mot · GM02T220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T220av m.fl. (m)Trafikpolitik inför 2000-taletVåra utgångspunkterTransporter och kommunikationer är en nödvändig del av allekonomisk aktivitet. Den positiva välfärdsutveckling som vihaft under det senaste århundradet är i stor utsträckningdirekt förknippad med ökad handel och därmed ökadetransporter och ökade kommunikationer. För ett litet landsom är möjligheten till fri handel över gränserna avhelt avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen.Transporterna utgör en ytterst lönsam del avsamhällsekonomin och skall därför grundas både påefterfrågan av transporter och behovet av miljöanpassning.Inriktningen måste vara att skapa ett kundorienterat snabbtoch effektivt transportsystem, som ger klarakonkurrensfördelar för svenskt näringsliv och därmed svensksysselsättning.Fri konkurrens är en av hörnstenarna i . Mellan de olikaländerna i EU skall likvärdiga villkor råda för olika branscher, vilket bl.a.betyder att staten inte genom stöd eller subventioner skall gynna en särskildnäring. Olika former av subventioner till transportnäringen har dock tenderatatt öka . Detta är oroväckande från svensk ståndpunkt. Det ärmycket angeläget att i EU driver på konkurrensfrågorna.Socialdemokraterna ger uttryck för en stark tilltro till samhällsekonomiskaanalyser och kalkyler, vilken vi inte delar. Sådana samhällsekonomiskaanalyser och kalkyler kan naturligtvis vara klargörande men bygger alltid påantaganden som kan komma att visa sig felaktiga. Analyserna och beräk-ningarna har förtjänster men kan inte ses som mer än en del av besluts-underlaget.Högt ställda krav på god miljö och varaktig hushållning med resursermåste påverka utformningen av transportsystemet. För enskilda människorsvälfärd är likaså goda kommunikationer avgörande. Rörlighet är ettväsentligt inslag för god livskvalitet och en grundförutsättning för ettfungerande vardagsliv. Goda kommunikationer underlättar arbetspendlingoch ökar möjligheterna att kombinera en god boendemiljö med en bredarbetsmarknad.Informationsteknikens möjligheter måste utnyttjas fullt ut för ett merintelligent och effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur. Satsningarnainom detta område behöver intensifieras.Vad avser trafiksäkerheten och nollvisionen (noll döda i trafiken som mål)ställer vi oss naturligtvis bakom denna målsättning. De åtgärder somgenomförs måste dock ha folklig förankring. Delmål bör därför uppställas.Det finns också anledning att erinra om den kraftiga nedgången av antaletdöda i trafiken sedan slutet av 1980-talet.Extrema trafiksäkerhetsåtgärder kan även hota miljön. Trafiksäkerhets-arbetet måste grundas på opinionsbildning, säkrare trafikmiljö och säkrarefordon. Dessutom kan den tekniska utvecklingen i form av s.k. trafik-informatik avsevärt förbättra trafiksäkerheten.Den fortsatta inriktningen av transportsystemen måste klara följande mål:? Ett kundorienterat snabbt och effektivt transportsystem som utgör en klarkonkurrensfördel för svenskt näringsliv och därmed svensk sysselsättningskall skapas.?? Transportslagen skall stegvis och målmedvetet miljöanpassas i takt medden allt snabbare teknikutvecklingen.?? Människors berättigade efterfrågan på transporter till arbetet och påfritiden till rimliga kostnader skall vara styrande.?? Varje transportslag skall behandlas likvärdigt i förhållande till sinakostnader och intäkter med den begränsning som består i att varjetransportslag också måste kunna erhålla likvärdiga villkor i förhållandetill internationell konkurrens på transportområdet. ?Stat eller marknadEtt ökat inslag av marknadsstyrning är nödvändigt för attskapa en effektiv infrastruktur. Det är först då man kanuppnå ett effektivt resursutnyttjande och åstadkomma enriktig bedömning av investeringsbehovet. Sambandet mellanstatens intäkter och utgifter för de olika trafikslagen måstebli tydligare. Trafikslagen skall inte överbeskattas och enkonkurrensneutralitet dem emellan måste eftersträvassamtidigt