mot · GM02U703 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U703av ()Nordiskt samarbeteDet nordiska samarbetet bygger sålunda på en genuinvärdegemenskap mellan fem länder och tre självstyrandeområden i . Det ger samarbetet både en djup folkligförankring och en unik legitimitet. Styrkan i det nordiskasamarbetet ligger inte minst i att det vilar på omfattandenätverk på alla nivåer. Det politiska samarbetet mellanregeringarna och inom har sin motsvarighetpå nivå genom vänortssamarbetet och andraorganisationer med lång tradition av gränsöverskridandeverksamhet på folklig nivå såsom föreningen som vi kallar den nordiska identiteten bygger på stor språklig ochkulturell samhörighet och på en värdegemenskap som har utvecklats genomårhundraden. Likartade historiska erfarenheter har lett till att reformationen,demokratin och den sociala välfärden införts på likartat sätt i de olikanordiska staterna. De nordiska länderna har dessutom likartade demografiskaoch miljömässiga förhållanden.I då anslagen till nordiskt samarbete skurits ned bör man undersökamöjligheterna att kompensera bortfallet genom att öka samverkan mellan deofficiella samarbetsorganen och m.fl. frivilligorganisa-tioner. påpekar i sitt förslag till strategi församarbetemed frivilligsektorn att de nordiska välfärdssystemen är under press, både avsysselsättningsmässiga och demografiska skäl och därför att medborgarnasförväntningar och upplevelse av sina behov ändras i snabb takt. Ministerrådetunderstryker att här spelar frivilligsektorn en väsentlig - och möjligtvisstarkare - roll i det framtida samarbetet med både den offentliga och denprivata sektorn inom ramarna för den nordiska välfärdsmodellen.VälfärdenTill den nordiska värdegemenskapen hör att vi ser välfärdensom politikens mål. Därom är vi i varje fall i princip eniga ialla politiska partier i . Partier som har sitt ursprung ifolkrörelser, vare sig de ideologiskt grundar sig på kristnavärderingar eller på ett mer utilitaristiskt synsätt, har allaindividens välfärd som grundvärdering. I den bemärkelsenbrukar vi säga att de liberala värderingarna har vunnit överhela fältet.Välfärd är mycket mer än att fördela skattemedel till ekonomiskt svagagrupper. Det handlar om att få en rad behov tillfredsställda. Behov som bådekan kännas angelägna för medborgaren och som kan hanteras i detgemensamma. Den nordiska välrfärdsmodellen är ställd under debatt.Nordenutskottet i har därför tillsatt en arbetsgrupp för attnärmare granska framtiden för den nordiska välfärdsmodellen. Arbets-gruppen, där jag varit ordförande, presenterade en rapport och på dess förslaganordnades ett seminarium om den nordiska välfärdsmodellen.Seminariet utmynnade i ett medlemsförslag av mittgruppen i rådet omnordisk välfärd i utveckling som tar ett vitt grepp på hela ämnesområdet,omfattande utbildning och arbete, omsorg och social trygghet, samarbete ochsolidarisk finansiering av välfärdssystemen. Ett helhetsgrepp på folkhälsansamt allas delaktighet betonas, samt att välfärden inte begränsas av vare sigsektors- eller nationsgränser. Gränsöverskridande samverkan för att kommaindividen till godo ger också resurseffektivare verksamheter. I konsekvenshärmed innehåller förslaget ett yrkande att skall verkaför att generell välfärd uppnås genom harmoniserade system inom denordiska länderna samt genom samverkan och kunskapsutbyte inom Nordenoch med andra regioner, samt även att intensifiera brottsbekämpningen iNorden och dess närområden och därvid särskilt beakta att unga lagöver-trädare tidigt får den hjälp som behövs för en harmonisk och humansamhällsanpassning. Dessa punkter - kriminaliteten och ungdomen - harbehandlats av var sin arbetsgrupp inom , som ocksåunderstryker det ömsesidiga beroendet mellan och dess närområden.En annan fråga som är gränsöverskridande är alkohol- och drogmissbruk ochförslagsställarna begär ett nordiskt program för att uppfylla WHO:s mål attbekämpa droger och för att begränsa den höga alkoholkonsumtionen. I denandan fastlade Parismötet ett progressivt och socialtlångtgående