mot · GL02Fi18 · 1998-04-29 00:00:00 — Någon egentlig marknadsvärdering är det inte fråga om utan mestadels sätts taxeringsvärdena utifrån produktionskostnaderna som härstammar från tiden för överhettningen då byggpriserna var mycket höga. har i sin partimotion med anledning av regeringens proposition 1997/98:119 om bostadspolitiken föreslagit att de årgångar som regeringen avser att ge en lättnad via räntebidragssystemet, i stället ska undantas från ytterligare fastighetsskatt , tills fastighetstaxeringen kan ändras till förmån för ett mer rättvist system mellan olika årgångar av fastigheter. 4.3 Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Vid internationella jämförelser har en hög beskattning av låga inkomster. är lönespridningen mindre än i de allra flesta jämförbara länder. Bidragen är dessutom relativt generösa. Genom sänkta skatter på låga och medelstora inkomster kan fler få ökade ekonomiska marginaler och det underlättar att fler jobb skapas. Fler unga och lågutbildade kan komma in på arbetsmarknaden genom att lägre löner kan ge samma nettoinkomster. Inriktningen av skattepolitiken måste vara att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. Den låga inflationen är en tillgång eftersom löneökningar inte äts upp av prisökningar. Vi skapar ett utrymme för att sänka skatterna på låga och medelstora inkomster. Detta bör ske genom att grundavdraget höjs och att kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen får full kompensation av staten för skattebortfallet. föreslår vi att skatten sänks med 1,8 miljarder, med 2,5 miljarder och med 3,5 miljarder. Detta bör besluta om. Det finns olika möjligheter för hur en sänkning av inkomstskatten kan göras via grundavdraget. Vår principiella utgångspunkt är att alla som har under 7,5 basbelopp, dvs. ca 270 000 i årsinkomst skall få sänkt inkomstskatt. De beloppsmässigt största skattesänkningarna bör ges i inkomstlägen strax under 150 000 i årsinkomst, vilket motsvarar månadsinkomster på . skulle skattesänkningen med våra förslag uppgå till en dryg tusenlapp i sådana inkomstlägen. Det är viktigt att inkomstskatterna sänks ytterligare under de därpå följande åren. 4.4 Förmögenhetsskatten måste fasas ut ur skattesystemet har förmögenhetsskatten för många blivit ett verkligt problem. Skatten tas till stor del ut i form av en extra skatt på fastigheter, som har ett högt taxeringsvärde och som är avbetalade. Den internationella rörligheten för kapitalet har ökat och därför har det varit nödvändigt att befria huvudägare i aktiebolag från förmögenhetsskatt med hänvisning till att deras kapital är låst i deras stora företag, som fyller en viktig funktion för svenskt näringsliv. Det vore inte bra för om svenska kapitalägare flyttar ut ur landet till följd av förmögenhetsbeskattningen. behöver människor som betalar skatt i och som med sitt kapital bidrar till tillväxt och sysselsättning här. Slutsatsen är att förmögenhetsskatten har överlevt sig själv och måste tas bort. Det finns dock inte ett tillräckligt ekonomiskt utrymme som medger att skatten tas bort . Vi föreslår därför att förmögenhetsskatten i tre steg fasas ut ur det svenska skattesystemet . Som ett första steg bör sambeskattningen av förmögenhet tas bort . Sambeskattningen är i grunden orättvis i och med att den missgynnar gifta par jämfört med samboende. Det är också en fråga om jämställdhet. Resterande förmögenhetsskatt tas enligt vårt förslag bort i två lika stora steg . Detta bör besluta om. 4.5 Sänkt skatt på företagande Det är bra att regeringen på några punkter lättar beskattningen för riskkapital. Utvecklingen måste gå mot förmånligare villkor för företagande. tillstyrker regeringens förslag när det gäller utökat lättnadsutrymme för onoterade bolag, förstärkta reserveringsmöjligheter för enskilda näringsidkare, ökade möjligheter till kvittning av reaförluster på onoterade aktier samt ökad frihet för fördelning av avdraget för pensionsavsättningar för enskilda näringsidkare. vill dock gå längre. Förutom