mot · GM02Sf612 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf612av m.fl. (v)Integration som ett led i kampen för ett demokratiskt samhälleInledningI , liksom i andra länder, har rika och fattiga människor alltid levtåtskilda. Rika och fattiga barn har gått i olika skolor, högre utbildninghar varit förbehållen över- och medelklassen. harsegregationen fått ett ansikte. En allt större del av de fattiga ocharbetslösa består av människor med rötter i andra länder. präglasi dag av växande klyftor. Detta märks tydligast i storstadsregionerna.Varje diskussion om hur segregationen skall brytas måste handla omrätten till arbete. Integrationsprocessens mål innebär ett samhälle därvarje människa kan försörja sig själv genom arbete, kan påverka sinlivssituation, hysa en berättigad tilltro till samhället och dess institutioneroch känna hopp . ser vi istället växande klassklyftor,arbetslöshet, fler fattiga, större avstånd till beslutsfattarna och misstromot politiker och samhälleliga funktioner.Vägen till det integrerade samhället kantas av milstolparna arbete ochdemokrati. Under vägen måste den nödvändiga insikten om mångfaldensåsom progressiv, utvecklande och lönsam befästas hos såväl individer sominstitutioner. Det är därför nödvändigt att samhällets etniska och kulturellamångfald tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning.Politik som riktar sig specifikt till invandrare som grupp bör därför begränsastill insatser och åtgärder som kan behövas i Sverige.Detta synsätt innebär att vi inte kan vänta till dess att den asylsökande fåttuppehållstillstånd och enligt gängse praxis lämnar flyktingskapet bakom sigoch ingår i den grupp som kallas invandrare.För oss i innebär ett integrerat samhälle ett samhälle därvarje människa kan försörja sig genom arbete, kan påverka sin situation, ettsamhälle där människor hyser tillit till samhällets institutioner, kännertrygghet och har hopp - både för sig själva och för sina barn.Att bekämpa etnisk diskriminering innebär att föra en kamp för allamänniskors lika rättigheter och möjligheter och för människans lika värde.Att sorteras in i ett påtvingat kollektiv med den godtyckliga beteckningeninvandrare och dessutom vara kvinna gör att många kvinnor ärmarginaliserade. En av utgångspunkterna är att grundläggande mänskligarättigheter - vare sig kvinnors eller mäns - aldrig skall kunna ifrågasättaseller förhandlas bort.Integrationen börjar dag 1Det finns familjer som vistats på förläggningar innan defått sina permanenta uppehållstillstånd. Det säger sig självt att dennanedbrytande väntan, inte bara försinkar utan även försvårar ochförsämrar möjligheten till en positiv integrering i . När enflykting söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas ochvem som kommer att få stanna. Kunskap har aldrig ansetts tung att bäraoch det finns därför endast vinster i att bemöta den asylsökande som omhan eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senareintegrationsprocessen.Enligt börjar integrationen den dag en flykting sätter sin fotpå svensk mark och söker asyl. måste en flykting vänta till dess att haneller hon fått uppehållstillstånd innan t.ex. betyg översätts och komplette-rande yrkesutbildning ges. Svenskundervisningen skall starta omedelbart.Den vuxnes betyg skall ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbild-ning ges. Flyktingbarnens skola måste få kosta lika mycket som svenskabarns, får den bara kosta av kostnaden för svenska barns skola.Flyktingbarnen skall ha samma rätt till gymnasieutbildning som svenskabarns skola, är det upp till flyktingförläggningen om man vill geenstaka kurser. För flyktingbarnen som får en sämre skolutbildning än densvenska barn får, kan det bli direkt förödande kunskapsmässigt att det intesatsas lika mycket på deras skolutbildning. Det finns barn som vistats längepå flyktingförläggningar och som blivit i princip analfabeter.Vänsterpartiet anser därför att en satsning på integrationen är att satsa påflyktingbarnens skola de väntar på uppehållstillstånd. tog upp för bedömning Sverigestolfte rapport om tillämpning av