program som ställde sig bakom. Sverigeskall för övrigt vara värdland för en liknande konferens i WHO-regi 1999.Dessvärre har behandlingen av medlemsförslaget blivit fördröjd och tordefortsätta efter sessionen, som man får hälsa med tillfredsställelseattbudgeten på detta område ökar och att ett nytt forskningsprojekt om denordiska välfärdssamhällena sedda i ett europeiskt perspektiv igångsätts.SamernaSamerna har vid upprepade tillfällen sökt uppnå medlemskapi och varje gång fått avslag. framladesett medlemsförslag med samma yrkande med hänvisning tillatt det i , och finns folkvaldasameting. Presidiet avslog denna hemställan med hänvisningtill att rådet utgör ett samarbete mellan länderna och tresjälvstyrande områden i som endast kan utövas avvalda ledamöter i respektive lands parlament ellersjälvstyrelseorgan vilket med hänsyn till rådets stadga ärmotiverat. Avsikten med medlemsförslaget föreföll presidietvara att gå förbi frågor om vad som kan anses som nationelltoch föreslå att några av dem istället skulle lösas inom detnordiska samarbetet. Avsaknaden av nationella lösningar påsådana frågor kunde inte läkas inom medmindre än att de nationella löstes . Det senare varnågot som låg utanför rådets kompetens.Presidiet tog ej ställning till förslagets andra yrkande, nämligen atttillräckliga resurser tillställs de samiska organen så att de kan vidareutvecklasitt politiska arbete. Om detta sägs intet i presidiets betänkande, och det kanju bero på att man ser detta som en nationell angelägenhet.Rörlighet över gränsernaEn smidigt fungerande gränstrafik underlättar enskildamänniskors vardag och upprätthåller mellanfolkligtsamarbete i gränsregionerna. Väl fungerande gränsrutiner ärnödvändiga för såväl norska som svenska gränsregioner somofta har en infrastruktur av glesbygdskaraktär.Vi ser därför med tillfredsställelse att , och fåttobservatörsstatus i relation till Schengenöverenskommelsen och även och i avvaktan på ett samarbetsavtal. Att infria denfria rörligheten enligt och avskaffa gränskontrollernakräver en ömsesidig tillit, något som det nordiska samarbetet och de nordiskanätverken lagt en grund för i Norden.I har problemen för dem som bor på ena sidan om ennordisk gräns och arbetar på den andra varit som en följetong i mer än 20 år.Oftast har det gällt skatteproblem när man haft inkomst på ena sidan gränsenoch varit folkbokförd på den andra. Det har också gällt problem medbeskattning av fastigheter och fordon. Vid flera sessioner har frågor ställtstill ministerrådet vilka åtgärder man avsett att vidta för att lösagränsgångaresproblem. Senast har det gällt att köra utlandsregistrerade fordon övergränsen. Det har både rört sig om rätten att tillfälligt övernatta på arbets-platsen utan att få sin bil beslagtagen och rätten att passera en nordisklandgräns med sin tjänstebil. Den gången har regeringarna hänvisat tillsmärre anpassningar av reglerna för användning av utlandsregistreradepersonbilar, innebärande entydiga kriterier för fastställande av hemvist. Menman erkände också att problemet inte var löst för alla gränspendlare och attdet inte heller kunde lösas utan att man tillämpade någorlunda lika avgifterför personbilar i de nordiska länderna, något som knappast var aktuellpolitik. Vi hade kanske hoppats att gemensamt inträde i EU skulle upplöstalla dessa svårigheter och problem, men så blev inte fallet. Vi har ju dockbåde den nordiska arbetsmarknaden och , som avser fri rörlighetför arbetskraft, kapital, varor och tjänster att hänvisa till. Vi vill därföranmoda regeringen att utnyttja de avtalsverk som finns för att åstadkommalösningar på kvarstående konkreta problem som försvårar för nordbor attbosätta sig och arbeta i annat nordiskt land. Kvarstående svårigheter striderju både mot andan i den fria nordiska arbetsmarknaden och somalla nordiska länder deltar i.TV-samarbetetFör något uttalade de nordiskastatsministrarna att helt avgörande för det nordiskasamarbetet är just förmågan att förstå varandra. Det ärdokumenterat att vi i är sämst på att förstå