att vi vill stärka företagens anställningsvilja genom sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt skatt på låga och medelstora inkomster, vill vi förbättra villkoren för de så kallade fåmansföretagen. Det pågår en utredning som ser över de så kallade stoppreglerna för dessa företag. Vår uppfattning är att lättnader måste genomföras för fåmansföretagen i samband med att utredningen lämnat sina rekommendationer. Vi vill dock avvakta utredningens synpunkter, som enligt utredningsdirektivet ska presenteras . Motivet är att sätta in skattesänkningen på så sätt att den gör största möjliga nytta. För ändamålet avsätter vi för åren i skattesänkningsutrymme och avser att senare ange hur skattesänkningarna ska utformas. bör besluta om att en sådan ram avsätts för åren 19992001. 4.6 Straffbeskatta inte vinstandelsstiftelserna för de anställda Regeringen har med stöd av infört särskild löneskatt på de avsättningar som görs till anställdas vinstandelsstiftelser. Det är en åtgärd som minskar företagens och de anställdas vilja att använda vinstdelning och öka delaktigheten inom företagen. Det är beklagligt att staten inte uppmuntrar den kraft som ligger i att göra anställda mer engagerade i verksamheten. Det vittnar om en oförståelse för vilken dynamik som krävs för att ytterligare öka sysselsättningen i den privata sektorn. bör besluta om att avskaffa den särskilda löneskatten på avsättning till anställdas vinstandelsstiftelser. 4.7 Skattefrihet för biobaserade drivmedel Inom ramen för försöksverksamhet har givits skattefrihet för produktion av bland annat etanol. Det görs också försök på andra områden. För att försöksverksamheten skall tillåtas av EU med hänsyn till statsstödsreglerna måste dessa följas upp ordentligt. Regeringen bör ges i uppdrag att skärpa upp uppföljningen av olika så kallade pilotprojekt. I förlängningen är det dock angeläget att regeringen ger skattefrihet till miljövänliga, biobaserade drivmedel. Regeringen bör i EU vara pådrivande för att åstadkomma en lättnad i bestämmelserna, som möjliggör att det blir en nationell angelägenhet att medge skattefrihet för biobaserade drivmedel. Situationen är inte tillfyllest och för osäker . Därför bör regeringen vidta de åtgärder vi föreslår. Detta bör ges regeringen till känna. 4.8 Likvärdiga konkurrensvillkor för svenskt jordbruk Lantbruket är en framtidsnäring, har regeringen betonat. Utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) som regeringen, som ett resultat av överläggningar med , tillsatte för att se över det svenska lantbrukets konkurrensförhållanden visar att energiskatterna utgör en tung börda i förhållande till danska och finska jordbrukares beskattning. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att utredningens intentioner fullföljs för att svensk jordbruks- och trädgårdsnäring skall kunna erhålla mer likvärdiga konkurrensvillkor med de som gäller för motsvarande näringar i konkurrentländerna inom EU. Utredningen föreslår att skatten på el avskaffas för jordbruket och att skatten på eldningsolja skall sänkas till samma nivåer som gäller för industrin. Detta bör besluta om. I samband med skattereformen 19901991 infördes ett särskilt undantag vid beräkningen av den vinst som skall ligga till grund för reavinstskatten. Enligt riksdagsbeslut skall detta undantag försvinna vid utgången av 1999. Vi föreslår mot bakgrund av de svårigheter detta kan medföra vid generationsskiften av bostäder och familjeföretag att undantagsregeln för beräkningen av skatteunderlaget förlängs med samt att en utredning tillsätts för att se över och lägga förslag till hur reavinstbeskattningen skall utformas . Detta får budgetmässiga effekter, som är svårberäknade till följd av att inte har någon uppdelning avseende denna typ av skatteintäkter. Till detta kommer beteendeförändringar som kan antas med hänsyn både till vårt förslag och till de effekter som kan tänkas uppkomma om ingen åtgärd vidtas. Vi gör bedömningen att inkomstbortfallet uppgår till ca 150 miljoner för . Bedömningen är behäftad med viss osäkerhet, eftersom inte har någon separat statistik över reavinster vid försäljning av fastigheter. bör besluta om att förlänga de nuvarande reglerna i avvaktan på en utredning, som bör tillsättas. 