mot · GM02So388 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So388av ()Kost och motionTill de flesta av dagens sjukdomar finns flera bidragandeorsaker. Vi vet t.ex. att både ärftliga faktorer, den miljö vilever i och vårt val av livsstil spelar roll. Våra matvanors ochvårt motionsmönsters betydelse för uppkomsten av hjärt-kärlsjukdom och sockersjuka har blivit allt tydligare.Bristande fysisk aktivitet är också en viktig orsak till fetma,benskörhet och nack-ryggbesvär. Det är hälsoproblem somökar epidemiskt i vårt land.KostenFolkhälsoinstitutet () har 1997 gjort en sammanställningav tillgängliga uppgifter om kostvanorna (livsmedel,näringsämnen, måltider), näringstillstånd och härtillrelaterade hälsofaktorer. Den slutsats man drar är att data omhälsa, näringsstatus, näringsintag och livsmedelskonsumtionfinns hos en rad uppgiftslämnare men att det är svårt attfinna uppgifterna och att följa utvecklingen. Vi har såledeskunskapsluckor när det gäller olika gruppers matvanor. Vikan ändå dra en del slutsatser av tillgängliga data.Konsumtionen av fett har minskat något i under de senaste tio årenmedan t ex frukt och bär, pastaprodukter och matbröd ökat. Kvinnor harsammantaget bättre matvanor än män. Utbildningsnivån är av betydelse,speciellt bland män. Såväl högutbildade kvinnor som män äter mer frukt ochgrönsaker än lågutbildade. Barn och ungdom har i vissa avseenden bättrematvanor än vuxna. Barn från tjänstemannahushåll äter mer grönsaker,rotfrukter och fisk än andra barn. Gymnasieelever som går teoretiska linjeräter bättre frukost än elever på praktiska linjer. De som är och äldreäter mer färska grönsaker, fullkornsbröd, ris, pasta och magramjölkprodukter än tidigare.Kunskapen om olika befolkningsgruppers matvanor skulle kunna varabättre om vi i genomförde återkommande nationella kostvaneunder-sökningar med denna inriktning. () bör därför få ettnationellt ansvar för att inhämta data som belyser olika gruppers matvanor.Den kunskapen behövs för en effektiv hälsoupplysning på kostområdet.Sverige behöver också utveckla en nationell hälsopolitik inom kost-området. Den bör t.ex. inrymma åtgärder för ökad kunskap om kosten ochkostens betydelse för hälsan riktad till speciella riskgrupper men också tillbarn och ungdom. Skolmåltiden kan här tjäna som ett pedagogiskt verktyg.Jordbruks- och livsmedelspolitiken bör utformas så att den stöder utveck-lingen av bra matvanor. Inte minst inom EU bör politiken leda till attkonsumtionen av frukt och grönsaker stimuleras snarare än konsumtionen avfeta mejeriprodukter.MotionIntresset för fysisk aktivitet, motion och idrott är stort iSverige. Undersökningar visar att en majoritet avbefolkningen anser att det är viktigt för hälsan att varafysiskt aktiv.Men som andelen utövare av motion bland vuxna ökat under desenaste tio åren finns det studier som visar att det finns stora grupper iSverige som är fysiskt mycket inaktiva. Uppskattningsvis utövar en fjärde-del av befolkningen i åldersgruppen ingen motion och ingafysiskt aktiva hobbyaktiviteter. Man använder offentliga eller egna transport-medel och förflyttar sig mycket litet till fots. rapporterasmedelkroppsvikten öka utan att detta kan förklaras av kostvanorna.Barn rör sig nästan oavbrutet. De har ett stort spontant aktivitetsbehov ochbehöver inte stimuleras till att röra på sig. Bland femtonåriga ungdomarmotionerar av flickorna och av pojkarnaregelbundet. Sedan sjunker siffrorna till knappt 30 respektive drygt 50procent . motionerar kvinnor och mänregelbundet ungefär lika mycket, av de tillfrågade. Invandrareägnar sig mindre åt motion och friluftsliv än svenskfödda.Den slutsats man kan dra av olika undersökningar är att vi rör på oss alltmindre, att fördelningen är ojämn både mellan könen och i olika samhälls-klasser samt att den minskade fysiska aktiviteten kan leda till en ökning avsjukligheten och för tidig död.För att motverka den negativa trenden behövs ett långsiktigt arbete med enmångfald av insatser från olika sektorer i samhället. Här behövs också ettnationellt handlingsprogram som bl.a. bör inrymma en förstärkning av ämnetidrott och hälsa i skolan. Att anlägga säkra promenad- och cykelvägar ilokalsamhället är en annan viktig insats. Mycket står att vinna med en ökadsatsning på ideella organisationer med inriktning på friluftsliv, motion ochidrott. I utbildningen av lärare, fritidsledare, läkare och annan hälso- ochsjukvårdspersonal bör utbildningen om fysisk aktivitet ges större utrymme.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återkommande nationella kostundersökningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationell hälsopolitik på kostområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell handlingsplan för fysisk aktivitet.Stockholm den 27 oktober 1998Barbro ()