andranordiska språk. Om vi inte skall äventyra det nordiskasamarbetet, måste vi bygga upp ett helt annat kunnande ändet som vi har . För detta syfte är TV-programmen enmycket viktig väg.Det är inte tekniken som hindrar oss i att följa grannländernas TV-program. Om möjligheterna togs till vara fullt ut, skulle mer än hälften avalla svenska hushåll nu kunna se de norska och danska motsvarigheterna tillKanal , TV2 och TV4.I verkligheten har dock av de svenska TV-tittarna tillgång till denorska programmen. kan se de danska och den kombinerade finskakanalen, som sänds i olika kabel-TV-nät. Kabel- och satellitföretagen harinte tagit hänsyn till vädjanden att se detta långsiktigt och ta sitt ansvar.Därför framhöll att regeringen borde förmåprogramföretag att ge ett nordiskt TV-utbud och därmed medverkatill att stärka den nordiska språkförståelsen. Detta medförde inga kostnaderutan var en fråga om politisk vilja. Ambassadör har 1997föreslagit att regeringen helt enkelt skulle ålägga företagen att sända nordiskapublic service-kanaler. Hans förslag kom dock inte att ingå i någonregeringsproposition, sedan man från TV-företagens sida hänvisat till att denkommande digitaltekniken skulle utvidga utrymmet i etern så mycket attplats kunde erbjudas alla nordiska kanaler.Att digitaltekniken automatiskt skulle lösa problemen är dock en sanningmed modifikation. fördelades de första sändningstillstånden förmarksänd digital-TV och sändningarna beräknas starta om över femområden. har sökt tillstånd. Inget av de företag somfått sändningstillstånd har särskilt framhävt det nordiska programstoffet isina ansökningar. Kontakter mellan , som varit pådrivandei denna fråga, och TV-bolagen har dock visat att dessa anser att intresset iSverige för de övriga nordiska ländernas program är så litet, att det i dagensläge inte skulle löna sig att sända dem via kabelnät i . Det digitalamarknätet skulle därför i inledningsskedet knappast innebära någonförbättring ur nordisk synvinkel. Enda undantaget skulle vara att SVT fåtttillstånd för nyhetskanalen "" som skall sända dygnet runt. Nyhets-material från de nordiska länderna, som SVT får "gratis" via Nordvision-utbytet, skulle bli ett värdefullt tillskott för att fylla denna kanal.Det digitala marksystemet kommer att byggas ut, bådemed fler kanaler och till fler områden. Nordiska kanaler kommer dock inteatt med automatik läggas in i det digitala marknätet. De företag som villsända måste således själva ansöka och betala distributionskostnaderna vilketde danska, finska och norska programbolagen knappast har intresse av. Endamöjligheten att deras program läggs ut i det digitala marknätet torde vara attett samnordiskt initiativ tas så att ett antal nordiska public service-kanalergörs tillgängliga i hela på det sätt som i slutet av1970-talet avsåg. Den främsta anledningen till att Nordsat inte kom attförverkligas var de upphovsrättsliga problemen. kommer attvid sin kommande session i anta en rekommendation tillNordiska ministerrådet att ta initiativ till att regeringarna verkställer ensamordnad lagstiftning på det upphovsrättsliga området, som säkrar rationellavräkning till fördel för en mer utbredd användning av de nordiska arkivstoff.Föreningen är den breda folkliga bas som detnordiska samarbetet vilar på, och den prioritering avkulturområdet som givit uttryck förskulle få större effekt om den kompletteras med insatser föratt stimulera det folkliga engagemanget ochorganisationslivets insatser. I budgetpropositionen för 1999ger regeringen det erkännandet att denanser dess verksamhet vara värdefull och fylla en väsentligfunktion då det gäller att sprida information och ge detnordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen ärockså en central samarbetspartner vid genomförandet avsamnordiska aktiviteter/program.I och med att rådssekretariat flyttade från Stockholmtill har det kommit att i saknas en utåtriktad nordiskinformationsverksamhet. Därför tog initiativ till ettNordens informationscentrum, Arena , som inledde sin verksamhet islutet av 1995. Arena