolikhet men med fruktansvärda konsekvensernär de inträffar. Den civila atomkraften underlättar också för spridningen avatomvapen.Internationellt har kärnkraftsavvecklingen pågått . Antalet reaktorer idrift minskar. I har inga nya reaktorer beställts sedan slutet av 70-talet.Italien har avvecklat sin kärnkraft, och kommer att ha avvecklat sinareaktorer fram . har efter en folkomröstning avstått frånatt ta en färdig reaktor i drift. Som en del i den internationella avvecklingenska hela den svenska kärnkraften avvecklas, i enlighet med utfallet avfolkomröstningen . har beslutat att stänga de två reaktorerna iBarsebäck, och att successivt avveckla all kärnkraft i . Vad som ovananförts om kärnkraftens avveckling bör ges regeringen till känna.3.4.3 Ett decentraliserat energisystemKärnkraftverk och stora fossilkraftverk bildar en centraliserad ochdärmed också sårbar energiförsörjning. Samma nackdel har också destora svenska vattenkraftverken. I takt med att kärnkraft ochfossilbränslen avskaffas bör de ersättas av ett mer decentraliseratenergisystem. Det ger minskade överföringsförluster, större flexibilitetoch är mindre sårbart för störningar. Det är därutöver en fördel omenergiresurserna finns inom landets gränser.I kommer därmed biobränslen att ha encentral betydelse för ett hållbart energisystem. Viktiga utvecklingssteg är enbred marknadsintroduktion av biodrivmedel samt elproduktion frånbiobränslen.En omställning av energisystemet efter dessa riktlinjer bygger på att vi tartill oss nya högteknologiska lösningar. Genom att leda utvecklingen kan viforma en samhällsekonomiskt effektiv energiförsörjning och skapaexportmöjlighet för svensk miljöteknik.3.5 BioteknikBioteknik är ett samlingsnamn för olika tekniker som använder levandeorganismer för att producera olika varor och tjänster. Det innefattardärmed uråldriga tekniker för öljäsning och yoghurtframställning likavälsom modern genteknik.Den moderna biologin har gett människan kunskap om livets egen kod,generna. Vi lär oss att bättre förstå själva livet, men också att förändra andralivsformer likaväl som oss själva. Den genetiska koden är gemensam för alltlevande vilket gör det möjligt att flytta arvsmassa mellan organismer av heltolika slag.Den moderna biotekniken är antagligen det starkaste tekniska redskap sommänniskan någonsin hållit i sina händer, ett tekniskt genombrott fulltjämförbart med informationstekniken eller när vi lärde oss att klyva atomen.En sådan kraftfull teknik rymmer självfallet såväl stora löften som faror.Framförallt är det mycket svårt att överblicka och förutsäga utvecklingen.Inom det medicinska området har biotekniken varit mycket betydelsefull.Exempelvis kan man med biotekniska metoder framställa tillväxthormon ochinsulin av hög kvalitet. Modern bioteknik, tillsammans och i symbios medinformationsteknik, bör i många fall kunna forma nya resurseffektiva ochhållbara lösningar. Vi kan lära oss av naturens egna metoder och kanskeersätta miljöskadliga ämnen eller resurskrävande mekaniska processer.Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material, och hållbara energi-processer är exempel på områden där biotekniken redan är eller kan bli ettviktigt instrument.Växtförädlarrätten inskränker inte, så som patentsystemet, mångfalden ochtillgängligheten för det genetiska materialet. Det är viktigt för den enskildejordbrukaren, likaväl som för växtförädlare och forskare att inte bli beroendeav genteknikföretagen. Patent på växter styr på ett omotiverat sättväxtförädlingen till att använda genteknik i stället för andra metoder som imånga fall vore att föredra. Växtförädlarrätten bör utvecklas och man börundersöka om det är motiverat med liknande system för djuravel. Detta börges regeringen till känna.Introduktion av främmande organismer kan leda till svåra miljöproblem avett alldeles eget slag, problem som tillväxer av sig själva. En organism somhar fått egenskaper som ger bättre möjlighet till överlevnad än naturligtförekommande arter och som börjar växa och sprida sig kan vara mycketsvår eller omöjlig att hejda. Och det är inte ens säkert att vi märker att detharskett.Så som den moderna biotekniken utvecklats kan den medföra ävenindirekta problem av annat slag. Bland annat tycks den delvis förstärkautvecklingen mot en allt smalare genetisk bas i jordbruket. Detta görmänniskans livsmedelsförsörjning allt mer sårbar.Patenträttigheter är på väg att ge några få stora kemiföretag ensamrätt allt större del av det genetiska materialet på jorden. Det är fullt rimligtattutfärda