mot · GM02Kr521 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr521av m.fl. (v)Folkrörelse och idrottsfrågorInledningSverige har en mycket föreningsaktiv befolkning. Vi harsedan länge en stor och levande idrottsverksamhet, somfostrat många idrottsmän och idrottskvinnor där mångasenare gjort framgångsrika internationella karriärer.Vänsterpartiet vill att alla människor skall känna attaktiviteterna inom de organiserade föreningsverksamheternainom idrotts-, motions- och friluftslivsområdet är tillgängligaför dem oavsett kön, yrke, inkomst, ålder eller annanbakgrund. Det är viktigt med folkrörelseformen, dvs. attverksamheten är öppen för alla och utgör en del av denideella sektor som bygger på människors delaktighet ochaktiva engagemang. Föreningsrörelsen spelar en mycketpositiv social roll där hundratusentals ideellt arbetandeledare på olika nivåer gör viktiga insatser för en mycket stordel av vår ungdom. I tider av besparingar är det specielltviktigt att samhällsstödet finns kvar. Detta för att motverkaen ökad kommersialisering och en minskning avdelaktigheten.Omfattning/ändamålSamhällsstöd är viktigt för att skapa långsiktighet iplaneringen av verksamheten. Marknad och kommersialismkan inte garantera välbefinnande och folkhälsa på lika villkorför alla; till detta behövs politiska beslut och samhällsstöd.En friskare befolkning är en tillgång för hela samhället.Vänsterpartiet anser att stödet bör beslutas av efter sedvanlig debatt, där anslagets storlek bedöms iförhållande till andra samhällsåtaganden. Det ekonomiskautrymmet för nya samhällsåtaganden under de närmaste årenär tyvärr begränsat. Det är därför viktigt att effektiviseraresursutnyttjandet. Regeringen skriver i sinbudgetproposition att stödet till idrotten minskatfrån ca till ca 483 miljonerkronor , varav var enengångsanvisning för att möjliggöra ett svenskt deltagandevid och Paralympics i . För år 1999föreslår regeringen ett anslag på ca , ennivå som beräknas ligga fast . Iförslaget för och beräkningarna för åren 2000 och2001 ingår medel för en talangsatsning på upp till 10miljoner kronor under förutsättning att näringslivetavsätter motsvarande belopp. I avvaktan på införandet av ettbeslutat vinstdelningssystem från AB föreslårregeringen att bidraget till från ABSvenska Spel för ökar med till105 miljoner kronor.Riksidrottsstyrelsen poängterar i en preliminär kommentar till , att "Folkrörelserna i allmänhet och idrottsrörelsen i synnerhethar förlorat stora andelar av spelmarknaden till de statligaspelbolagen. Folkrörelsernas nettointäkter från spelmarknaden är, i dagenspenningvärde, drygt en miljard lägre än ." Vidare:"har också fattat beslut om att ge folkrörelserna en del avöverskottet från de statliga spelbolagen. Men fortfarande har ingenting hänt. "Föreningslivet på alla nivåer brottas med svåra ekonomiska problem, bådeför idrotten och de föreningar som inte har publik bärkraft eller inte ansesintressanta ur marknadsföringssynpunkt för näringslivet. Den kraftiganedskärningen av anslag innebär attalla riksförbund och alla specialförbund drabbas, men hårdast drabbas demindre förbunden, som ofta har ett sämre utgångsläge i jakten på sponsorer.Idrottsutredningen konstaterar att barn och ungdomar utövar mindremotion på sin fritid jämfört med , speciellt gäller detflickorna. Minskningen av den spontana, oorganiserade motionen ärallvarlig, speciellt i ljuset av den samtidiga minskningen av tiden för idrott iskolan, enligt Riksidrottsstyrelsen. delar denna uppfattning.En annan bidragande orsak är sannolikt minskade resurser hos kommuneroch landsting. Denna resursminskning har ökat fritids- och kultursektornsberoende av sponsring.Riksidrottsstyrelsen ogillar förslag att sätta verksam-hetsmål för idrotten och därmed på ett helt annat sätt än tidigare styrafördelningen av idrottsanslaget. menar dock att det voreönskvärt med en statlig idrottspolitik där målbeskrivningar formuleras medde kulturpolitiska målen som förebild. Det handlar om inriktningsmål och detförhindrar inte att idrottsrörelsen även i fortsättningen kan sätta egna mål försin verksamhet. De idrottspolitiska målen skall ej innebära någondetaljstyrning av idrottsrörelsens eller idrottsföreningarnas verksamhet.