ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Kr269 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr269av m.fl. (s)Statsbidraget till länsmuseernaLänsmuseerna föreslås 1999-2000 förlora av sina fastastatsbidrag, som föreslås omvandlas till riktade,tidsbegränsade bidrag. Detta förslag bör inte genomföras.Statsbidraget har en avgörande betydelse för länsmuseernasförmåga att klara sina uppgifter som regionalakulturinstitutioner.I nuläget är statsbidraget särskilt viktigt, eftersom flera museer har akutaekonomiska problem som hotar den befintliga verksamheten - i något fall såsvåra att man diskuterar stängning av museet.Möjligheten att få tillbaka pengar i form av stöd till tillfälliga projekt för-bättrar inte läget, eftersom det är det långsiktiga arbetet som behöver stöd. Årför år behöver museerna fortsätta sitt arbete med kunskapsuppbyggnad, vårdav samlingar, arkiv och bilder, rådgivning och information. Länsmuseernaarbetar i ett nätverk av organisationer, institutioner och kommuner, ochmåste anpassa sig till dessas önskemål, med begränsat utrymme för egenplanering. Om länsmuseerna får svårare att finansiera sina fasta kostnaderkan man inte motsvara förväntningarna i detta samarbete och verksamhetenmed utställningar, skolverksamhet och andra utåtriktade aktiviteter drabbas imycket högre grad än vad som framgår av nedskärningarnas nominellastorlek.För 1998 har flera museer redan fått ytterligare en oväntad nedskärning avdet ordinarie bidraget genom att inte räknade upp bidragentill de enskilda museerna med full ersättning för kostnadsutvecklingen utanendast , återstoden överfördes till ny fördelning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå förslaget om att avbidraget till regionala museer 1999 och 2000 skall avsättas för riktadetidsbegränsade bidrag.Stockholm den 24 oktober 1998Nils-Göran ()()()()
mot · GM02Kr270 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr270av och ()Textade TV-programFör döva och hörselskadade är textning en förutsättning föratt kunna ta del av TV-utbudet. textasförvånansvärt få av de svenska programmen i SverigesTelevision, . I de privata kanalerna, somTV 4, är textningsgraden ännu lägre. För grupper somsynskadade är otillgängligheten än mer påtaglig eftersom detidag inte finns någon syntolkning av texten, trots att teknikenför detta redan finns.De regler som styr kraven på SVT och är de avtal som är teck-nade mellan de respektive bolagen och staten. För SVT gäller meromfattande krav. I sändningstillståndet står det "SVT är skyldig att beaktafunktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciellamålgrupper. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall SVT undertillståndsperioden öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del avprogrammen." När det gäller textning anges att man ska sändaminst samma antal programtextningstimmar som . För TV 4gäller enligt sändningstillstånden en skyldighet att göra stora underhållnings-program och svensk TV-dramatik tillgängliga för funktionshindrade i minstsamma omfattning som . Vidare föreskrivs att verksamheten förfunktionshindrade "skall...utökas i den mån nyatekniska förutsättningar gör det möjligt inom ramen för oförändradekostnader". När det gäller textning av videofilmer finns det inga som helstkrav, vilket gör att utbudet av textad svensk film är mycket liten.Detta är alltför låga krav. Detta innebär att utvecklingen i princip kommeratt stå still framöver. går detta stick i stäv mot utveck-lingen i andra länder. I finns en telekommunikationslagsom kräver stegvis ökad grad av textning av TV-program och videofilmer.År 2006 ska av alla nya program vara textade. ska avalla äldre program vara textade. textas långt fler TV-program än iSverige. De nationella bolagen textar i princip alla program som är under"prime time". har krav på att alla nya TV-apparater ska vara möjliga att ta emot text på, så kallad Closed Caption. Likabra är det dock inte för synskadade, men likväl har man även här kommitlängre än i Sverige.Det rimliga målet för den statliga televisionen är att alla program ska varatextade eftersom det är lagstadgat att betala licens. När det gäller såvisar utvecklingen att man i allt högre grad gör program som varit för-behållna SVT, till exempel partiledarutfrågningar. Därför måste de avdemokratiskäl också omfattas av tvingande krav. En kraftfull satsning påökad tillgänglighet måste göras, men successivt. Ett rimligt krav är att manhöjer textningsgraden tills man når100 %, dvs år 1, år 2, år 3 osv. När det gäller textning avvideofilmer så bör det införas successivt ökade krav även där.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten i de kommande avtalen om sändningstillstånd skriver antalet sändningstimmar med program som är textade och syntolkadesuccessivt skall öka enligt ovan beskrivna modell.Stockholm den 24 oktober 1998Carin ()()