rasdiskrimineringskonventionen. Kommitténskriver bl.a. under punkt 20 i sina slutsatser: "recommendsthat the policy of promoting equal opportunity in economic and social life forimmigrants, refugees and ethnic minorities be reinforced by appropriatelegislative, administrative and other measures." Även (SOU1997:116 s. 290 f) har tagit upp flyktingbarnens skolundervisning i sittbetänkande och skriver sålunda:Barnkonventionen gör inte någon begränsning i barnets rätt till utbildning.Konventionens rättigheter omfattar alla barn inom landets "jurisdiktion"(artikel 2), det vill säga även barn som söker uppehållstillstånd i landet. FörSveriges del innebär det att asylsökande barn skall ha samma rätt tillgrundutbildning och gymnasieutbildning som svenska barn. Det innebär i sintur, enligt vår mening, att reglerna för asylsökande barns och ungdomarsutbildning, liksom barn som söker uppehållstillstånd av andra skäl, börändras så att det klart framgår att dessa barn i princip får samma rätt tillutbildning som svenska barn.Vi är medvetna om de ekonomiska förutsättningarna , men trotsdetta anser vi att regeringen inför vårbudgeten bör pröva möjligheternaatt ge flyktingbarn samma rätt till skolundervisning som svenska barn.Detta bör ge regeringen till känna.RasismRasismen - i betydelsen att man anser en folkgrupp mer värd än andra -är inte speciellt utbredd, vare sig i eller egentligen någonstans ivärlden. Det betyder inte att rasismen är oviktig att bekämpa eller ofarlig.Det rasistiska våld som utövas av små fascistiska och nynazistiskagrupper är ett reellt hot mot minoriteter och mot människor somvågar stå upp för alla människors lika värde.Med nedskärningar och ökande arbetslöshet är det lätt att ta till den enklaförklaringen och hävda att vi inte har råd att ta emot fler flyktingar ellerinvandrade. Mycket av ryktena och fördomarna sprids medvetet av främ-lingsfientliga grupper, men byggs också på av att många politiska företrädare- också i etablerade partier - i dåliga tider argumenterar för en hårdare ellermer restriktiv flyktingpolitik.Det finns en daglig rasism i vårt samhälle som utövas både av enskildamedborgare och myndighetsföreträdare. Mörkhyade människor som talarmed accent stängs ute av arbetsgivare, hyresvärdar, politiskainstitutioner osv. De löper också risken att bli illa behandlade avmyndigheter, även när de kommer för att söka hjälp. Poliser kallar människormed utländskt ursprung för rasistiska namn. Människor med utländsktursprung nekas tillträde till restauranger. Butiksägare avvisar människor medutländskt ursprung. Bostadsföretag diskriminerar människor med annatetniskt ursprung än majoritetssamhällets. När etnisk diskriminering anmälsläggs målet ner. Ett sådant agerande ger grogrund och fritt spelrum för allarasistiska yttringar i landet som förstärks ännu mer av rättsväsendetsagerande i brott med rasistiska förtecken. Poliser och andra myndighets-utövare måste få utbildning i mångkulturell kompetens och personer medutländsk bakgrund måste aktivt rekryteras till polisutbildning.Polis och domstolar blundar ofta för de rasistiska motiv som ligger bakomen del brottslighet. Alltför ofta underlåter polisen att ingripa mot rasistiskagruppers organiserade lagbrott - exempelvis brott mot lagen om hets motfolkgrupp - medan alla de som i antirasistiska demonstrationer och mötenvill visa sin avsky mot rasismen förpassas till avskild plats. Vänsterpartietkräver att rättsväsendet prioriterar brott med rasistiska förtecken och att delagar - exempelvis lagen om hets mot folkgrupp - som kan användas för attstoppa de rasistiska, fascistiska och nazistiska gruppernas propaganda ochverksamhet används fullt ut. Detta bör ge regeringen till känna.Brottsbalkens bestämmelse om straff för olaga diskriminering i 16 kap 9 §bör få ett vidgat tillämpningsområde i enlighet med de förslag somdåvarande diskrimineringsombudsmannen lämnade i skrivelse1996-04-29 till . Detta bör ge regeringen tillkänna.Arbete åt allaRätten att försörja sig själv genom arbete är nödvändig för att kunna levaintegrerad i samhället. Arbetsmarknadsfrågorna