4.10 Inför ett yrkesfiskeavdrag har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat det svenska yrkesfiskets ogynnsamma konkurrensläge gentemot viktiga konkurrentländer i vårt närområde, såsom och . anser att de licensierade yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag, utformat efter dansk modell, eftersom denna godkänts av . har tidigare enhälligt beställt ett förslag om yrkesfiskeavdrag. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag, i likhet med det som finns i . Detta bör ges regeringen till känna. Regeringens förslag till sänkt tobaksskatt måste avslås. Från är vi beredda att konstruera om beskattningen på liknande sätt som regeringen föreslår. Dock är vi inte beredda att acceptera sänkningen av den totala nivån. Man kommer inte till rätta med smugglingen genom att sänka skatten med . Länder med avsevärt mycket lägre tobaksskatt har också stora problem med smuggling av cigaretter. Smugglingen måste i stället bekämpas med ökade resurser till tullen, vilket vi föreslår med 30 miljoner utöver de 20 miljoner som regeringen föreslår. Vidare har reglerna för kontroll stor betydelse, särskilt när det gäller införsel från EU-länder. Vi bejakar därför de föreslagna förändringarna i proposition 1997/98:100 om tullens befogenheter. För att minska smugglingen skulle det krävas en långt större sänkning, vilket skulle öka rökandet radikalt. Redan den skattesänkning som regeringen föreslår riskerar att få till följd att rökningen ökar, inte minst bland unga. Det är inte realistiskt att som regeringen räkna med oförändrade skatteintäkter efter den sänkning av skatten som man nu föreslår. Det är en glädjekalkyl. Det är särskilt anmärkningsvärt med tanke på att regering och riksdag tidigare räknade med kraftigt höjda skatteintäkter när skatten höjdes. De beräkningar som då gjordes visade sig vara överoptimistiska. Vi ifrågasätter regeringens beräkningar och tillgodoräknar oss en budgeteffekt av att inte sänka tobaksskatten. Vid en priselasticitet på 0,5 skulle skattebortfallet av regeringens förslag bli 1,2 miljarder. Av försiktighetsskäl har vi dock bedömt att vi kan tillgodogöra oss 700 miljoner i minskat skattebortfall. Den illegala hanteringen av cigaretter måste bekämpas. För detta ändamål lägger vi förslag om en utökad ram för utgiftsområde 3 om 30 miljoner för perioden Rökningen belastar samhället i form av kostnader för sjukdomar, som är relaterade till rökning och passiv rökning. Detta motiverar en hög skattenivå på tobak. Det är angeläget att resurser satsas på viktiga områden såsom skolan, vården och omsorgen samt för att sänka skatter på arbete, företagande och boende. Därför yrkar vi avslag på regeringens förslag till sänkt tobaksskatt. bör dessutom ge regeringen till känna att rökningen ger upphov till omfattande kostnader för samhället genom sina skadliga effekter på folkhälsan och att en hög beskattningsnivå därmed är befogad. 4.12 Höjd egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen Det finns anledning att förändra avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. skjuter staten till betydande belopp för att täcka kostnaderna för arbetslösheten. Vi tycker att det är rimligt att de som har arbete betalar lite mer för att finansiera arbetslösheten. Vi föreslår att egenavgiften höjs med eller . Den föreslagna höjningen av avgiften till a-kassan ska ses i samband med våra förslag till skattesänkningar. bör besluta om höjd egenavgift till a-kassan. 