som hänsyn tas till reglerna i de viktigastekonkurrentländerna. Privata lösningar skall sökas så långt detär möjligt. En affärsmodell för trafikverken bör prövas.Investeringar i infrastruktur bör i princip endast genomföras om de ärlönsamma och man bör välja privata investeringar och ägarlösningar så långtdet är möjligt med hänsyn till trafikunderlagets bärkraft. För de investeringarsom staten svarar för bör ett bättre samband mellan skatter/avgifter ochstatens utgifter för investeringar och underhåll eftersträvas. Det är önskvärteftersom det dels är rimligt att de skatter/avgifter som tas in från respektivetrafikslag går tillbaka till detta i form av förbättrad infrastruktur, dels gerdettydliga ekonomiska sambandet ökade möjligheter att avgöra var framtidainvesteringar skall ske. Enligt vår mening bör en översyn av förhållandetmellan statens intäkter och utgifter för de olika trafikslagen genomföras, såatt det ekonomiska förhållandet kan regleras och respektive trafikslagbära sina egna kostnader så långt detta är möjligt med hänsyn tillinternationell konkurrens och internationella förpliktelser. För det låg-trafikerade vägnätet krävs dock särskild regionalpolitisk hänsyn. Detta gällerinte minst med tanke på den betydelse som skogsindustrin har för Sverigesexportöverskott.Statens ansvar måste koncentreras till planering, upphandling, finansieringrespektive myndighetsutövning. All annan verksamhet bör så långt möjligtvara konkurrensutsatt och drivas privat.Konkurrensutsätt ochprivatiseraErfarenheterna av avregleringar och konkurrensutsättninginom kommunikationsområdet är goda. De sjunkandepriserna på telekommunikationer, sänkta kostnader förkollektivtrafik genom anbudsupphandling och sänkta priserför godstransporter på järnväg är några exempel påavregleringens och konkurrensutsättningens positivaeffekter.Konkurrensen måste vårdas, upprätthållas och ökas inom de områden därdetta är möjligt. Fortsatta avregleringar och fri företagsamhet inom områdetär därför av stor betydelse. Konkurrensen leder både till att den tekniskautvecklingen påskyndas och till att nya effektiva och miljövänliga transport-alternativ kan växa fram.Upprätthållandet av konkurrens och fri företagsamhet kräver att kon-kurrenshämmande regler och subventioner från det allmänna undviks för attpå sikt helt avvecklas. Regleringar bör koncentreras till det som främst kanmotiveras med skydd för liv, hälsa och miljö. (Kommunikationskommitténborde också ha utrett vilka regleringar som verkar hämmande på kon-kurrensen och som därför bör avskaffas eller förändras).Den trafik som kan motiveras vara helt eller delvis offentligt finansieradskall när alternativa anbudsgivare finns alltid upphandlas i konkurrens.Subventioneringen är inte ett argument för att trafiken måste vara i offentligägo. Med konkurrensupphandling kan kostnaderna hållas på lägsta möjliganivå, subventioneringen tydligt redovisas och skattebetalarna slippaekonomiskt risktagande. De exempel som finns på konkurrensupphandladbusstrafik visar att kostnaderna kan sänkas markant. Service ochkundanpassning har i dessa fall också förbättrats.De statliga verksamheter som är konkurrensutsatta eller kankonkurrensutsättas skulle lika bra eller bättre fungera som privat drivnaföretag. En privatisering skulle ge dessa företag en bättre tillgång påriskkapital och därmed bättre framtida utvecklingsmöjligheter, vilket i sin turbidrar till en bra utveckling av infrastrukturen.Telia bör sättas högt på privatiseringslistan och aktier erbjudas den bredaallmänheten via börsen. En privatisering ger företaget tillgång tillriskkapitalmarknaden och möjligheter att expandera. Härigenom skapasförutsättningar för att skall kunna bli ett av de ledande telebolagen iEuropa istället för att defensivt försvara sin svenska marknad. En privati-sering har starkt stöd hos företagets personal och ledning.