ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ju5 · 1998-11-11 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju5av ()med anledning av skr. 1998/99:17 Ett nytt offentligt rättsinformationssystemI regeringens skrivelse 1998/99:17, Ett nytt offentligträttsinformationssystem, presenterar regeringen sin syn påstatens ansvar vad gäller kontinuerlig grundservice pårättsinformationens område. Regeringen menar att dennaservice ska rikta sig både till allmänheten samt den offentligaförvaltningen och omfatta både lagar, förarbeten, statligamyndigheters föreskrifter och rättspraxis från domstolar ochmyndigheter. Staten ska ha ett begränsat ansvar att förädlarättsinformationen. Informationen ska finnas elektroniskttillgänglig på ett överskådligt och enhetligt sätt med engemensam ingångssida på Internet, möjlighet tillfritextsökningar och strukturerade sökningar över helasystemet samt goda länkningsmöjligheter. Enviktig utgångspunkt är att större delen av rättsinformationenska tillhandahållas utan avgifter.Kristdemokraterna tillstyrker i stort regeringens förslag. Det är enförutsättning i ett demokratiskt samhälle att dess medborgare praktiskt, inteenbart teoretiskt, har tillgång till förarbeten, lagar och praxis. Därför är ettnytt offentligt rättsinformationssystem en angelägen och efterlängtadanpassning till de nya möjligheter tekniken erbjuder.Enligt ska ett rättsinformationssystem vara engrundpelare i det svenska informationssamhället. Mottagaren ska klart kunnakoppla informationen till den demokratiska processen i oavsettvilka partier som sitter i regeringsställning. har riksdag en välfungerande och genomtänkt hemsida som besöks av många. Här återfinnsinterpellationer, frågor, motioner, protokoll från debatter,utskottsbetänkanden m.m. Trots det omfattande materialet är hemsidanpedagogiskt utformad som den lockar till mer läsning och harmottagits mycket väl av allmänheten, inte minst bland ungdomar. Att kunnata del av och få insyn i de förtroendevaldas arbete direkt - on demand - är endemokratisk utveckling, ett steg i rätt riktning. De personer som på ettföredömligt sätt förmedlat denna information har visat att de besittererforderlig kunskap inom området. Med beaktande av roll i detdemokratiska samhället som förmedlare av information och mötesplats förpolitiska åsikter samt den inom samlade erfarenheten av atthantera och pedagogiskt presentera omfattande offentligt material så börenligt uppgiften att handha ett nytt offentligträttsinformationssystem läggas på riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppgiften att handha rättsinformationssystemet bör läggas påriksdagen.Stockholm den 11 november 1998Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GM02Kr3 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr3av ()med anledning av prop. 1998/99:29 Kriminalisering av främjande av deltagande i lotterier som anordnas utom landetLåt folk själva bestämma ivilket EU-land man villspela!Det är inte politikers uppgift att förbjuda medborgarna attsjälva bestämma i vilka lotterier dessa - av skattade medel -vill satsa på! Därför bör avslå regeringensproposition /99:29 - "Kriminalisering av främjande avdeltagande i lotterier som anordnas utom landet. "Propositionen är ett exempel på att regeringen inte tilltror medborgarnaeget omdöme och lika verklighetsfrämmande och i otakt med tiden sompersonuppgiftslagen (PUL) och dessutom ologisk. Regeringen hade varitlogisk om man, utöver anordnare och förmedlare, även föreslogkriminalisering av medborgare som deltager i lotterier anordnade i annat EU-land. Så göres inte då man förmodligen insett att sådant förfarande skulle fåorimliga konsekvenser i form av medborgarkontroll som är ovärdigdemokratiska samhällen. Hur skulle de kontrolleras som sätter in pengar påbankkonto i annat EU-land och från kontot betalar insatser till landetslotterier eller vadhållningar?Dessutom lär förslaget, trots försök att hävda motsatsen i propositions-texten, hamna i konflikt med EU. Juridisk expertis i är frågande tillregeringens förslag. Principen om fri rörlighet för varor och tjänster inomunionen borde självfallet även gälla lotterier och vadhållning som ärgodkända i annat EU-land! EU lär inte acceptera att någon döms föranordning/förmedling av deltagande i lotteri eller vadhållning i annat EU-land om lotteriets överskott går till t.ex. social-, kultur-, idrotts- och ung-domsverksamheter.Propositionen har tillkommit därför att regeringen tror att utländskalotterier framgångsrikt kan konkurrera med i anordnade lotterier. Föratt möta detta bör vi istället anpassa t.ex. skattenivåer förlotteri/vadhållningtill vad som gäller inom EU. I övrigt skall det bli intressant att notera hurregeringen avser reagera mot svenska lotterier och spelföretag vilkautomlands agerar för spel på lotteri och vadhållning i Sverige.Påståendet i propositionen om att regeringen oroas över negativa socialakonsekvenser vilka kan uppstå vid spel på utländska lotterier bör motbakgrund av de många statligt godkända spelformer som redan finns iSverige endast betraktas som - dubbelmoral!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:29 i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 9 november 1998Sten ()