mot · GM02Kr271 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr271av ()Handikapporganisationerna och SVT ABHandikapporganisationerna utför ett viktigt samhällsarbete.Många gånger är det emellertid svårt för dem att nå ut medsin information. Sjukvården har ibland svårigheter på grundav olika skäl att informera om olikahandikapporganisationer, var de finns, hur man får kontaktosv.Handikapporganisationerna borde därför utan kostnad - eller möjligen fören symbolisk summa - få tala om att de finns och var de kan nås i t.ex.Anslagstavlan i TV - ett bra sätt att legitimera vikten av ideellt samhälls-arbete. beslut om ramar för programverksamheten i TV1 ochTV2 innehåller emellertid tyvärr ett krav på att ingen reklam skall före-komma. I TV4 går det bra, men då kostar det för mycket för organisationermed liten ekonomi.Anslagstavlan, som ju används av myndigheterna för att ge informa-tion, kunde vara en bra möjlighet. Vi tycker att handikapporganisationerna idetta sammanhang borde jämställas med myndighet och beviljas undantag,eftersom de som ideellt arbetande får stöd från staten. En ändring i statensavtal med borde göras så att handikapporganisa-tionerna kort kan tala om att de finns, vad de står för och var de kan nås.Staten ger organisationsstöd till handikapporganisationerna för att de skallleva och utvecklas, men inget stöd när det gäller att via Televisionfå möjlighet att tala om var de finns. Detta borde, enligt min mening, varamöjligt och naturligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändig ändring i avtalet med för attmöjliggöra för handikapporganisationerna att i t.ex. Anslagstavlan ge en kortinformation om sin verksamhet.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()
mot · GM02Kr501 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr501av ()Kasino i BåstadÄntligen har fått en öppning för kasinoverksamhet.Utöver de tre storstädernas uppenbara behov av tillgång tillkasinoverksamhet finns ett sådant också vid några av våraledande rekreations- och semesterorter.I detta sammanhang är , som ledande semesterort i den svenskadelen av , med sina 3,2 miljoner invånare det naturligaförstahandsvalet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kasino i Båstad.Stockholm den 14 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Kr503 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr503av ()Bidrag till allmänna samlingslokalerI det geografiskt vidsträckta finns fler än 300allmänna samlingslokaler, som var och en är en betydelsefullmötesplats för människorna i omgivningen. Det ärbygdegårdar, bystugor, Folkets Hus, ordenshus och andrasamlingslokaler, öppna för alla demokratiska krafter. Härmöts människorna till studier, amatörkultur, fester ochföreningsmöten. Här framträder professionella musiker,skådespelare, bildkonstnärer och författare. Ur detgemensamma arbetet i och för samlingslokalen växer oftafram ett engagemang för bygdens eller ortens utveckling. Idjupaste bemärkelse är samlingslokalen en förutsättning föryttrandefriheten och en groningsgrund för hela vårdemokrati.Det mesta arbetet för att hålla dessa lokaler i gott skick sker helt ideellt avmänniskorna i bygden. Byggnadsmaterial t.ex. bräder och stockar är oftaskänkta, medan handikapphissar, hörselslingor och moderna, miljöanpassadekök fordrar kontanta medel. Dessa medel kan endast till en del mobiliseras iden lokalägande föreningen och hemkommunen.Det sambruk mellan skola och fritidsverksamhet, som propositionenönskar, är välkommet och redan i funktion på många orter. Samlingslokaler-na måste dock kunna leva även på andra orter än skolorter och ute i renalandsbygdsområden.Förslaget att avskaffa statens stöd till handikappanpassning, upprustningoch nybyggnad av allmänna samlingslokaler, anslag N1, innebär ett dråpslagmot förnyelsen av landets samlingslokaler.Stödet, som 1998 är för hela landet, har haft avgörandebetydelse för att göra hundratals samlingslokaler till moderna fora, tillgäng-liga för alla - inte minst för funktionshindrade människor.I ett enda slag vill regeringen nu utradera stödet. Om ljuset släcks i sam-lingslokalerna, släcks framtidstron i bygden. Samlingslokalen ärsjälva grundförutsättningen för gemensamt arbete och kulturliv och därmedför en bygds eller orts utveckling.Varken kommunerna eller samlingslokalägande föreningar kan bära allakostnader för den tillgänglighet och de moderna, miljöanpassade lösningar,som människor även utanför storstäderna har rätt att kräva. Att avskaffastödet till handikappanpassning går dessutom stick i stäv med Sverigesambitioner att leva upp till standardregler för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet.Stödet bör således behållas och omfatta . Finansieringenav detta kan ske genom omfördelning inom utgiftsområde 17.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget för stöd till handikappanpassning, upprustningoch nybyggnad av allmänna samlingslokaler anvisar mer änvad regeringen föreslagit.Stockholm den 21 oktober 1998Kenneth ()