4.13 Försöksverksamhet för skattesubvention av hushållsnära tjänster Det har försiggått en intensiv debatt om subventionering av så kallade hushållstjänster för att göra svart arbete vitt, öka sysselsättningen och utöka tiden för umgänge med familj och vänner samt för fritid. För att närmare belysa och utröna effekterna av en sådan subvention föreslår vi att ett seriöst försök genomförs. Detta bör göras för att utreda en rad förhållanden. Försöksverksamheten bör ha som mål att ta reda på vid vilken subventionsnivå efterfrågan finns hos hushållen. Vidare bör studeras vilka effekter som uppnås i fråga om nya arbetstillfällen. Det bör också utvärderas vilka gränsdragningsproblem som finns gentemot tjänsteproducenter utanför hushållssektorn, med avseende på liknande tjänster som utförs utanför hemmen. Det måste också vara en målsättning att ta reda på hur användningen av svart arbetskraft påverkas. Enligt vår uppfattning bör i försöket tydligt anges vilka tjänster som ska omfattas. Dessa bör enligt vår mening vara i stort sett desamma som gäller i . I anslutning till frågan om subventionens storlek måste två huvudfrågor besvaras. Hur stor är den samhällsekonomiska vinsten/förlusten av subventionen? Vilka effekter får en subvention av detta slag på andra skattebaser? För att utföra försöket måste två geografiskt avgränsade områden utses, i vilka två olika subventionsgrader kan användas. Enligt vår uppfattning bör ett system väljas som innebär att köparen av hushållstjänsterna får göra avdrag på skatten mot uppvisande av kvitto, där det framgår att uppdragstagaren har F-skattsedel och redovisar skatt. Båda områdena måste vara tillräckligt stora för att någorlunda säkra slutsatser ska kunna dras för hela landet. Vidare måste de utvalda områdena vara av genomsnittlig karaktär i förhållande till landet som helhet. Det kan således inte bli fråga om ren glesbygd eller ett utpräglat storstadsområde. Medelinkomsterna i försöksområdena bör ligga någonstans i närheten av riksgenomsnittet. har ännu inte tagit principiell ställning till frågan. Vi utgår i stället från den väsentliga frågeställningen om vinsterna för samhället är tillräckligt stora i förhållande till kostnaderna. Även om detta till slut måste bli föremål för en politisk bedömning är vi beredda att huvudsakligen utgå från utfallet av försöksverksamheten. Det finns subvention av hushållstjänster i andra länder, men det är p.g.a. skillnader med avseende på skattesystem, arbetsmarknadspolitik och bidragssystem svårt att dra säkra slutsatser med utgångspunkt från dessa. Det har även gjorts försök i , men ett större försök bör göras för att utvärderingen ska bli mer gedigen. Det bör ankomma på regeringen att återkomma med förslag till i enlighet med de riktlinjer som i motionen angivits. I det energipolitiska beslutet (prop. 1996/97:NU 12) angavs att det är angeläget att öka elproduktionen genom utbyggnad av biobränsleeldad kraftvärme. Ett särskilt bidrag har införts, vilket kan ges både till kraftvärmeanläggningar anslutna till fjärrvärme och mottrycksanläggningar inom industrin. Bakgrunden till detta är att elproduktion i kraftvärme- och mottrycksanläggningar på ett effektivt sätt utnyttjar insatta resurser genom den höga verkningsgraden. Det är angeläget att installerad effekt utnyttjas och att den potential som finns tillgänglig med rimlig ekonomi byggs ut. Elproduktionen uppgick till . Installerad effekt är 841 MW. Den industriella kraftvärmen finns till största delen inom massa- och pappersindustrin (). Resterande del finns framför allt inom järn- och stålindustrin. Bränslen som utnyttjas för elproduktion i är befriade från energiskatt och koldioxidskatt, medan den värme som utnyttjas i t.ex. fjärrvärme beskattas. Det energipolitiska beslutet innebär att energisystemet ska ställas om så att det blir långsiktigt ekonomiskt och ekologiskt hållbart. Detta innebär bl.a. att en säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft. En ökad produktion och ökad ekonomisk aktivitet är av avgörande betydelse för sysselsättningen och därmed för vår framtida välfärd. Installerad effekt respektive den potential som finns för industriell mottryckskraft sammanfaller till stor del hos de industrier som har hög energianvändning. En ökad industriell mottrycksproduktion av el skulle därför kunna