Övriga företag inom kommunikationsområdet som bör privatiseras är densvenska andelen i SAS, , affärsmässigaverksamhet samt och produktionsdivisioner. SJ böromgående bolagiseras. En privatisering av SJ kan bli aktuell. Vidare böräven möjligheten till en privatisering av och hållas öppen.Metoder, mål och överväganden vad gäller privatiseringar utvecklasnärmare i vår partimotion 1998/99:N215, Försäljning av offentligt ägdabolag.Klar miljöprofilDen svenska miljöpolitiken har oftast förts i termer avförbud, påbud, miljöskatter eller omfattande regleringar.Sådana insatser behövs ibland, men har också nackdelar. Inteens de mest genomtänkta regleringar kan ersätta den kraftsom ligger i att enskilda människor tar ansvar för sinahandlingar och sin egen miljö.Det har viljan till personligt ansvar för miljön vid sidanom politiken satt tydliga spår. Sedan människor på allvar började ställamiljökrav på produkter och tjänster har en mängd icke miljövänliga pro-dukter försvunnit från marknaden. Det har visat sig att människor spontantsjälva väljer en mera miljövänlig lösning.Trafikpolitiken måste präglas av miljöhänsyn. Kombinationer av skatte-reduceringar för miljövänliga alternativ, och avgifter för andra, kan användasom det på ett ändamålsenligt sätt löser miljöproblemen och leder till eneffektiv resurshushållning. Det är viktigt att de ekonomiska styrmedlen står irelation till miljöpåverkan. På samma sätt som varje trafikgren skall bära sinakostnader för infrastrukturen skall den även bära sina kostnader för påverkanpå miljön. Ett system med miljöavgifter och skattereduktioner möjliggör enekonomisk styrning mot en bättre miljö samt ett ökat utnyttjande av den nyamiljövänliga tekniken.Naturvårdsverket utreder ett förslag till införande av miljöklass 1 förbensin med hårdare miljökrav än de gällande miljöklass 2 och 3.Moderaterna anser att införandet av den nya miljöklassen bör prioriteras ochatt skatten för den renare miljöklass 1-bensinen skall sänkas.Det är viktigt att ekonomiska styrmedel inte utformas på så sätt att de tillväsentlig del blir en intäktskälla för statskassan. Initialt innebär införandetavmiljöavgifter en inkomstförstärkning vilket minskar i takt med övergångentill mer miljövänliga lösningar.Undersökningar av våra resvanor visar att cykeltrafiken ökar och att desssamlade trafikarbete är större än det som sker med tunnelbana, spårvagn ochpendeltåg tillsammans. Cykeln innebär en frihet precis som bilen. Den gerliten belastning på miljön, mindre buller och inte minst en viktig motion.Vägverket arbetar med en nationell cykelstrategi och vi serdet som en självklarhet att det skall finnas tillräckligt med säkra och bracykelvägar. En mer positiv inställning till cyklandet kan ge positiva effekterför det totala resandet och förbättra miljön.ITDen elektroniska infrastrukturen och den elektroniskakommunikationen spelar en allt större roll i människors livoch får en allt större betydelse för den ekonomiskautvecklingen. Goda telekommunikationer och envälutvecklad och effektiv infrastruktur på teleområdet är avavgörande betydelse för konkurrenskraft och vårförmåga att skapa välstånd och sysselsättning. Tele- och IT-området utgör dessutom i sig en viktig marknad för svenskaföretag. Det är ett av de områden som har störst potentialinför framtiden när det gäller att skapa nya företag och nyariktiga jobb.TelekomunikationSedan den 1 januari skall samtliga EU-länderstelemarknader vara öppna för konkurrens.Den svenska telemarknaden avreglerades redan i början av 1990-talet.Sverige har tillsammans med , varit ett föregångsland när detgäller avregleringen. Konkurrensen mellan våra tre mobilteleoperatörer(, och Europolitan) har fört till en av tätpositionernanär det gäller antalet mobilteleabonnemang per capita. Konkurrensen blandinternetoperatörerna har bidragit till att göra oss till ett av de absolut mestuppkopplade länderna i världen.Socialdemokraterna har misslyckats med att fortsätta den borgerligaregeringens arbete att utveckla konkurrensen på den svenska telemarknaden.Vårt försprång håller nu snabbt på att ätas upp av länder som alldeles nyligenavreglerat.En rad EU-länder har genom