mot · GM02Kr504 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr504av Skånberg och ()Förbud mot kasinospelI uttalade en riksdagsmajoritet att det fanns starkaskäl för att kasinospel skulle tillåtas i och attregeringen utan dröjsmål skulle pröva frågan i denriktningen.För något år sedan kom resultaten från en omfattande kartläggning avsvenska folkets spelvanor, som låtit utföra. Förstudienomfattar 3000 slumpvis utvalda personer i åldern och avslöjar att såmånga som av de tillfrågade har eller har haft problem med sittspelande. Till detta kommer alla de som inte i undersökningen vill erkännasin problematik. Mycket lågt räknat innebär det att minst 100 000 personer iSverige är spelberoende. Omkring 30 000 svenskar kan betecknas som"patologiska spelare", människor som ljuger, bedrar och till och med begårbrott för att finansiera sitt spelande.Mot denna bakgrund måste ompröva sitt beslut att gå iriktningen mot att tillåta kasinospel i . För det finns det ett flertaltungt vägande skäl, såsom:? att kasinon innebär en för svenska förhållanden ny spelform ochspelkultur, och när utbudet ökar på detta sätt, kommer också antaletnyrekryterade spelberoende att öka,?? att kasinon innebär en snabbare och farligare spelform där man utanövre gräns kan spela bort oerhörda summor på bara en kväll.Utslagningen går fortare och är brutalare,?? att enda redskapet att stoppa en spelberoende som håller på att spelabort hus och hem på en enda kväll är att samtala och att ge råd. Att rentfysiskt avhysa honom/ henne blir inte möjligt. En spelberoende i enaktiv fas går inte att stoppa med goda råd. ?Mot bakgrund av de nya forskningsrönen och dessaargument skulle det vara förödande med en introduktion avett spel som kasino, med så stora insatser och så högarisker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kasinoverksamhet skall förbli förbjuden i Sverige.Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02Kr505 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr505av ()Anslaget till samlingslokalerRegeringen föreslår i sin budgetproposition att anslaget N1Bidrag till samlingslokaler helt avskaffas. Under senare århar anslagsnivån legat på . Underde har det sammantaget utgått 4,9 miljonerkronor i stöd till samlingslokaler i . Det ansöktabeloppet var ca 19 miljoner kronor.Som argument för sitt förslag anger regeringen att det finns betydligtbättre tillgång på lokaler än då stödet infördes. Vidare anges att det ärkommunera som har bäst förutsättningar att bedöma behoven av samlings-lokaler och hur dessa behov kan tillgodoses. Kommunerna bedöms också hastort eget intresse samt möjligheter att finna lösningar på dessa behov.Som framgått ovan visar nivån på ansökta belopp att det i vart fall iHalland alltjämt finns ett stort behov av detta stöd. Det torde stå helt klartattstödet haft - kommer att ha - en avgörande betydelse för att göra bygde-gårdar, ordenshus och Folkets Hus m fl samlingslokaler tillgängliga för alla,även rörelse- eller funktionshindrade personer.Regeringens uppfattning om kommunerna måste tolkas som att det ärregeringens uppfattning att kommunerna ska ta över det betalningsansvarsom staten tidigare stått för. Det är således ytterligare ett exempel på över-vältring av statliga kostnader på kommunerna, vilket måste betecknas somoacceptabelt. Finansieringen bör ske genom omfördelning inom utgifts-område 17.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar uppta en kostnad på underutgiftsområde 17 anslag N 1 Bidrag till allmänna samlingslokaler.Stockholm den 23 oktober 1998Rolf Kenneryd (c)