industripatent på tekniska instrument och metoder men patent pågener och levande organismer bör inte vara tillåtet. Patentsystemet är intelämpat för det levande området. Det skapar osunda maktförhållanden ochriskerar dessutom att bli en hämsko för teknikens positiva utveckling.Regeringen måste aktivt arbeta för att motverka patent på liv i EU, () och ().Detta bör ges regeringen till känna.Vi står inför en teknik med stora potentiella möjligheter. Tekniken är dockförenad med risker som kan vara mycket långsiktiga och svåra att i tidupptäcka om de blir verklighet. Gentekniken reser också många svåra etiskafrågor. Vad kan människan tillåta sig gentemot sig själv och andra levandevarelser?Centerpartiet ställer sig i huvudsak positivt till en utveckling av bio-tekniken som kombineras med ständig vaksamhet, en öppen offentlig debattoch tydliga gränser för vad som är tillåtet. Eftersom vår kunskap ännu är såbegränsad måste prövningen ske från fall till fall vid tillämpning av moderngenteknik. Försiktighetsprincipen bör inom detta område tolkas relativtstrikt.Det går därutöver att lägga fast vissa generella gränslinjer. Exempelvis skaingrepp som, med motiv om högre avkastning, leder till lidande ellerpermanenta sjukdomstillstånd för våra husdjur inte tillåtas. Skapandet avgrödor som är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket ifel riktning och bör heller inte godkännas. Så kallade markörgener som gerantibiotikaresistens ska inte förekomma i produkter på marknaden.Flera studier visar att systematisk användning av antibiotika i djurfoder förtillväxtsyfte leder till att resistenta bakterier är på väg att bli ett alltstörrehälsoproblem. Förutom att det är motiverat av djurskyddsskäl, är ett förbudmot antibiotika i djurfoder det enda sättet att garantera att vi kananvända antibiotika för att bekämpa bakteriesjukdomar. Den regelmässigaanvändningen av antibiotika och andra medicinska preparat i foder itillväxtsyfte måste därför förbjudas inom hela EU. är det förbjudet iSverige och . Den måste med kraft fortsätta attdriva frågan i EU, där det finns en allt större acceptans för den svenskalinjen. Utgångspunkten måste vara att det svenska förbudet skall finnas kvari väntan på att ett liknande införs på EU-nivå. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den biotekniska revolutionen drivs till stor del framåt av privat forskningoch utveckling. Men dagens regelverk ger en obalans i det att teknikensmöjliga vinster tillfaller företagen medan riskerna till största delen får bärasav samhället och skattebetalarna.Därför bör ett strikt skadeståndsansvar gälla för den som önskarintroducera en gentekniskt förändrad organism i begränsade försök eller påmarknaden. För att det ekonomiska ansvaret ska fungera i praktiken bör detkombineras med en obligatorisk ansvarsförsäkring. Därmed blir riskkost-naden tydlig för bioteknikföretagen och deras kunder. Marknadsekonominger tydligare prissignaler och självkontrollen hos företagen inför vilkaprojekt som genomförs ökar radikalt. Ett producentansvar av denna typersätter inte utan kompletterar myndigheternas tillståndsprövning. Detta börges regeringen till känna.För närvarande pågår en översyn av det EU-direktiv som reglerarutsättandet av gentekniskt modifierade (GMO) jordbruksgrödor. I väntan påatt regelverket ses över har infört ett tvåårigt moratorium förutsättande av GMO-raps. överväger att införa ett liknandemoratorium för alla gentekniskt modifierade jordbruksgrödor. Centerpartietanser att även omgående bör införa ett moratorium i avvaktan på attdet EU-direktiv som reglerar utsättande av GMO-grödor ses över. Detta börges regeringen till känna.För att göra utvecklingen synlig och ytterligare förbättra medborgarnasmöjligheter att påverka teknikutvecklingen bör obligatorisk märkning införasav alla produkter som består av, eller har tillverkats av, genteknisktförändrade organismer. För att en sådan märkning skall vara möjlig krävssärhållning av gentekniskt modifierade organismer under hela produktions-kedjan. På detta område krävs att EU arbetar för att åstadkommainternationellt bindande regler. Detta bör ges regeringen till känna.Den offentligt finansierade forskningen inom biotekniken bör förstärkas.Det finns många områden där vi kan ha stor nytta av biotekniken och där merforskning behövs, inte minst inom det medicinska området. börforskningen om risker och ekologiska effekter utvecklas. Vi lär oss idagsnabbt allt mer om hur den levande cellen kan manipuleras men vetfortfarande väldigt lite om hur detta påverkar