bidra till att stärka de ekonomiska förutsättningarna för den energiintensiva industrin. En förutsättning är då att lönsamheten i att producera el för eget bruk och försäljning ökar. Mot bakgrund av ovan angivna skäl bör få i uppdrag att kartlägga och analysera de ekonomiska villkoren för att bedriva (biobränslebaserad) mottrycksproduktion inom industrin samt på grundval av denna analys föreslå förändringar i syfte att skapa incitament för att dels utnyttja installerad effekt för mottrycksproduktion, dels ta till vara den potential för mottrycksproduktion som finns inom industrin. Detta bör ske utifrån en förnyad genomgång av vilken potential som finns . I uppdraget bör också ingå att analysera hur en ökad industriell mottrycksproduktion kan ingå i olika energisystemlösningar respektive vara en del i ett större energiförsörjningssystem för el och värme inom en region eller kommun. Regeringen bör ge energimyndigheten ett sådant uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna. 4.15 Direktavdrag för investeringar i nya värme- och kraftproduktionsanläggningar ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) aviserade regeringen att ett tidsbegränsat direktavdrag borde införas för att underlätta omställningen till användande av förnybara energikällor. Ett sådant förslag skulle tas fram inom . Direktavdraget skulle tillämpas första gången vid taxering och gälla för investeringar juli 1997december 1998 i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion som använder förnybara energikällor samt för investeringar i distributionsnät från sådana anläggningar. I årets ekonomiska vårproposition anför regeringen att incitamentseffekten för att genomföra nya investeringar skulle bli obetydlig och kommer därför inte att lägga fram något förslag till direktavdrag. Regeringens besked är särskilt förvånande mot bakgrund av den betydelse som detta avdrag bedömdes ha . Investeringar i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion, som använder förnybara energikällor, är en viktig del i omställningen av energisystemet. bör därför uttala att regeringen noga skall följa investeringsutvecklingen inom detta område och om det visar sig nödvändigt återkomma till med förslag om direktavdrag i enlighet med intentionerna ekonomiska vårproposition. Detta bör ges regeringen till känna. Tabell 1 Våra förslag till skatte- och inkomstförändringar för åren 19992001 jämfört med regeringens. Kassamässiga effekter off.sektor mkr indirekt effekt (se tabell 2) Sänkt skatt på låga och medelstora ink. indirekt effekt (se tabell 2) Likvärdig konkurrens för svenskt jordbruk Slopade socialavgifter på vinstandelar indirekt effekt (se tabell 2) Lindring bofasta i attraktiva områden Ej infasning fastighetsskatt krisårgångar indirekt effekt (se tabell 2) Miljö, energi och hälsa Ej sänkt fastighetsskatt på vattenkraft indirekt effekt (se tabell 2) Produktionsskatt per kWh kärnkraft Miljöskatt på inrikes flyg Utförsäljning av statligt ägande i företag Minskad utdelning (minskade statsskuldsräntor) Till följd av att våra skatteförslag i huvudsak får indirekta effekter på kommunsektorn och socialförsäkringssektorn redovisas dessa nedan i tabell 2 med avseende på de betydelsefulla effekterna. Några av våra andra förslag har smärre indirekta effekter. Tabell 2 Indirekta effekter på kommunsektorn och socialförsäkringssektorn av våra förslag till skatte-, inkomst- och utgiftsförändringar Indirekta effekter av våra förslag jämfört med regeringens 19992001 kassamässigt, mkr Sänkt skatt för låg- och medelink.tagare Ej sänkt fastighetsskatt vattenkraft Sänkt fastighetsskatt från 1,7 till Ej infasning fastighetsskatt krisårgångar Varav belöpande på: Allmänna bidrag till kommuner (UO 25) Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Tabell 3 Vårt budgetalternativ för åren 19992001, kassamässigt mkr för offentlig sektor i förhållande till regeringens förslag Höjda skatter, avgifter och ökade inkomster Totalt i förhållande till reg. Av ovanstående tabell framgår att för perioden 19992001 föreslår en politik som innebär att ytterligare drygt 2 miljarder kan användas för amortering av statsskulden. Vi föreslår ett alternativ som ger större överskott och ett något mindre överskott för . I tabell 3 nettoredovisas skatter och utgifter. Det innebär att de indirekta effekter som redovisas i tabell 2 inte beaktas. Det påverkar inte saldona i förhållande till regeringens. alternativ innebär såväl en lägre utgifts- som skattekvot. Med vårt förslag till sänkt skattetryck skulle skattekvoten vara gentemot regeringens beräknade . 