moderniserad lagstiftning lyckats skapa eneffektiv konkurrens på sina respektive telemarknader. hårt reglerademarknader som den tyska, holländska och franska har mycket snabbtkonkurrensutsatts. Resultatet är en snabb strukturomvandling, nya tele-tjänster och kraftigt sänkta priser. Gamla televerk i EU har privatiserats ellerär på väg att privatiseras. , som avreglerade och privatiseradepå 80-talet, är en av världens mest konkurrenskraftiga telemarknaderoch BT (f.d. ) är ett av världens största och viktigastetelekommunikationsföretag.I en sammanställning som BT publicerat ligger först påsjätte plats bland de tio europeiska länder som utvärderats beträffandeeffektiv reglering, rättvis samtrafik, tillträde till marknaden och icke-diskriminering av företag. I topp ligger och därefter följerHolland, , och Schweiz.För att förbättra konkurrensen på teleområdet och skapa ökad mångfald ärdet viktigt att snabbt införa krav på nummerportabilitet för fastnätsoperatöreri och att införa en öppen nummerplan. Därmed skulle man underlättaför abonnenterna att byta operatör eftersom man får behålla sitt gamlatelefonnummer. Studier, bl.a. från , har visat att abonnentergenerellt är beredda att avstå en betydande kostnadsbesparing för att fåbehålla sitt gamla telefonnummer. Ett snabbt införande av nummer-portabilitet är därför nödvändigt för att utveckla konkurrensen på tele-området. Vidare bör regler införas som innebär att fastnätsoperatörerna skallse till att abonnenterna har möjlighet att genom förval få tillgång tilltjänster idet fasta nätet av samtrafikerande teleoperatörer.Konvergens, radio och TVÖvergången från analog till digital överföring avelektroniska tjänster innebär att tjänster som tidigaredistribuerats separat nu kan integreras med varandra. Iframtidens telenät kommer man t.ex. att kunna distribuerabåde telefoni och TV. tillämpas olika lagstiftning fört.ex. telefoni (telelagen) och TV-utsändningar (radio- ochTV-lagen). Inom en mycket snar framtid kommer det mednuvarande regler att vara omöjligt att upprätthålla en sådanordning. Det finns dessutom risk för att utvecklingen av nyainformationstjänster hindras. Man bör därför införaen enhetlig lagstiftning för alla typer av elektroniska tjänster.Kulturdepartementet har tillsatt en konvergensutredning somarbetar med denna fråga. Utredningen förväntas vara klarvåren 1999.Riksdagen har tidigare beslutat att bygga ett digitalt mark-TV-nät. Beslutetleder in i en teknologisk återvändsgränd och innebär dessutom en felaktiganvändning av det begränsade frekvensutrymmet i etern som detleder till att man etablerar ännu ett statskontrollerat distributionsmonopol.Uppbyggnaden av det digitala mark-TV-nätet bör därför stoppasoch det tillgängliga frekvensutrymmet användas på ett samhällsekonomisktbättre sätt.Teracom Svensk Rundradio AB är det statliga bolag som har monopolpå all analog TV-distribution via marknätet och huvuddelen av radio-distributionen. I sändningstillstånden mellan staten och publicservice-bolag-en (SVT/UR/SR) och mellan staten och framgår att man är tvingad attanvända för utsändningarna. Regeringen har även gett Teracommonopol på utsändningarna i det digitala mark-TV-nätet då ingen upphand-ling skett. monopol på marksänd radio och TV bör omedelbartavskaffas och verksamheten utsättas för konkurrens. Vidare bör public-service-företagen åläggas att upphandla sin distribution i konkurrens.Teracom bör privatiseras.Svenska staten är via NSAB () mycket aktiv påmarknaden för satellitdistribution. lät företagetskjuta upp ytterligare en satellit, den s.k. 3. Denna strategi ochexpone-ring av risker med skattemedel måste starkt ifrågasättas.Regeringen vill vad gäller radio införa ett inbjudningsförfarande där manskall ge tillstånd för innehav och användning av radiosändare för nya ochväsentligt ändrade radioanvändningar. Inbjudningsförfarandet skall användasnär frekvensutrymmet inte är tillräckligt för att ge tillstånd åt alla som villdriva den aktuella verksamheten.Regeringen föreslår att detta