den komplicerade väven i deekologiska systemen.Biotekniken kan tyvärr också användas för framställande av biologiskavapen. Genetiskt modifierade biologiska stridsmedel är en realitet ochden fortsatt snabba utvecklingen kan resultera i nya hot. Det är viktigt attinternationella konventioner kommer till stånd för begränsning avframställning och användande av biologiska vapen. Detta bör ges regeringentill känna.3.6 Biologisk mångfald och naturvårdBiologisk mångfald som är nödvändig för naturen och därmedmänniskan är tyvärr hotad på många sätt. Växter och djurarterriskerar att dö ut och för alltid gå förlorade. Alla arter måste gesförutsättningar att livskraftigt fortleva i en naturlig miljö. Det är ocksåviktigt att de ekologiska processerna och den genetiska variationenbevaras. Skydd av biologisk mångfald och restaurering av för arternavärdefulla livsmiljöer måste därför prioriteras.Ekologisk hållbarhet i moderna samhällen förutsätter ett uthålligt nyttjandeav ekosystem och arter. Biologisk mångfald ger också upphov tilldecentraliserade samhällen. Exempel är ursprungsbefolkningar som lever isamhällen som bygger på ekosystemets bärkraft. Närhet till naturen och bredförsörjningsbas ger god insikt i hur naturens resurser kan hanteras och vadsom inte är hållbart. Även ett öppet svenskt landskap med betes- ochhagmarker kräver att någon bor och brukar dem. Således bevaras biologiskmångfald bäst i decentraliserade samhällen.Jordbrukets förändring har påverkat olika artersförutsättningar. Den biologiska mångfalden i jordbruket består både av denvilda och av den brukade mångfalden i flora och fauna. Bevarande av ängaroch naturbetesmarker, övergång till mer ekologisk odling och ökadinriktning mot betessystem för uppfödning av köttdjur är åtgärder förbevarad biologisk mångfald i jordbruk.I avsätts skyddad mark i form av naturskyddsområden, reservatoch nationalparker främst genom statliga markinköp. Nationalstadsparkernaoch grönområden i tätorterna är mycket betydelsefulla för rikedomen i djur-och växtlivet och människornas välbefinnande. De områdena bör vårdasaktivt och varsamt.Men det finns sannolikt dessutom hos en engagerad allmänhet en störrebetalningsvilja för att skapa sådana naturskyddade miljöer. Staten börmedverka till att det blir enklare för företag och enskilda att frivilligtavsättapengar i t.ex. en fond för skyddande av värdefulla naturmiljöer. Detta bör gesregeringen till känna.Regeringen har beslutat att staten skall köpa av AssiDomäns mark. Det är av största betydelse att all skyddsvärd skog tas undanoch skyddas i samband med affären. Dessutom bör mark avsättas för denlångsiktiga skogs- och miljöforskningen. En del av marken bör ocksåavsättas som markbank vid markbyte. Det skulle göra det lättare och billigareför staten reservera skyddsvärda marker. vill i sammanhangetbetona vikten av att staten inte förblir ägare av den produktiva delen avskogsmarken utan säljer den vidare till enskilda markägare. Detta bör gesregeringen till känna.Centerpartiet anser att miljökvalitetsnormer även skall omfatta biologiskmångfald. Detta är motiverat med hänsyn till utarmningen av mångavärdefulla biotoper och minskningen av vissa arter. Det är möjligt att ett visstantal individer, av t.ex. en särskild djurart eller visst antal biotoper avnågotslag, inom ett område föreskrivs som miljökvalitetsnorm. Miljökvalitets-normer är föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet för vissageografiska områden eller för hela landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.4 Beslutsnivåer för ett hållbart samhälleKunskapen och insikten om miljöproblemen har ökat starkt under desenaste årtiondena. Diskussionen förs överallt, vid köksbordet likavälsom bland statsmän och diplomater.Genom har FN satt en global dagordning för det 21:aårhundradet som i högsta grad också gäller den lokala nivån och enskildaindivider.Detta innebär att miljöarbetet har så många fler aktörer. Enskildamänniskor, miljöorganisationer, kommuner, företag, fackföreningar, yrkes-grupper, stater och internationella sammanslutningar arbetar på olika sättmed miljö- och kretsloppsfrågor.4.1 MedborgarnaDet är viktigt att alla medborgare känner ett personligt ansvar för miljön.Var och en ska försöka göra vad man kan för att nå ett hållbart samhälleoch se möjligheter och fördelar med vårt agerande. Det ger t.ex.ekonomiska vinster med att hushålla med material och energi. Det gergod hälsa om vi tar cykeln istället för bilen. Medborgarna måste gesmöjligheter att välja rätt och hitta sätt för ett