mot · GM02Kr4 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr4av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:29 Kriminalisering av främjande av deltagande i lotterier som anordnas utom landetI föreliggande proposition föreslår regeringen att främjandeav deltagande i ett lotteri som är anordnat utomlands återskall kriminaliseras och rendera ett straff som antingen kanvara böter eller fängelse i högst två år.Förslaget till en skärpning av lagstiftningen är en direkt följd av att ettbrittiskt spelbolag tidigare försökt inleda spelverksamhet i landet. Företagetdömdes av tingsrätten för brott mot lotterilagen, men domen överklagades tillhovrätten, som friade företaget. Detta har föranlett regeringen att vidta deåtgärder den anser nödvändiga för att stoppa vidare försök.Enligt vår uppfattning finns det två saker som talar mot att en krimina-lisering skall ske nu.För det första har regeringen tillsatt en utredning som skall se över helalotterilagen. Det är, enligt vår uppfattning, märkligt att regeringenförekommer sin egen utredning genom att dra ur en del av lagen och föreslåändringar, trots att utredningen ännu ej är färdig. Detta har också påpekats avsåväl som i sinarespektive remissyttranden. Vi anser att yttrandena från dessa två remiss-instanser får bedömas väga tungt i detta sammanhang och vi delar derasinställning att utredningen först måste få presentera sina förslag innan någraändringar av lagen genomförs. I sammanhanget vill vi också påminna om attsåväl riksåklagaren som Hovrätten i framfört invändningar.Propositionen bör därför avslås och i stället bör regeringen ge utredningentilläggsdirektiv att uttryckligen också studera en kriminalisering avlotterispel som anordnas utomlands.För det andra har Lagrådet kommit med synpunkter att det är tveksamt omregeringens förslag till kriminalisering överensstämmer med gällande EG-rätt. Det finns, som regeringen också påpekar, ett domstolsutslag somhandlar om förbud mot lotterier anordnade i annat land. Trots dettadomstolsutslag anser Lagrådet att rättsläget är osäkert. Vi anser därför attLotterilagsutredningen också vad gäller detta bör ges tilläggsdirektiv för attnoggrannare studera rättsläget i förhållande till EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:29 i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till Lotterilagsutredningen.Stockholm den 11 november 1998Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GM02Kr5 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr5av och ()med anledning av prop. 1998/99:29 Kriminalisering av främjande av deltagande i lotterier som anordnas utom landetRegeringen föreslår i proposition 1998/99:29 att lotterilagenändras så att främjande av deltagande i ett lotteri som ordnatsutom landets gränser åter skall kriminaliseras.Förslaget är tveksamt från flera synpunkter.Hovrätten över och pekar exempelvis på att promemoriansslutsats - att lagstiftningen inte skulle strida mot förbud motdiskriminering - verkar förhastad. Utländska aktörer inom EU bör ha sammamöjligheter som svenska aktörer på den svenska lotterimarknaden.Rent principiellt torde förslaget också vara konkurrenshämmande, vilkettalar mot förslaget.Brottsförebyggande rådet anför i sitt yttrande att det finns påtagligabrottsrisker som lotteriverksamhet kan generera. De anför dels egendoms-kriminalitet som ett spelberoende brukar få i släptåg, dels ekonomisk ochorganiserad brottslighet i samband med anordnande av lotteriverksamhet.När det gäller risken för spelberoende av olika spelformer utreds dessa förnärvarande av professor . I den händelse vissa spelformervisar sig medföra oacceptabla risker för spelberoende förutsätter vi attregeringen återkommer till med förslag om hur dessa ska kunnaminimeras eller elimineras.Riskerna för en svart marknad beträffande spel torde dock i viss månfaktiskt kunna minska om föreliggande förslag avslås.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:29.Stockholm den 16 november 1998Lennart Kollmats (fp)()