förfarande inte skall användas för sådanradioanvändning som avser rundradiosändningar eller mobila teletjänster. Vistödjer förslaget men anser att alla former av radioanvändning skall grundasig på samma regelverk. Alla typer av radioutsändningar konkurrerar omfrekvensutrymmet vilket också gör det naturligt att fördelningen avfrekvenser skall ske utifrån samma regler.TeliaBeslutet att bolagisera och konkurrensutsätta har visatsig lyckosamt. Frågan om Telias kontroll av accessnätet harfått en tillfällig lösning i och med de nya samtrafikavgiftersom förhandlats fram. Frågan om Telias accessnät måstedock få en permanent lösning.Utvecklingen av nya accessystem som mobilnät, satellitnät och kabel-TV-nät innebär att betydelsen av accessnätet kommer att minska . Denya telekommunikationstjänster som håller på att växa fram ställer dessutomökade krav på bandbredd i nätet. Omfattande investeringar kommer därför attbli nödvändiga för att koppartrådsnätet skall kunna användas för framtidensmera avancerade tjänster. Det är dock absolut nödvändigt att Telias accessnätär helt öppet för konkurrerande operatörer på konkurrensneutrala villkor.Den snabba utvecklingen på teleområdet ställer höga krav på , som äri stort behov av kapitaltillskott. De nuvarande ägarförhållandena innebärdessutom problem för IT-företagen när det gäller att utveckla verksamheteninför framtiden. måste privatiseras för att ge det tillgång till deninternationella kapitalmarknaden och ges bättre möjligheter att utvecklas tillett internationellt och konkurrenskraftigt IT-företag.VägtrafikKostnader och finansieringTrafiken på väg intar en helt dominerande ställning i dettotala transportarbetet i . En kraftig utbyggnad avvägnätet skedde , framför allt som en följdav högertrafikomläggningen. Räknat som andel av BNPsjönk sedan de svenska investeringarna i nya vägar ochjärnvägar för att vara nere på ungefär en halvprocent vilket gav en bottenplaceringtillsammans med i en internationell jämförelse.Övriga industriländer har legat på över en procent. Deeftersatta investeringarna har för del haft en klartnegativ effekt i form av ökad trängsel och miljöproblem.Varje trafikgren bör så långt möjligt med hänsyn till internationell kon-kurrens bära sina egna kostnader, inklusive påverkan på miljön. Då kommerhänsynen till miljön att öka som behovet av styrande reglerminskar. Nya motorkonstruktioner, ny förbränningsteknik, nya bränslen ochmer bränsleeffektiva fordon kan medföra stora förbättringar från miljö-synpunkt. Det är angeläget att ekonomiska och administrativa styrmedel intemotverkar utan istället underlättar och stimulerar sådana förändringar.Vägtrafikens kostnader och intäkter har blivit ett osedvanligtrörigt och osammanhängande system. Inget tydligt samband finns mellantrafikens nyttjande av infrastrukturen eller påverkan på miljön, vilket letttillen kraftig beskattning. En harmonisering av trafikbeskattningen bör ske inomEU, framför allt vad avser nyttotrafiken.Utvärdera trafikinvesteringarna!Det är viktigt att man förbättrar uppföljningen avtrafikinvesteringar. Till grund för investeringsbeslutet liggerinte sällan mycket omfattande ekonomiska samhällsanalyser.Uppföljningen av dessa analyser och effekterna av deinvesteringar som utförts måste redovisas.Bilismen - bilen har blivit enklassfråga!Bilen är en förutsättning för ett fungerande samhälle. Utanbilen skulle arbetsliv och socialt liv fungera sämre. Bilen ärviktig för boende i glesbygd, för barnfamiljer och för demsom har ett aktivt fritidsliv. Transporternas betydelse för enbredare arbetsmarknad och minskad arbetslöshet är av alla barnfamiljer har bil. Av hushållsbudgeten går till bilen och andra transportkostnader, d.v.s. lika stor andel somtill maten.För att förbättra för hushållen föreslår vi att den höjning av skatten påbensin med som regeringen införde återtas. Vi avvisarvidare bestämt fortsatta årliga ökningar av bensinskatten. Ytterligarebensinskattesänkningar bör prövas. Bensinskatten skall vara enhetlig i helalandet.Den