mot · GM02Kr507 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr507av Per m.fl. (mp)Ungdomens kulturmönstring (UKM)Vad är Ungdomenskulturmönstring?Ungdomens kulturmönstring (UKM) är ett forum för ungaaktörer () som vill uttrycka sina tankar och känslorom livet, verkligheten och framtiden genom musik, dans,drama, bildkonst, snilleblixtar, foto, film, dikt, skrotskulptur,keramik, hambo, step, dragspel, slöjd, diabild, serenad,etsning, modeller och mycket mer i en skön och nyskapandeblandning. UKM öppnar nya spännande vägar till vänskap,självtillit och insyn i kulturarbetarens professionella värld.UKM skall vara återkommande och ske frånkommun-, över länsnivå, till nations- och nordisk mönstring.Sedan 1997 samarbetar med fem "pilotlän"- , , , (numeradel av ) och län - för att utvecklakulturmönstringen i Sverige.Det är ingen tävling - men ett möteoch en fortsättningMan kan inte tävla i konst och kultur. Tanken är ändå att enprofessionell jury samt en stor publik av ungdomar på olikasätt skall uppmuntra nyskapandet. I UKM får alla ungamöjlighet att visa sitt eget skapande och många blir sedaninbjudna till mönstringarna på högre nivåer. Alla som deltarfår bekräftelser och uppmuntran/återkoppling både skriftligtoch muntligt. Mötet i sig är en stor del av belöningen och idet ligger också ofta en spännande och rolig fortsättning.1998 ett genombrottsår i SverigeKulturmönstringen som idé hämtades från ochJämtland blev det första försökslänet. 1995 började man mednågra få kommuner. 1998 blev något av ett genombrottsår iSverige. Från lokala mönstringar inbjöds ungdomar till fleralänsmönstringar för att sedan, , fortsätta landsmönstring i Östersund.1997 hölls den första nordiska kulturmönstringen i i Norge.Nästa år, 1999, har turen kommit till i , "Kultur på tvärs", ochår 2001 skall vara värd för "Ung i ".UKM har, förutom av , också sanktionerats av olikalandsting, m.fl. och ingår i "Kultur i hela landets"ungdomssatsning.Stöd för en fortsättningFör att UKM skall kunna etableras och utvecklas vidarebehövs mer uppmärksamhet, mer av nationellt erkännandeoch någon form av fortlöpande ekonomiskt stöd. Ungamänniskors möjligheter att ge uttryck för tankar och känslorär grundläggande i en demokrati och ett väl fungerandemångkulturellt samhälle - med utrymme för djupareförståelse, medmänsklighet och solidaritet. hararbetet skett med många frivilliga insatser. Kommunernasfritidspersonal, kulturarbetare, föräldrar m.fl. har gjort storainsatser för att hjälpa ungdomarna att kunna visa fram sinakonster och färdigheter. Den här verksamheten är också enbetydelsefull motkraft till håglösheten, utanförskapet ochandra samhällsfrånvända tendenser bland ungdomen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lämpliga former för utökat och fortlöpande stöd tillUngdomens kulturmönstring.Stockholm den 27 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02Kr509 · 1998-10-28 00:00:00 — Men det bidrag som i det nyasystemet fastställer storleken utifrån medlemsantalet, gjorde att dessaorganisationer förlorade.Eftersom den tolkning som gjorde inte står i överens-stämmelse med riksdagsbeslutet, anser vi att reglerna för bidragssystemet pådenna punkt måste tydliggöras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en samlad ungdomsproposition föreläggs undervarje mandatperiod,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generationsperspektivet i den politiska processen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till försöksverksamhet som kan öka ungdomars delaktighet iden demokratiska beslutsprocessen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktualisera och förverkliga målen för ungdomspolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomskulturen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslag till allmänna samlingslokaler,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att M 2-bidraget inte får urholkas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag till religiösa ungdomsorganisationer.Stockholm den 17 oktober 1998Dan ()()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GM02Kr510 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr510av och ()HandikappidrottI årets budgetproposition redovisar regeringen under "Stödtill idrotten" en positiv vilja att i dialog med idrottenförbättra dess villkor. Här nämns medel för en talangsatsningsamt ökade anslag från . Regeringenunderstryker också särskilt uppdraget till att svara för det operativa stödet till svenskelitidrottsutveckling med syfte att ge stöd till samtligaspecialidrottsförbund. Med ovan föreslagen inriktningkommer en av svensk idrotts mestframgångsrika förbund () på undantag.SHIF:s VM-trupp i simning på åkte iväg utan attfinansieringen var helt klar för resan. Det skulle aldrig ha hänt med t.ex. enVM-trupp från . Villkoren håller alltså på att försämras snabbt.Alla simmare från kom dessutom hem med medalj.Internationellt har IOK och IPC, Internationella paralympiska kommittén,närmat sig varandra betydligt och det dröjer nog inte länge förränhandikappidrotten har sin första IOK-ledamot. IOK finansierade också isomras de synskadades