är alltså centrala iintegrationssammanhang. Uppnår vi inte sysselsättningsmålet kommer viinte att nå fram till det samhälle av likvärdiga, delaktiga medborgare visiktar mot.Arbetsmarknadens struktur har förändrats. De s.k. okvalificerade jobbenrationaliseras bort. Många av dem som har arbete måste ta på sig mer ochmer övertid. Alltfler anställda tvingas lära sig leva under osäkra villkor medkorttidsjobb och snabba omflyttningar. EMU-anpassningen bidrar till attarbeten inom den offentliga sektorn skärs bort. Dessa förändringar drabbaralla människor med rätt till bosättning i . Ändå slår arbetslöshetenhårdare bland människor med utländsk bakgrund, i synnerhet då en icke-europeisk sådan. Detta visar att det finns en etnisk diskriminering påarbetsmarknaden. har i sin motion med anledning avregeringens proposition 1997/98:177 Ny lag om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet krävt ytterligare skärpning av den lagstiftningen.Invandrade kvinnor kan vara tredubbelt förtryckta - på grund av kön, klassoch etnisk tillhörighet. Att vara delaktig i den demokratiska processen, attkunna försörja sig själv, kunna påverka sin situation och känna att det finnsen framtid för en själv och ens barn är långtifrån någon självklarhet förmånga kvinnor . Kvinnor av utländsk härkomst, lika lite som kvinnorfödda i är någon enhetlig grupp. Den tidigare mycket högaförvärvsfrekvensen hos kvinnor från vissa länder, t.ex. ochJugoslavien, har övergått till mycket höga tal av förtidspensionering. Enanledning kan vara utslagning på grund av arbetsskador. Dessa kvinnor hadeofta två tre jobb att sköta och det tog inte förrän deras kroppar varutslitna. Den svenska arbetsmarknaden måste kunna erbjuda något merkvalitativt än sjukpenning. Ofta förbises från myndighetshåll de klarasambanden mellan arbetsmiljö, arbetsvillkor och utslagning. Istället för attfokusera på de invandrade kvinnornas och männens strukturella underläge påarbetsmarknaden individualiseras ofta problemen och ges kollektivaförtecken.Att arbetsmarknaden är etniskt skiktad har flera orsaker och måste alltsåangripas med olika metoder.Följande åtgärder anser är nödvändiga att utreda förutsätt-ningarna för:? Mångfaldsplaner i arbetslivet?? Snabb ekvivalering av utländska examina samt eventuell kompletteringav utbildningar. Detta bör inledas redan när flyktingen befinner sig påförläggning.?? Kvalificerad alfabetiseringsundervisning för vuxna.?? Varvad teori och praktik inom sfi-undervisningen.?? Mentorskapsprogram inom olika branscher, speciellt riktade till utbildadeicke-europeiska ungdomar. ?Detta bör ge regeringen till känna.Positiv likabehandlingRegeringen lade i sin proposition 1997/98:16 , framtiden ochmångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik inte fram någotförslag om positiv särbehandling utan menade att den nya lagen förstmåste ges en möjlighet att verka innan man tar ställning till om detbehövs ytterligare åtgärder. har förståelse för dettaställningstagande men vi vill understryka att frågan har stor aktualitet. Vianser också att det är dags att ge staten som arbetsgivare ett ansvar somföredöme i utvecklingen av ett samhälle präglat av mångfald på allanivåer. Vikten av staten som föredöme i t.ex. utvecklingen mot detjämställda samhället kan inte nog understrykas och enligt Vänsterpartietsmening hade inte kommit så långt i jämställdhetsarbetet om intestaten gått före med t.ex. jämställdhetsplaner, positiv särbehandling m.m.Vi anser dock att det är viktigt att begreppet positiv särbehandling ävenfortsättningsvis förbehålls förhållandet mellan könen och föreslår därför , när det gäller etnisk diskriminering, använder sig av begreppet positivlikabehandling. Om positiv särbehandling skulle användas både vad gällerkön och etnisk tillhörighet skulle detta leda till en automatik, där en invand-rad man utan vidare prioriteras framför en svensk kvinna. Detta skulle enligtvår uppfattning vara en icke önskvärd effekt av lagstiftningen. En myndigheteller ett företag som i sin jämställdhetsplan angivit att de tillämpar positivsärbehandling och positiv