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag tillmålbeskrivning i enlighet med vad som här anförts.SamlingslokalerI propositionen föreslår regeringen att anslaget till allmännasamlingslokaler avskaffas. Detta är en besparing som vi frånVänsterpartiets sida anser vara mycket dåligt motiverad.Även om stödet minskat från 135 till 40miljoner, innebär ju inte detta att de 40 miljonerna intebehövs. Det kan möjligen gå att hävda att nya lokaler intelängre behöver byggas i någon större omfattning, menbefintliga lokaler kommer ändå att behöva upprustning ochunderhåll och på många håll behövs fortfarandehandikappanpassande åtgärder. Samlingslokalerna är enmycket viktig beståndsdel av folkrörelse-Sverige och kaninte utan vidare strykas ur budgeten. Regeringen böråterkomma med förslag till finansiering i tilläggsbudget för1999.Åtgärder för ökatdeltagande och tillgänglighetÖka andelen som deltagerDet finns variationer i människors deltagande; framför allt ärvälutbildade i större utsträckning engagerade i idrott, motionoch friluftsliv. var dock denna skillnad större.Orsaken kan vara att kvinnorna ökat sitt deltagande. Menfortfarande är personer med låg utbildning och låg inkomstunderrepresenterade. Fysiska aktiviteter uppfattas olika avolika utövare och har olika meningar för olika människor.Enligt mening gäller det att öka andelen somdeltar genom att locka med fler av de inaktiva. Det är viktigtatt få fler aktiva i den organiserade idrotten, men även i denicke-organiserade.Barn som alltför tidigt hamnar i ett organiserat och specialiserat idrotts-utövande med stor betoning på elitsatsning och resultat med medföljandeutslagningsmekanismer, kan ganska snabbt vända idrotten som helhetryggen. För yngre barn skall därför idrotten betona det lekfulla, det spontanaoch uppmuntra till mångsidighet genom att barn tillåts pröva många olikaidrotter. Detta förhindrar ensidig träning i tidig ålder och motverkar enalltförtidig specialisering och elittänkande.Det är mycket viktigt att flickor ges möjlighet att pröva olika former avidrott, motion och friluftsliv. Det är inte endast frågan om en jämställdfördelning av träningstider på idrottshallar utan delaktighet i idrott i alladessformer. Vissa aktiviteter som flickor väljer kräver investeringar och skötsel,t.ex. Det finns inga manliga respektive kvinnliga idrotter. Allaskall, oavsett kön, ha rätt att välja vilken idrottsgren de vill utan att mötasavnedlåtande kommentarer om sitt idrottsutövande.Handlingsprogram för tillgänglighetVänsterpartiet anser att ett handlingsprogram för ökatdeltagande i föreningsverksamheten bör utarbetas.Programmet bör ta upp såväl hur man kan öka den rentfysiska tillgängligheten när det gäller aktiviteter ochanläggningar som den sociala och kulturella tillgängligheten.Det gäller att öka och bredda deltagandet på lika villkor föralla. När det gäller att öka deltagandet, delaktigheten ochtillgängligheten för människor med funktionshinder skallFN-konventionen vara den givnautgångspunkten. Vi vill också betona vikten av atthandlingsprogrammet utarbetas i nära samarbete medfolkrörelser utanför , t.ex.Friluftsfrämjandet och handikapp- ochinvandrarorganisationerna.Bättre underlag om deltagandeuppdelat efter könDet lokala aktivitetsstöd som stat och kommun betalar ut harmycket stor betydelse för verksamheten för barn ochungdom. Analyser av det stöd som betalas ut kan ge svar omdeltagandet inom olika verksamheter. föreslåratt det lokala aktivitetsstödet även skall redovisas efter kön.SpelintäkterIdrottsrörelsens inkomster av spel och lotterier skall i förstahand förstärka klubbverksamheten. Det är dock inteeftersträvansvärt