stora VM-tävlingar för 2 000 aktiva i ochstöttar handikappidrotten internationellt. De nationella olympiskakommittéerna i t.ex. och stöttar sin handikappidrottmed både pengar, tränare och ledare. Denna positiva utveckling har intepåbörjats i . Det framstår som märkligt eftersom sedanintroduktionen av handikappidrotten intagit en tätposition internationellt.Sverige är fortfarande bland världens 15 bästa nationer i Paralympics.I simning är bland de tio bästa.I friidrott blev tolfte nation.Utvecklingen vad gäller handikappidrotten får inte stanna upp i Sverige.Det måste ankomma på samhället att bevaka att tilldelade anslag ocksåkommer handikappidrotten till del och på ett sätt som visar att serhandikappidrotten som en idrott bland andra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappidrotten.Stockholm den 22 oktober 1998Ingemar ()()
mot · GM02Kr513 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr513av och (c, fp)Allmänna samlingslokalerI regeringens förslag kan vi utläsa att det statliga stödet tillbyggande och upprustning av allmänna samlingslokaler skatas bort. Vi anser det vara djupt olyckligt.Ett uteblivet statsbidrag innebär en kostnadsövervältring på kommunernaoch med vetskap om kommunernas ekonomiska förutsättningar finns det storrisk att pengar för upprustning av allmänna lokaler uteblir.Tillgången till allmänna samlingslokaler fyller en viktig social funktion,mer än någonsin, för att underlätta kontakterna mellan olika människoroch öka den sociala gemenskapen.Under 90-talet har vi också sett hur nätverksbyggandet ökar, hur de lokalautvecklingsgrupperna blir fler och fler. På många orter, små som stora, har viockså den erfarenheten av att det har varit viktigt att ha en fast samlings-punkt. I flera fall har också de lokala grupperna själva tagit initiativ ochansvar för byggandet och upprustning av allmänna samlingslokaler.Bra mötesplatser är ett viktigt inslag i ett demokratiskt samhälle och tillgång för det vittförgrenade föreningslivet i vårt land.Riksdagen bör således även fortsättningsvis anslå 40 miljoner för handi-kappupprustningen för allmänna samlingslokaler. Detta kan finansieras inomutgiftsområde 17 genom neddragning av anslaget L 1 Bidrag till folkbild-ningen, för de medel som regeringen beräknar för uppsökande verksamhetoch utbildning i samhällsfrågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget för stöd till handikappanpassning, upprustningoch nybyggnad av allmänna samlingslokaler anvisar mer änvad regeringen föreslagit.Stockholm den 22 oktober 1998Viviann ()()
mot · GM02Kr514 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr514av ()Stödet till allmänna samlingslokalerRegeringen ämnar avskaffa stödet till allmännasamlingslokaler. Detta har redan väckt stor irritation ochbesvikelse hos våra folkrörelser.Det har hitintills funnits ett väl fungerande samarbete mellan staten,kommunerna och folkrörelserna för att samlingslokaler finns att tillgå i helavårt land. Talet om att "Hela skall leva" klingar falskt om regeringengör allvar av sitt förslag att ta bort detta anslag som är en garanti för ettaktivt föreningsliv och för en levande bygd.De allmänna samlingslokalerna är en omistlig del av den sociala ochdemokratiska infrastrukturen, inte minst på landsbygden. Bygdegårdarna ären motor i samhällslivet. Här finner alla generationer sin plats. Här kan olikakulturer mötas och blomstra.Regeringen konstaterar "att lokala lösningar blivit alltmer varierande bl.a.genom att olika slags sambruk ökar, främst mellan skola och fritidsverksam-het. Det statliga bidraget till allmänna samlingslokaler bedöms därför ha enliten effekt på lokalbeståndet som helhet." Vad som tycks vara helt främman-de för regeringen är att detta sambruk kommer till genom att det funnitsbygdegårdar som tack vare ett statligt bidrag har kunnat rustas upp och bliviten tillgång i bygden för såväl den lokala befolkningen som för helakommunen.Jag kan rekommendera regeringen att resa runt i län och se påalla de fina gårdar som där finns. Förutom att de är allmänna mötesplatserså rymmer de t.ex. även barnomsorg och fullmäktigesammanträden.Behovet av nya samlingslokaler och upprustning av befintliga lokaler ärstort och väldokumenterat. En ökning av stödet hade varit väl motiveratistället för en avveckling.Regeringens förslag om att avskaffa stödet till allmänna samlingslokaler ärför folkrörelserna och därmed för hela vårt samhälle oacceptabelt och bördärför avslås.Finansieringen bör ske genom omfördelning inom utgiftsområde 17.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till allmänna samlingslokaler.Stockholm den 26 oktober 1998Rigmor ()