likabehandling, skulle vid ett rekryteringsbehovförst konstatera vilket kön som är underrepresenterat och därefter vid likameriter hos två sökanden av underrepresenterat kön därefter tillämpa positivlikabehandling vad gäller en sökande som tillhör majoritetssamhället och ensökande av annat etniskt ursprung.Vid både positiv särbehandling och positiv likabehandling krävs de avfacket och arbetsgivaren överenskomna kraven på vad som anses varatillräckliga meriter för att klara det utannonserade arbetet. bör därför , som när det gäller positiv särbehandling, ha enlagstadgad möjlighet att i mångfaldsplaner kunna införa positivlikabehandling för att åtgärda den snedrekrytering av arbetskraft medutländsk härkomst som förekommer . anser därför medstöd av det som sagts ovan att regeringen redan nu bör överväga att för detstatliga anställningsområdet införa möjligheten för myndigheter att upprättamångfaldsplaner och att i dessa ange positiv likabehandling som ett mål förmyndighetens rekryteringsbehov. Med en sådan inriktning förebyggs ocksåkravet på etnisk kvotering som förstår men inte ställer sigbakom. Detta bör ge regeringen till känna.Satsa på barn och ungdomarEn viktig satsning på barn och ungdomar har vi nämnt ovan, nämligenrätten till lika skolundervisning som svenska barn. Närmodersmålsundervisningen infördes i skolan gjordes det mot bakgrundav en omfattande forskning både här i och i andra länder. Förbarn inom barnomsorgen, förskolan och låg- och mellanstadiet handlarmodersmålsträning och studiehandledning om att lägga grunden tillspråket och tänkandet. Modersmålet ger också förutsättning för att erövraen dubbel kulturidentitet.Vänsterpartiet vill därför ha en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildningfrån dagis till och med gymnasiet.Vad som skiljer undervisningen i svenska från undervisningen i övrigaspråk är att den är obligatorisk såväl för kommunen att anordna som föreleven att delta i. skulle förorda ett likadant dubbelt obliga-torium för all modersmålsundervisning, om detta inte vore praktiskt outför-bart när det gäller språk med mycket låg förefintlighet i vårt land. Vi anserdock att modersmålsstödet i förskolan skall vara lagreglerat på samma vissom inom . Detta bör ge regeringen till känna.Makt över boendetDe utsatta bostadsområden som benämns invandrartäta kan också kallasinvandrarrika, eller ännu hellre flerkulturella, eller allra helstinternationella miljöer. Detta är i allmänhet ett positivt värdeladdatuttryck, och den internationella miljön utgör dessa områdens mestattraktiva sida.De som ansvarar för samhällsservicen, som post och affärer, måste anläggaett integrationsperspektiv på sin verksamhet. Ge kommunerna redskap för enaktiv bostadspolitik för bekämpandet av segregationen. Återskapa obliga-torisk bostadsförmedling och bostadsanvisningslagen. Se över de lokalaregelverk, inom både allmännyttan och det privata beståndet, som hindrarmänniskor från att bosätta sig i de stadsdelar de själva vill. Öka demokratin,lägg ut besluten i bostadsområdena när områden skall rustas upp. Styrstatliga utvecklingspengar till miljonprogramsområden. Alla projekt somgenomförs skall ske på de boendes initiativ.RösträttFör att kunna påverka det samhälle man lever i krävs att man är fullt utdelaktig i den demokratiska process som fria val är. Människor medutländskt ursprung skall inte behöva bli svenska medborgare för att fårösta i riksdagsval utan det skall gälla samma regler som vidkommunalvalen. har utvecklat sin syn på rösträtt för deinvandrade i en särskild motion.