verkar för att synliggöra det nordiska sam-arbetets mervärde och resultat för allmänhet, organisationer och näringsliv.Detta gäller såväl det officiella nordiska samarbetet som det breda folkliga.Arena vänder sig till en nordiskt intresserad allmänhet och till depersoner som är intresserade av det nordiska föreningslivet. Utöver dettaprioriteras lärare och elever i som får läromedel och möjlighettill informationssökning på det nordiska skoldatanätet. Vidare får ungdomarinformation om studiestipendier och möjligheter att sommarjobba i ettgrannland och studenter och forskare får hjälp med informationssökning ochkontakter i de nordiska länderna. Nordiska invandrare kan läsa tidningar ochlåna böcker på sitt mordersmål samt få hjälp med formella kontakter ipraktiska ärenden.Nordiska rådets svenska delegation har slutit ett samarbetsavtal med ArenaNorden som innebär att Arena övertar en stor del av deninformationsverksamhet som förut handhafts av delegationens sekretariat.För dessa arbetsuppgifter debiteras delegationen per kvartal.Detta avtal innebär en viss kompensation för de nedskärningar påpersonalsidan som drabbat delegationen . Det är därförav största vikt att Arena bibehålls och ges allt stöd. I förslaget tillstatsbudget föreslås oförändrat anslag för , vilketmotsvarar ca . Däremot finns Arena ej upptagetsom ett anslag eller en särskild kostnad. I budgetpropositionen sägs attregeringen genom särskilda beslut beviljat stöd till informations-verksamheten vid Arena med , samt att behovet avytterligare sådant stöd, liksom stöd till andra aktiviteter av betydelse för detnordiska samarbetet, kommer att prövas i särskild ordning. Denna njugghet gentemot Arena samt formuleringen som antyderatt det kanske bara rör sig om en tillfällig verksamhet, förefaller märklig medtanke på att Arena övertagit den större delen av de informations-uppgifter som förut handhafts av svenska delegationens kansli och även avpresidiesekretariatet när det var lokaliserat till . Arena harunder 1998 utvidgat sin verksamhet med inrättandet av servicetelefonenHallå , som invigdes av den nordiske samarbetsministernLeif , tillika ordförande i . Ministerrådethade givit uppdraget att på försök driva en nordiskservicetelefon . Förutom informationsuppgifter har Hallå Nordenäven fått ta hand om ärenden som visar att enskilda människor kan komma ikläm när de flyttar inom och att det finns tydliga begränsningar i denfria rörligheten över gränserna. Svårast att reda ut har varit frågor om rättinstans för invecklade skatte- och pensionsärenden, men problem dykerockså upp när det gäller meritvärdering inför jobb eller studier i ettgrannland, studiestöd, tullärenden m.m. Förutom informationsuppgifter harsålunda Arena lyft av en avsevärd handläggningsbörda från dengenom besparingar reducerade personalen vid organ. Dettaoch det faktum att Arena utgör enda existerande centrum för nordiskinformation i utgör grunden för mitt yrkande att dess verksamhetsäkerställs på permanent basis.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för att aktivera och föra vidare den nordiska debatten omvälfärden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i verka för WHO-målet och i Parismötets andanär det gäller bruk och missbruk av alkohol och andra droger,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förutsättningar ges för de samiska organen så att de kanvidareutveckla sitt politiska arbete,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av gränsgångares problem i avsikt att främja ökadrörlighet och smidigt "vardagsumgänge" över landgränserna,5. att uppdrar åt regeringen att åstadkomma de förändringarinom TV-samarbetet som erfordras för att nordiska länders public service-kanaler skall kunna ses i andra nordiska länder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stimulera engagemanget inom såväl föreningenNorden som andra organisationer verksamma på folklig nivå samt attverksamheten vid Arena som en permanent resurs för den nordiskainformationen i bör säkras.Stockholm den 27 oktober 1998Elver ()