att intäkter av spel och lotterier ersätter detsamhälleliga stödet. Det är en alltför osäker inkomstkälla.Det är därför principiellt viktigt att de statliga spelbolagenansvarar för den företagsekonomiska verksamheten ochidrotten för den sportsliga verksamheten. Däremot kan varjeny regering och riksdag besluta om att avsätta vinstmedelfrån spelbolagen till idrotten och balansera det samhälleligastödet vid behov. När den offentliga sektorns ekonomi varstarkare fick idrotten i princip de pengar den behövde. Detfår inte bli så att idrotten förvisas till spelmarknaden närsamhällsekonomin är svagare.Idrotten riskerar då att förlora en del av sin frihet. Som nämnts tidigareavsätter regeringen i budgetpropositionen ytterligare 50 miljoner från ABSvenska Spel till . I Riksidrottsstyrelsens preliminärakommentar till hävdas att folkrörelserna i allmänhet - ochidrottsrörelsen i synnerhet - förlorat stora andelar avspelmarknaden till de statliga spelbolagen. I dagens penningvärde hävdas attfolkrörelsernas nuvarande intäkter är lägre än ibörjan . Som en kommentar till budgetpropositionen uttryckerockså Riksidrottsstyrelsen genom sin ordförande besvikelseatt det tidigare riksdagsbeslutet att överskottet från s.k. värdeautomatspelskulle tillfalla idrottsrörelsen senare ändrades till att idrottsrörelsen skallfådel av ett vinstdelningssystem med AB . villminska de statliga spelbolagens andel av spelmarknaden för att skapa ettstörre utrymme för olika folkrörelser. Det skulle kunna leda till att de"snabba" spelen med de höga vinsterna inte ökar ytterligare. Det skulle i sintur kunna minska risken för att ännu fler människor utvecklar ettspelberoende.Bingo-Lotto har ökat folkrörelsernas intäkter kraftigt, men intresset ochdärmed intäkterna verkar ha avmattats något. Överhuvudtaget ser Vänster-partiet en risk i den polarisering som uppstått mellan försäljningsstarkarespektive försäljningssvaga föreningar. Detta riskerar att öka spänningenmellan bredd och tävlingsidrott . Det står i stark kontrast till detsamhälleliga stödet, som ges till alla föreningar i förhållande till antaletgenomförda aktiviteter oavsett region och storlek. Det kan från principiellasynpunkter diskuteras om det är speciellt lämpligt att låta ungdomar kännatrycket att sälja ett visst antal Bingo-lotter, resultatlotter o.s.v. varjevecka föratt dra in pengar till klubbkassan. I bästa fall går pengarna till ungdoms-verksamheten, men sannolikt ofta till seniorverksamheten.Folkrörelser somdemokratibärareVänsterpartiet ser folkrörelserna som viktigademokratibärare, vilka spelar en stor roll i uppbyggandet aven demokratisk samhällsstruktur.Ökat inflytande för ungdomarDet organiserade föreningslivet är en demokratibärare vilkenger föräldrar, utövare och ledare möjlighet till inflytande iföreningsverksamheten.Det är en stor uppgift för föreningslivet att fortsätta arbeta för att stärkafrämst ungdomars inflytande och demokratiska skolning. Det kan ske genomatt bilda ungdomssektioner, ge rösträtt för unga på föreningsmöten ellergenom att bilda ungdomsråd. Vi menar att fördelad makt och inflytande kanöka engagemanget och intresset för att yngre personer av båda könen tar påsig förtroendeuppdrag nu och i framtiden.Könsfördelning och inflytandeKvinnorepresentationen inom den organiserade idrotten är35 %. Kvinnorepresentationen på central ledningsnivå ärförhållandevis god i idrotter med kvinnodominans, t.ex.ridsporten, gymnastiken och konståkningen. Det är viktigt attuppmärksamma hur könsfördelningen ser ut och verka för attkönsfördelningen i styrelser och liknande speglarkönsfördelningen bland utövare. Men även de som verkarinom en idrott som domineras av det motsatta könet bör fåutrymme och stöd för att bryta detta mönster.