Öka kvinnors maktVi kan inte acceptera att någon kvinna - oavsett etnisk tillhörighet -misshandlas eller våldtas med hänvisning till kultur eller tradition och attsvenska myndigheter gömmer sig bakom dessa begrepp och inte ingriper.Vi vill därför att den svenska lagstiftningen ses över för att rätta till dendär t.ex. varje människas rätt till religionsfrihet, respekt för sitt privatlivoch familjeliv, yttrandefrihet kommer i konflikt med kvinnors mänskligarättigheter. Detta bör ge regeringen till känna.Att placeras in i ett påtvingat kollektiv med den godtyckliga beteckningen"invandrare" och dessutom vara kvinna innebär att invandrade kvinnorskunskap, erfarenhet och kompetens osynliggörs. Det är därför viktigt attkvinnor av olika etniskt ursprung möts i olika kvinnoprojekt för att på sitteget sätt lära sig svenska och varandras kulturer. Invandrarorganisationernatilldelas medel av regeringen för att kunna bedriva sin verksamhet.Vänsterpartiet anser att det är nödvändigt att regeringen av invandrar-organisationerna, såväl som av andra organisationer som erhåller bidrag,kräver att bidragens resultat och effekter redovisas ur ett könsperspektiv.Detta bör ge regeringen till känna.Äldre invandrareEftersom reglerna för folkpension är beroende dels av typen avuppehållstillstånd och dels av hur länge den invandrade levt i fårmånga äldre invandrade inte folkpension därför att de beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl och tvingas därför sökasocialbidrag. Det är inte mindre förnedrande för äldre invandrade än vaddet är för äldre svenskar att uppsöka för sin överlevnad.Kommunerna ersätts upp till en viss nivå för de äldre invandrade. I detnya pensionssystemet kommer detta problem att lösas, men de nyareglerna kommer inte att omfatta de äldre invandrade som ärpensionärer. Det bästa vore förstås om äldre invandrade kunde få någonform av folkpension. anser därför att regeringen böråterkomma med ett förslag om hur en sådan folkpension skall utformas.Detta bör ge regeringen till känna.För äldre med utländsk härkomst är det lätt att glömma den svenska manlärt sig på ålderns höst. På våra olika former av äldreboende är de flestaanställda av svensk etnicitet. Kompetensen hos omsorgspersonal medutländsk bakgrund måste tillvaratas för att de äldre invandrade skall få bättreomsorg.Kultur ger styrkaAtt göra alla människor i samma mån delaktiga i kulturen ochkulturutbudet är övergripande mål för kulturpolitiken.Det svenska musiklivet har varit jämförelsevis bra på att ta till sig formeroch uttryck från andra musikkulturer. Teater- och bildkonstområdenaligger lite efter och museerna har ännu inte börjat samla på, beskriva ochgestalta det nya, mångkulturella . Det mångkulturella har ännuinte slagit igenom i kulturlivet som helhet. Ändå är det just kulturen somförmår spränga gränser och skapa möten mellan människor med olikabakgrund, både etnisk och klassmässig. Kulturpengar bör därföranvändas för att stödja den nya gränsöverskridande världskultur somväxer fram i de mångkulturella förorterna.Det finns hundratusentals invandrade i som inte förstår svenskatillräckligt bra för att tillgodogöra sig svenska medier. Det gäller inte baranyanlända utan även människor som varit här i decennier.Invandrartidningens överlevnad måste därför säkras. Detta bör geregeringen till känna.Som förebilder för invandrade kvinnor och män och som tillvänjning förmajoritetsinvånarna bör det införas ett mediaansvar för att mörk hudfärg ochutländsk accent ges proportionellt utrymme i medierna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyktingbarns rätt till skolundervisning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rättsväsendet bör prioritera arbetet mot rasistiska brott,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vidgat tillämpningsområde för brottet olaga diskriminering,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot arbetsmarknadens etniska skiktning,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om positiv likabehandling på arbetsmarknaden av personer frånetniska minoriteter,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagreglering av modersmålsstödet i förskolan,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på redovisning till regeringen av effekter och resultat urkönsperspektiv av bidrag till invandrarorganisationerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkpension för äldre invandrade,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överlevnad måste säkras.Stockholm den 25 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till JuU.2Yrkandena 4 och 6 hänvisade till UbU.3Yrkande 5 hänvisat till AU.