5 Vården, skolan och omsorgen 5.1 Nödvändiga resurser tillförs Under den mödosamma saneringen av statens budget har kommuner och landsting, liksom många andra områden, trots stora behov, fått stå tillbaka. Därför har det varit angeläget för att tillföra kommunerna och landstingen resurser så fort utrymme har skapats. Saneringen av statens finanser har varit ett försvar för en långsiktigt tryggad välfärd. De satsningar som medverkat till att göra och de satsningar som görs, innebär att de allmänna bidragen till kommuner och landsting ökar med 20 miljarder för jämfört med . Genom att förtroendet för nu har återupprättats kan vi satsa resurser som är fullt ut finansierade. För bara hade ökade resurser i storleksordningen 20 miljarder varit som att ropa på högre räntor och en försvagad krona. Det behövs fler händer och mer omtanke i sjukvården och omsorgen. Det handlar om att som ett humanistiskt land, med en solidariskt finansierad välfärd, ska kunna erbjuda sina gamla ett värdigt bemötande på ålderns höst, och de unga en god bas att stå på . Det handlar om att satsa resurser på våra barns arbetsmiljö skolan. Det är också lärarnas arbetsmiljö. har en i många stycken bra sjukvård. Trots detta kommer rapporter om långa väntetider för operationer. Dessa köer måste kortas för att minska människors lidande. 5.2 Hemservicecheckar för pensionärer Behoven inom omsorgsområdet är stora och den demografiska utvecklingen kommer att kräva ytterligare resurser framgent. finns det ett behov av service som kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen för , men som enligt vår uppfattning måste tillgodoses genom att ett system med hemservicecheckar införs. Behovet av ökad service måste mötas som den privata tjänstesektorn inom området behöver utvecklas. Därför föreslår vi ett stöd genom hemservicecheckar för äldre. I takt med att de äldre har blivit fler och kommunernas ekonomi har försämrats har mer och mer övergått från att vara en allmän service för de äldre, till att ge omvårdnad i hemmet. Städning, skötsel av bostad, viss matlagning för jämförelsevis friska pensionärer är enligt de prioriteringar som sker i HSU2000 och i kommunerna inte en del av den generella välfärdspolitiken. Kommunernas biståndsbedömning är ytterst strikt och man prioriterar människor med stort omvårdnadsbehov. Många pensionärshushåll, som inte erhåller hemtjänst, är ändå i behov av service. Det kan handla om hjälp med städning, att putsa fönster, klippa gräset, handla och skotta snö. Sådana arbetsuppgifter hjälper i allmänhet inte till med, även om det varierar mellan olika kommuner. Likafullt behöver dessa tjänster utföras och många pensionärer har inte kraft och ork att utföra dessa saker själva. En subvention av hemservice kan märkbart bidra till ökad trygghet och trivsel i hemmet. En ökad möjlighet till hjälp med utförandet av tjänster i hemmet skulle med all sannolikhet bidra till att många pensionärer kan klara sig själva, utan att behöva anhålla om hjälp av kommunens hemtjänst. har tidigare lagt förslag i om att utveckla hemservicesektorn för äldre. Det enklaste sättet att göra detta är genom ett system med hemservicecheckar för pensionärshushåll. Vårt förslag bygger på att det ska omfatta alla pensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer, och ska gälla för alla normalt förekommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom den behovsprövade ska inte ingå i detta system.