mer miljöanpassat agerande.Det kan främst ske genom utbildning och information om t exmiljömärkning eller möjlighet att återvinna och återanvända.4.2 Kommun och regionDet lokala arbetet är grunden för ett kretsloppsanpassat samhälle. Mångahar gjort mycket på lokalt plan genom och engagemanget där.Det är också lokalt det först märks när människor vill vara med och ta ettstörre ansvar för miljön. Kommunerna bör vara föregångare och godaexempel samt ge möjligheter att styra marknaden genom t ex miljövänligupphandling. Nyckeltal på förbrukning av olika naturresurser ochpåverkan av kretsloppen i kommunen böra vara en del av kommunensekonomiska redovisning.Kommunernas arbete har på miljöområdet gått från tillsyn till merrådgivning och att bistå kommuninnevånarna. Kommunerna ska inte längrebehöva sopa upp efter alla andra genom renhållning och sophantering, såsom det länge varit, utan istället ha som uppgift att vidareutvecklaproducentansvaret. Det tryck vad avser miljöansvar som finns hos företagenkommer att avsätta motsvarande krav på den kommunala verksamheten ochdå främst den tekniska delen rörande avlopp, energi och renhållning.För att nå ett hållbart samhälle krävs internationella åtaganden ochnationella miljömål. sätter därutöver stor tilltro till det lokalaansvaret och den lokala utvecklingskraften och vill ge större handlings-utrymme för miljöåtgärder i kommunallagen. Det bör t.ex. finnas möjlighetatt ta ut trafikavgifter i tätorten och andra miljöstyrande avgiftssystem.Centerpartiet vill ha direktvalda regionala organ som kan ta ett samlatgrepp om bl a sjukvården i regionen, om regional utveckling och infra-struktur. Naturligt är att dessa regioner också ges en större plats i miljö-politiken. Regionorganen kan överta mycket ansvar från länsstyrelserna. Deregionala organen är viktiga för att forma ett hållbart samhälle, t.ex. genomatt arbeta fram kloka regionala transportlösningar, kollektivtrafik och annansamordning.4.3 Riksdag och regeringNär det aktiva miljöarbetet startade var det nästan bara lokalt. Sedan blevunder staten den viktigaste pådrivande aktören. Numinskar statens roll till förmån för internationella organ men också tillkommunerna i ny form och med nya uppgifter.Fortfarande är dock staten en mycket viktig aktör. De nationella parla-menten har direkt demokrati och sanktionsmöjligheter som internationellabeslutsfattande organ ofta saknar. ska vara världsledande inommiljöområdet och verka på såväl nationellt som internationellt plan. Genomatt skapa nationell samling och en nationell strategi, stödja kommunerna ocharbeta kraftullt internationellt ska lyfta kretsloppssamhället.Tydliga och bindande miljömål bör fastställas av , som då får ettklart ansvar för kontinuiteten. Det är viktigt att man kan göra återkopplingtill målen vid utvärderingar och att de fungerar tillsammans med destyrmedel och andra miljöinstrument som brukas. Uppföljning bör skegenom gröna nyckeltal i budgetarbetet.Centerpartiet arbetar i för att upphäva den begränsning avutbytesprincipen som gjordes i samband med förslaget till miljöbalk. Detinnebär att utbytesprincipen endast gäller för kemiska produkter ochbiokemiska organismer vid användning och försäljning av en produkt.Utbytesprincipen bör enligt omfatta mer än kemiska produkteroch dessutom omfatta all hantering och metoder för framställning. Det germöjlighet till utveckling av miljöanpassade alternativ och utfasning avmiljöfarliga produkter. Detta bör ges regeringen till känna.En miljöombudsman bör inrättas för att förbättra medborgarnas rättigheteroch möjlighet till inflytande i miljöfrågorna. En miljöombudsman skullegenom sin roll komplettera miljöorganisationer och andra ideellaorganisationers arbete och stärka deras rätt att föra talan vid domstol.Nästan samtliga myndigheter som agerar inom det miljörättsligaområdet har i någon utsträckning dubbla roller. För att ge tillräcklig styrka och garantera en fristående ställning motandra myndigheter, och mot dem som förorsakar miljöstörningar, börombudsmannen organiseras genom inrättandet av en ny myndighet mednamnet . Förutom att ta emot, bistå och utreda enskildapersoners klagomål över olika förhållanden inom miljöområdet bör ävenorganisationer ha möjlighet att vända sig till myndigheten i sådana frågor.Miljöombudsmannen bör även följa tillämpningen av lagstiftningen inommiljöområdet och verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Regeringenbör återkomma till med ett förslag till inrättande av enMiljöombudsman i enlighet med vad som ovan anförts.