Även i det internationella sammanhanget är det viktigt att arbeta för enjämställd representation.Invandrares inflytande ochdelaktighetMer än var tionde person som bor i är född i ettannat land. Det är viktigt att invandrare ges tillfälle attdeltaga i de organiserade föreningsverksamheterna.Delaktighet i föreningslivet är en naturlig bas för integrationoch därmed ett sätt att aktivt motverka främlingsfientlighetoch rasism.Föreningslivet med mötesdeltagande och en demokratisk mötesprocess ärett viktigt inslag i det svenska samhället. Demokratiska val till olika uppdragsom ordförande och kassör, diskussioner och beslutsfattande är viktiga inslagi det svenska föreningslivet. Fler aktiva deltagare med invandrarbakgrundberikar det svenska föreningslivet, ja, hela det svenska samhällslivet.Deltagande i föreningsverksamhet kan dessutom vara en bra väg för mångainvandrare att komma in och känna delaktighet i det svenska samhället.Breddidrott och friluftslivBreddidrotten, som även innefattar friluftsliv och motion iolika former, behöver få en starkare roll. villatt den ges större möjlighet att utöka sin verksamhet. Barnoch ungdomar behöver i större utsträckning än fåkomma i kontakt med motionsformer som inte är knutna tilltävlingsidrotten. Skolidrotten har en viktig roll att fylla. Denbidrar till att barn och ungdomar tidigt kommer i kontaktmed fysiska aktiviteter och kan därmed bidra till attregelbundna motionsvanor etableras redan i unga år.Regelbunden fysisk aktivitet bidrar sannolikt till ökad prestationsförmåga idet övriga skolarbetet.De från fristående organisationerna har svårt attfinansiera sin verksamhet och saknar i regel alternativa finansieringskällor.Vi anser därför, att en utredning bör tillsättas som utreder hur det bredaföreningslivet kan utvecklas och hur man mer effektivt kan utnyttjasamhällsresurserna.LedarstödDe flesta styrelseledamöter och andra ledare arbetarfortfarande helt ideellt. skall nya ledare rekryterasoch utbildas. Den frivilliga och ideella ledarkåren är enoerhört viktig resurs och det ideella engagemanget är ocksånormbildande för den yngre generationen. Samhällsstödetbör därför prioritera och stimulera ledarutbildningen bör ges tillräckligt samhällsstöd för att lokalt ochregionalt kunna ge stimulans och uppmuntran till ledare i föreningarna. Detär viktigt att utbildningen även i fortsättningen får stöd av kulturanslaget ochatt idrottens eget studieförbund, , administrerar utbildningsinsatserna.IdrottsgymnasierFler och bättre anpassade riksidrottsgymnasier bör skapas förelitsatsande ungdomar, där lovande idrottsungdomar gesgoda möjligheter att utveckla sina idrottsfärdigheter, utan attförsumma sina studier i övrigt. Idrottsgymnasier bör byggasupp allteftersom intresset ökar i samverkan med berördakommuner och specialidrottsförbund. Det är av stort värdeatt det vid tillkomsten av nya idrottsgymnasier tas storhänsyn till den enskilda kommunens "naturliga" anknytningtill den idrott, som idrottsgymnasiet skall inriktas på.Numera tar själv hand omresursfördelningen till olika idrottsgymnasier. Vänsterpartietanser att det är önskvärt att en utvärdering görs inom två . anser vidare, att Riksidrottsförbundetinom en snar framtid bör få ytterligare tilldelning från destatliga spelbolagen för att bygga upp ett centrum för densvenska elitidrotten, t.ex. Bosön på Lidingö.Ökad kommersialism ochbolagiseringElitidrotten är i många fall i praktiken en näringsidkandeverksamhet med avlönade spelare och ibland även ledare,där målet knappast är satsning på breddidrott och fostran avegna talanger, utan snarare vinstmaximering där färdigaspelare köps och säljs på en egen marknad.Kommersialiseringen tilltar på olika sätt: beroendet av högasponsorintäkter, försäljning av evenemang till olika TV-bolag som utestänger många tittare, ett tilltagande intresseför att bolagisera och börsintroducera idrottsföreningar är enutveckling som är ett allvarligt hot mot denfolkrörelsebaserade och ideella idrottsrörelsen. Det är viktigtatt även idrottsföreningarnas styrelser har en majoritet avledamöter med ideellt engagemang och ett genuint intresseför idrotten och