mot · GM02Kr6 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr6av ()med anledning av prop. 1998/99:29 Kriminalisering av deltagande i lotterier som anordnas utom landetRegeringen föreslår i propositionen att lotterilagen ändras såatt främjande av deltagande i ett utom landet anordnat lotteriåter skall kriminaliseras i enlighet med vad som gällde framtill den 1 januari 1995.Utan att ta ställning till förslaget i sak så finns det anledning att varatveksam inför regeringens förslag på två punkter: Flera viktiga remiss-instanser har avstyrkt förslaget i dess nuvarande form, och regeringens egenutredning för översyn av lotterilagen har fått förlängd tid till mars 1999.Då EG-rätten har betydelse också för den svenska lotterilagstiftningenfinns skäl att gå varsamt fram med förändringar av lagen. Bl.a. Rikspolis-styrelsen och Hovrätten över och har anfört synpunkter idetta avseende. Också Lagrådet har ställ sig tveksamt till den föreslagnaregleringen eftersom risken för att den strider mot EG-rätten är betydande.Den av regeringen tillsatta utredningen för översyn av lotterilagstiftningenskulle varit klar med sitt uppdrag , men har fått förlängd tid.Mot denna bakgrund finns skäl att avvakta utredningens förslag, vari ocksåingår att utreda om lotterilagen behöver anpassas till EG-rätten.Jag menar att frågan om lagändringens förhållande till EG-rätten jämteutredningens möjligheter att ta den tid som krävs för att bearbeta frågan talarför att nu inte bör genomföra den förändring av lotterilagen somregeringen föreslår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lotterilagen(1994:1000).Stockholm den 17 november 1998Sofia ()
mot · GM02MJ3 · 1998-11-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ3av ()med anledning av prop. 1998/99:13 Avgaser och buller från mobila maskinerI propositionen föreslås en ny lag om åtgärder mot buller ochavgaser från mobila maskiner. Den föreslagna lagen är enramlag och är föranledd av nya EG-regler i det så kalladearbetsmaskinsdirektivet (direktiv /68/EG) och den harutformats på ett sådant sätt att det blir möjligt att införaavgas- och bullerkrav även på andra typer av motorer tillmobila maskiner än sådana som omfattas av direktivet.Ett miljöproblem som ofta glöms bort i debatten är motorgräsklippare. Entimmes körning med en bensindriven klippare ger ett lika stort utsläpp avkoloxid och kolväten som en katalysatorrenad bil gör under färd mellanStockholm och . Farligast är dock kolväteföreningarna som kan geupphov till allergier och cancer. Eftersom utsläppen från en bensindrivengräsklippare sker i direktkontakt med den som klipper, medför de en inteoväsentlig hälsorisk.Enligt en kartläggning gjord av såsläpper den samlade flottan av motordrivna gräsklippare ut blandannat kolväten, koloxid, kväveoxider och113 koldioxid. Detta är långt ifrån försumbart. Till dessa utsläpp kanman också lägga problemet med ovälkommet buller.Arbetsmaskinsdirektivet inkluderar visserligen inte gräsklippare, men detfinns ingen anledning för att avvakta ett antal års ytterligare utre-dande och processande på europanivå utan vi bör i detta sammanhang ta ettsamlat grepp och dra upp riktlinjer för hur gräsklipparna ska miljöanpassas iframtiden. Regeringen bör inom den föreslagna ramlagen om åtgärder motbuller och avgaser från mobila maskiner utarbeta förordningar som sättergränser för motorgräsklippare vid nyförsäljning vad gäller buller ochutsläpp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökrav på gräsklippare.Stockholm den 5 november 1998Johnny (kd)
mot · GM02Sk10 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk10av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:26 Beskattning av råtalloljaRegeringen föreslår i propositionen att en energiskatt införspå råtallolja som används för uppvärmning. Skatten skallmotsvara den skatt som tas ut på eldningsolja. Skatten införsi ett försök att minimera de negativa effekter somenergibeskattningen indirekt haft för den kemiskaförädlingsindustrins råvaruinköp av råtallolja. Det kannoteras att de problem som diskuteras i propositionenförvärrades kraftigt när regeringen, utan någon djupareanalys, fördubblade koldioxidavgiften för industrin.EnergiskatterRåtallolja är ett biobränsle och ger vid förbränning inteupphov till nettoemission av koldioxid varför koldioxidskattinte skall tas ut. Men för att uppnå syftet med lagstiftningenföreslår regeringen att skatten på råtallolja skall motsvaraden sammanlagda energi- och koldioxidskatt som tas ut föreldningsolja. Detta är en principiellt tveksam lösning.Kristdemokraterna anser att energibeskattningen skallutformas så att miljöbelastande energislag beskattas hårdastmedan introduktionen av miljövänliga och förnybaraenergislag premieras.