teknikutveckling som pågår kommer att resultera i mer energi-effektiva fordon. Ett etappmål kan vara en familjebil med en bränsle-förbrukning på ca /mil. Detta uppnås genom att vidareutveckla ochproduktionsanpassa komponenterna.Den svenska bilparken är äldst i . Över hälften av alla bilar harpasserat tioårsgränsen. var motsvarande siffror fem och etthalvt år. Situationen har ändrats dramatiskt . var detungdomar som var s.k. slutanvändare, d.v.s. de som höll till godo med deäldsta och billigaste fordonen som sin första bil. är det barnfamiljernasom kör de miljö- och säkerhetsmässigt sämsta bilarna.Bilismens miljöpåverkan är inte statisk. I takt med att bilparkenmoderniseras, reduceras miljöpåverkan. sköts avtransportarbetet med avgasrenade bilar, som står för avutsläppen. Därigenom har också utsläppen minskat betydligt jämfört med närde första beräkningarna rörande bilismens miljökonsekvenser gjordes. Det ärhög tid att nya bedömningar avseende de olika transportslagens samhälls-ekonomiska påverkan görs mot bakgrund av effekterna av ny reningsteknikoch av de samhällsekonomiska intäkterna.För att förnya bilparken av gamla bilar bör regeringen pröva förslaget om införande av en höjd skrot-premie/miljöpremie. Denna kan då vara kopplad till inköp av en nyareavgasrenad bil. Sådana satsningar med en miljöpremie på ca hargenomförts i bl.a. och där nybilsförsäljningen ökat medöver . Vi föreslår att regeringen utreder förutsättningarna förinföranden av miljöpremie och återkommer till med ett förslag.Bilsocial utredningMånga föräldrar behöver vid sidan av arbetsresor ocksålämna och hämta barn i barnomsorgen. För föräldrar, oftastkvinnor, är detta resande betungande, särskilt om man avkostnadsskäl måste avstå från att använda bil. Vi anser att enbilsocial utredning även skall få i uppdrag att utredamöjligheten till, och effekter av, att låta dagens avdragsrättför resor till och från arbetet inkludera även resor till ochfrån barnomsorg.Mot bakgrund av det ovan anförda framför vi på nytt vårt krav om enbilsocial utredning, som belyser bilens betydelse för ett fungerandesamhällsliv och vilka konsekvenser den nuvarande överbeskattningen avbilismen leder till.Motorcyklar, mopeder och cyklismDen s.k. accisen (försäljningsskatten på bilar) togs bort . Nuvarande accis på motorcyklar bör på siktslopas. förslag omfemdubblad fordonsskatt på motorcyklar anser vi varaorealistisk.Ett enigt trafikutskott beslöt att göra det möjligt för personer, somfyllt och som genomgått en enklare teoretisk och praktisk utbildning,att erhålla ett förarbevis för moped klass 1. Vi vill nu uppmana regeringenatt skyndsamt återkomma med förslag om hur en förarutbildning mopedklass 1 skall utformas.CykelnCykeln är ett transportmedel som måste tas på allvar ochbehandlas jämbördigt med bil och kollektivtrafik för attfungera bra och kunna utvecklas. Den är också vårtmiljövänligaste fordon. Mycket talar för en ökadcykelanvändning. Cyklandet ger dessutom bättre hälsa ochökat välbefinnande samt låga reskostnader. En nackdel ärdock att cyklisterna, i förhållande till tillryggalagd reslängd,är ett av de mest olycksdrabbade trafikslagen.Det krävs ett väl fungerande cykelnät och minskade hinder mot cyklande.Att ge cyklisterna en egen plats i trafiken är en av huvudprinciperna för engod och trygg cykelmiljö.LastbilstransporterEn effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktig för landet.Höga skatter på fordon och dieselbränsle och högrepersonalkostnader för svenska åkare innebär storakonkurrensnackdelar gentemot många andra europeiskaåkerier. har en av de äldsta lastbilsflottorna, och denfasta fordonskostnaden är näst högst i Europa.Den 1 juli 1998 infördes fritt s.k. cabotage i . Detta innebär attutländska buss- och lastbilsflottor fritt kan konkurrera i hela . Den nyasituationen kräver att den svenska åkerinäringen ges möjlighet att konkurrerapå likvärdiga villkor.Även om det finns ett gemensamt regelverk inom EU så har nationellaregler och bestämmelser alltjämt stor betydelse.