den egna föreningen. Omstyrelsesammansättningen däremot domineras av personerfrån det privata näringslivet, sponsorer och liknande, riskeraridrottsrörelsens själ att gå förlorad. Idrottsrörelsen bör utgåfrån och utveckla den egna kulturen och den egna traditioneni stället för att försöka kopiera det privata näringslivetsstruktur och uppbyggnad. För är det ej rimligtmed samhällsstöd till föreningar som bolagiserats. Det ärinte heller rimligt att samhället skall stå för bolagiseradeföreningars kostnader i anslutning till deras evenemang, t.ex.polisbevakning. Ett bolag bör bära sina egna kostnader ochbehandlas utifrån de regler som lagstiftningen utgör, t.ex.aktiebolagslagen. Att välja bolagisering är, enligtVänsterpartiet, liktydigt med att välja bort fortsattsamhällsstöd. ""Många idrottsföreningar brottas med ekonomiska underskotti verksamheten. De största orsakerna till detta är att lönernaför spelarna skjutit kraftigt i höjden samt de storaövergångssummor som förekommer långt ner iseriesystemen i t.ex. fotboll och ishockey. Den s.k."" inom EU har fått stora konsekvenser.Domen syftar till att få bort övergångssummor mellan olikaföreningar för spelare vars kontrakt löpt ut. Genom praxis it.ex. svensk fotboll sker inte detta vid övergångar inomlandet, men det gäller vid övergång från svensk till utländskförening. Det innebär att spelaren, vars kontrakt löpt ut, kangå helt gratis till utländsk förening. Den tidigare föreningen,som kanske fostrat spelaren sedan barnsben, får ingenkompensation för all den tid och de resurser som lagts ner italangutveckling. För att komma ifrån dessa"gratisövergångar" försöker föreningarna skriva långakontrakt för att sedan försöka sälja spelaren innan kontraktetlöper ut. Stora, etablerade föreningar har givetvis lättare attklara detta jämfört med mindre föreningar. ""är därför ett hot mot den egna talangutvecklingen inomsvensk idrott, speciellt i mindre föreningar. Den bidrar inteheller till mindre penningfixering. I stället för att olikaföreningar lägger sina bud för att köpa en spelare till sitt lag,så blir det ett ökat köpslående mellan konkurrerandeföreningar vad gäller budet till spelaren själv. Det leder tillett system som motverkar klubbkänsla och att spelare åkerrunt som handelsresande i idrott och bjuder ut sina tjänstertill högstbjudande. bör ge regeringen till känna attden skall verka för att konsekvenserna av ""för svensk idrott utvärderas.Ekonomiansvar och revisionEn degradering från den högsta serien leder till ett stortekonomiskt bortfall för berörda föreningar. Dels minskarelitstödet från det egna förbundet, dels minskar i regel bådesponsorintäkter och publikintäkter. Däremot ligger lönenivånpå en fortsatt hög nivå om föreningen satsar på en snabbuppflyttning. Denna kärva ekonomiska verklighet leder lätttill ett osunt ekonomiskt chanstagande, som kan hotahela föreningens existens. Det leder också till de försök tillskatteplanering för föreningar och enskilda spelare somuppmärksammats . Den ekonomiskaverkligheten gör att många ekonomiansvariga utnyttjargällande skatteregler maximalt för att ibland även överträdadessa genom diverse påhittiga konstruktioner. Vänsterpartietvill betona att även elitidrotten bör arbeta inom de lagar, somsamhället lägger fast för all ekonomisk verksamhet. Detinnebär t.ex. att ekonomifunktionen behöver förstärkas ochatt auktoriserade revisorer bör granska elitföreningarnasårliga ekonomiska redovisningar.Det pågår i vissa förbund en uppföljning och analys av medlems-föreningarnas ekonomiska resultat med förslag till åtgärder för de föreningarsom har ett alltför lågt eller till och med negativt eget kapital.Vänsterpartietvälkomnar att idrottsrörelsen tar ett stort egenansvar i denna fråga. Vi avvisardock förslag om att det är idrottsföreningars status, ekonomi och popularitet,som skall avgöra om en förening uppåt i seriesystemet. Risken ärdå stor att det ekonomiska och kommersiella helt