Översyn av energi- ochmiljöskatterRegeringen aviserar i budgetpropositionen att man under1999 avser återkomma med en total översyn avenergiskatterna. En sådan är välkommen. Man bör istället föratt nu införa nya lagar med specialregler då återkomma medheltäckande förslag som erbjuder långsiktiga lösningar.Kristdemokraterna anser att skattetrycket bör omfördelas från arbetskrafttill miljöbelastande utsläpp, ändliga naturresurser och energi. Det ärsamtidigt viktigt att till exempel energibeskattningen utformas på så vis attden ger förutsättningar för svensk industri att konkurrera internationellt.Kristdemokraterna var med och tog initiativ till en parlamentarisk utredningom skatteväxling (SOU 1997:11) som lade fram sitt betänkande redan ibörjan av 1997, där man slog fast att kan och bör gå vidare med attöka miljörelateringen av skattesystemet. Bakom den parlamentariskautredningen stod en majoritet av riksdagspartierna. Utredningen bör ligga tillgrund för regeringens fortsatta arbete när det gäller energiskatter.Det bör dock poängteras att hela idén med skatteväxling är att sänkaskatten på arbete som miljöavgifter används i större utsträckning.Föreliggande förslag från regeringen höjer skatten utan motsvarandesänkning av andra skatter och innebär dessutom att biobränsle likställs medfossila bränslen. Förslaget strider därför i alla avseenden mot de slutsatserskatteväxlingskommittén med bred majoritet slog fast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:26,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en total översyn av energiskatterna.Stockholm den 16 november 1998Helena Höij (kd)()()()()()Per ()()()()()()()()
mot · GM02Sk11 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk11av och ()med anledning av prop. 1998/99:26 Beskattning av råtalloljaRegeringen föreslår i proposition 1998/99:26 att energiskattinförs på råtallolja som används för uppvärmning. Förslagetinnebär att ett speciellt biobränsle beläggs med sammapunktskatt som eldningsoljor. Syftet är att upphävakonkurrensen mellan industriell användning av råtallolja ochanvändning för energiändamål - och därmed lindra denegativa effekter som energibeskattningen indirekt fått förden kemiska förädlingsindustrins råvaruinköp av råtallolja.Folkpartiet anser att förslaget är tveksamt av flera skäl. Att belägga ettsärskilt biobränsle med samma punktskatt som eldningsolja innebär att en ny"princip" för beskattning införs i det redan mycket svåröverskådliga"lapptäcke" som dagens energiskattesystem utgör. Flera remissinstanser ärmycket kritiska till att det helt saknas en analys av vilka konsekvenser ettsådant ingrepp medför på . pekar exempelvis på attförslaget kan uppfattas som prejudikat, vilket i sin tur leder till stortgodtycke vid beskattningen av olika råvaror. Spånskiveindustrin är utsatt för liknande problem som den kemiska förädlingsindustrin har.Olika stöd till biobränslen driver indirekt upp priset på spån som används vidtillverkning av spånskivor. Det kan inte uteslutas att liknande problemuppstår på andra områden i framtiden.Energipolitiken och energiskattesystemet har präglats avtvära kast och otydliga signaler. har dessutom storaskattehöjningar genomförts. Det nu liggande förslaget illustrerar tydligtkonsekvenserna av denna principlöshet och brist på analys - nya regler får"oväntade effekter" som behöver korrigeras med ännu fler nya regler.För närvarande pågår ett arbete i med att reformerahela energiskattesystemet. Enligt uppfattning bör riksdagenavstå från att fatta beslut om nya energiskatter till dess den pågåendeöversynen har genomförts. Det är angeläget att problemet med råtalloljan idetta sammanhang får en långsiktigt godtagbar lösning. I avvaktan på ensådan lösning kan naturligtvis någon form av kompensation till berördaföretag övervägas.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:26,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompensation till berörda företag.Stockholm den 16 november 1998Johan ()()
mot · GM02Sk12 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk12av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:28 Beskattning av fordringar och skulder i utländsk valutaI propositionen föreslår regeringen ändrade regler vad gällerbeskattningen av fordringar och skulder i utländsk valuta förföretag. Motivet är att de civilrättsliga reglerna i fråga omgod redovisningssed förändrats.Ärendet har beretts genom att en promemoria har utarbetats ochremissbehandlats. Som regeringen redovisar i propositionen har den avregeringen valda modellen, som i princip överensstämmer med huvud-alternativet i promemorian, fått omfattande kritik vid remissbehandlingen.Flera remissinstanser ifrågasätter om det över huvud taget behövs enskattemässig särreglering. De föreslagna avskattningsreglerna anses av fleraremissinstanser vara alltför oförmånliga. Flera näringslivsorganisationerliksom förordar att en alternativ modell som också redovisades idepartementspromemorian borde väljas.Mot bakgrund av det mycket splittrade remissutfallet och att flera remiss-instanser har tungt vägande skäl för förändringar av regeringens förslag bördetta avslås. Regeringen får i den mån man fortfarande bedömer att detbehövs särregler inom skattelagstiftningen återkomma med ett bättre berettförslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:28 i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 4 november 1998Bo Lundgren ()()()de ()()()()()()
mot · GM02Sk13 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk13av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:28 Beskattning av fordringar och skulder i utländsk valutaI propositionen föreslår regeringen ändrade regler förbeskattningen av fordringar och skulder i utländsk valuta iföretagssektorn. Motivet som anges för förändringarna är attde civilrättsliga reglerna i fråga om god redovisningssed harförändrats. Ärendet har beretts genom att en promemoria harutarbetats och remissbehandlats.Av propositionen framgår att regeringens förslag, som i princip överens-stämmer med huvudalternativet i promemorian, har fått omfattande och tungkritik vid remissbehandlingen. Flera tunga remissinstanser ifrågasätter omdet över huvud taget behövs en skattemässig särreglering.De avskattningsregler som föreslås anses av flera remissinstanser vara allt-för oförmånliga. Näringslivets organisationer och förordar en alterna-tiv modell som också redovisades i departementspromemorian.Kristdemokraterna anser mot bakgrund av det mycket splittrade remissut-fallet och att flera remissinstanser har tungt vägande skäl för förändringar avregeringens förslag att det bör avslås. Regeringen bör överväga om det överhuvud taget behövs särregler inom denna skattelagstiftning, och i så fall åter-komma med ett bättre förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:28.Stockholm den 16 november 1998Holger ()()()()()()()Per ()()()()()()()
mot · GM02Sk6 · 1998-11-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk6av Per m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:18 Vissa punktskatte- och tullfrågorInledningVänsterpartiet anser att förslagen i propositionen i alla fallutom ett är väl avvägda. När det gäller diskussionen ombeskattningsmyndighetens rätt att genomföratredjemansrevision har emellertid en annanuppfattning än regeringen.För att kunna kontrollera att den som ansökt om återbetalning m.m. avskatt har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter, behövs beslut som gerbeskattningsmyndigheten rätt att ta in uppgifter som styrker den inlämnadeansökan.För att styrka en uppgift kan det uppkomma behov av att hämta inuppgifter från tredje man, d.v.s. från någon annan än sökanden. Man talar omett tredjemansföreläggande då beskattningsmyndigheten genom ett förelägg-ande får befogenhet att hämta in en speciell uppgift som man anser sigbehöva för kontrollen. I vissa fall kan det även behövas en s.k. tredjemans-revision då man inte på förhand vet exakt vilka uppgifter som behöver krävasin.Regeringen anför att det inte bör bli några problem för beskattnings-myndigheten att definiera vilka uppgifter som behöver begäras in. Därföranser regeringen att de uppgifter som beskattningsmyndigheten kan behövahämta in från tredjeman regelmässigt bör kunna erhållas genom deföreslagna bestämmelserna om tredjemansföreläggande. Någon rätt tilltredjemansrevision skulle då inte behövas. Enligt regeringen kan det emeller-tid inte uteslutas att det i vissa fall kan finnas behov av tredjemansrevision.Den frågan anser man dock bör övervägas ytterligare, innan något beslut omrätt till tredjemansrevision kan fattas.Vänsterpartiets synpunkterVänsterpartiet anser att de föreslagna kontrollåtgärdernaskulle bli effektivare om beskattningsmyndigheten även fickbefogenhet att besluta om s.k. tredjemansrevision. I likhetmed anser attbeskattningsmyndigheten i alla fall bör ges befogenhet attbesluta om tredjemansrevision för att kontrollera om deuppgifter som tredjeman lämnat är riktiga. Vad som ovananförts bör besluta om.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om att beskattningsmyndigheten skall kunnabesluta om s.k. tredjemansrevision enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 3 november 1998Per ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)