tar överhanden, medan detsportsliga blir en bisak. Ett sådant system kommer dessutom sannolikt attgynna de redan etablerade stora föreningarna i de större städerna. som kvalificerat sig för avancemang i seriesystemet skall givetvisgaranteras detta om man inte avstår av egen vilja. skullevälkomna konstruktiva förslag om ett resursutjämningssystem inom idrottenför att minska risken att det uppstår A, B och C-lag inom respektive idrott.Mottot att hela landet skall leva skall enligt gälla även för densvenska idrottsrörelsen.Det traditionellt största stödet till idrotten utgörs av kommunernas drift ochupplåtelse av idrottsanläggningar. påpekar den tydligatendensen att kommunerna i ökad utsträckning överlåter dessa idrotts-anläggningar till föreningarna. Ett problem i sammanhanget, enligt Riks-idrottsstyrelsen, är att dessa föreningsägda anläggningar, till skillnad från dekommunala, beläggs med moms. Detta kan försvåra verksamheten betydligt,inte minst med tanke på att många idrottsanläggningar har ett stort ochomedelbart upprustningsbehov.Etik och moralVänsterpartiet menar att det är viktigt att lyfta fram frågorom etik och moral inom idrottsrörelsen. Det görs också, t.ex.genom "Fair Play-turneringar", projektet m.m.Vi tror dock att dessa frågor bör betonas ännu hårdare.Idrotten har drabbats av olika negativaföreteelser, där läktarvåldet är det mest uppenbara. Här haridrotten kommit långt med att förebygga våldet inne påarenorna, men fortfarande sker våld och skadegörelse "påstan" efter vissa matcher. En annan negativ företeelse ärdopingen, det ständiga ifrågasättandet av domarna från bådepublik, ledare och aktiva. Dessa tendenser märks redan iungdomsidrotten och här har föreningar och ansvariga ledareett stort ansvar att fostra de aktiva till Fair Play-tänkande,respekt för motståndare och funktionärer.Olympiska spelVänsterpartiet anser att bör genomföras på ett fåtal givnaplatser, t.ex. två eller tre städer som regelbundet turas om attgenomföra . Vi anser att det är ett effektivt sätt attundvika slösandet med samhällsresurser i olika länder, somtävlar om att få arrangera . I har orterna ,, och varit med idessa ansökningsjippon utan att lyckas. Den InternationellaOlympiska Kommittén (IOK) ser uppenbart allt mindre tilldet sportsliga och alltmer till det ekonomiska, inte minst förden egna organisationen. Det kan i sammanhanget påpekasatt har en stark överrepresentation vad gällerarrangörskap de senaste decennierna.Vänsterpartiet menar att Paraolympics, dvs. för funktionshindrade, börgenomföras i anslutning till de . Vi vill se en satsning förökad integration mellan idrott för icke-funktionshindrade och funktions-hindrade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om målbeskrivning föridrottspolitiken i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att öka andelen som deltar i idrotter, motion ochfriluftsliv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handlingsprogram för ökad tillgänglighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det lokala aktivitetsstödet även skall redovisas efter kön,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spelintäkter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad jämställdhet och inflytande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrares inflytande och delaktighet,8. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attse över breddidrottens villkor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat ledarstöd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och lokalisering av idrottsgymnasier,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommersialiseringen av idrotten,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering inom idrotten och konsekvenserna vad gällersamhällsstödet,13. att hos regeringen begär en utredning om konsekvenserna avden s.k. för svensk idrott enligt vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om godkända revisorer,15.