mot · GM02Ju219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju219av m.fl. (kd)Ny brottsförebyggande strategiBrottsförebyggande strategiInledningIndivider med låg inre kontroll och med svaga sociala bandtill det konventionella samhället har en större benägenhet attbegå brott än andra. En god inre kontroll gör att vi motstårstundens frestelser och provokationer och goda band tillsamhället ger närhet och förståelse för andra människor.Därför behövs ett byte av huvudstrategi i det brottsförebyggande arbetet.Den nya strategin måste bygga på den inre kontrollens betydelse för ett braliv överhuvudtaget. Speciell betydelse har den som brottsförebyggare. Dennainsikt måste överföras till alla, föräldrar, barnomsorgspersonal, skolpersonaloch mediansvariga, som har barn omkring sig eller möter dem under deviktiga åren då barnen är mottagliga för detta. En effektiv kriminalpolitikmåste i första hand bygga på insikten om hur man förebygger brott. Detnationella brottsförebyggande program som den socialdemokratiskaregeringen antagit bygger på ett föråldrat institutionellt tänkande. T exnämns familjens grundläggande roll i det brottsförebyggande arbetet mera iförbigående. I stället inriktas huvudinsatserna på traditionellt sätt på attbyråkratisera det brottsförebyggande arbetet.Inriktningen måste vara att minska individers benägenhet att begå brott.Strategin och betoningen i det brottsförebyggande arbetet måste få en annaninriktning än det som regeringen fastställt i sitt brottsförebyggande program.Det behövs en omprioritering.InternaliseringVarje bärande värdesystem i ett rättssamhälle bygger på enprocess av införlivande av värden, värderingar och normer.Denna internalisering är speciellt viktig de allra första årenunder uppväxten och fokuserar på familjens speciella ansvar.Men även andra signalgivare i denna process har storkompletterande betydelse, t ex förskola, skola, socialvårdoch de olika medierna.Tankegångarna om den brottspreventiva roll som denna internalisering ochdetta uppbyggande av en inre kontroll har hos varje individ har vunnit vissgenklang i hos en del forskare och debattörer. Det är viktigt att deockså får genomslag i den politiska debatten och framförallt i det politiskaagerandet.Vad är brott?Det finns en naturlig mänsklig benägenhet att söka nöje ochtillfredsställelse och att undvika smärta och lidande.Huvuddelen av alla brott är enkla, triviala, lätta åtgärder somsyftar till att tillfredsställa ögonblickets önskningar. Det ärdenna insikt som påverkat teorin om brist på en inre kontrollsom generell grund för brottslighet.Brott är enligt detta synsätt uttryck för: kortsiktig, omedelbar tillfreds-ställelse av egenintresset som uppnås genom handlingar där tvång ochbedrägeri används. Det finns en gemensam struktur och ett gemensamtorsakssammanhang för alla handlingar som förknippas med brott.Teorin går ut på att det är människor, som inte tränats i inre kontroll ochdärmed inte fått ett felaktigt beteende korrigerat, som har benägenhet attbegå brott. Inte så att alla med låg inre kontroll begår brott, men denna faktorutgör så att säga disponibilitet för brottslighet. Hög inre kontroll åstadkomsbara genom internaliseringen.Brott är enligt detta synsätt en del av ett bredare spektrum av avvikandebeteenden. Brottslingen tycks ha liten kontroll över de egna önskningarna.När sådana önskningar kommer i konflikt med långvariga intressen, är det desom saknar inre kontroll som agerar utifrån ögonblickets önskan, medan demed högre kontroll styrs av de restriktioner som agerandets konsekvensermedför för familj, vänner och samhället i stort.Valet för en person med bristande inre kontroll blir kortsiktiga fördelarframför långsiktiga kostnader. Det kriminella agerandet styrs alltså främst avkortsiktigt nöje och bara i andra hand av hotet om långvarig bestraffning. Detfaktum att nöje och bestraffning är tidsavvägda i sina överväganden är avenorm betydelse för effektiviteten i sanktionerande system.Idén om låg inre kontroll överensstämmer med observationen attkriminella handlingar sällan kräver någon speciell duglighet, behov ellermotivation: de är i denna mening tillgängliga för alla. Brist på inre kontrollförutsätter inte brott och kan motverkas av situationens förutsättningar ellerandra hämmande egenskaper hos individen. Det måste alltså slås fast att brottinte är någon automatisk eller nödvändig konsekvens av låg inre kontroll.Man skulle kunna säga att låg inre kontroll är en nödvändig men inte entillräcklig förutsättning för brott.Brott är alltså vanligen kortsiktiga, kringgärdade händelser som förutsätteren särskild uppsättning nödvändiga villkor. Dit hör t ex aktivitet, tillfälle,motståndare, offer, varor, fysisk tillgänglighet och frånvaro av hot omomedelbar bestraffning. Dessa villkor kan förändras utifrån tids- ochrumsperspektiv och påverkar därmed brottsfrekvensen. Inre kontroll däremothänför sig till relativt stabila skillnader mellan individer i benägenheten attbegå brott eller likvärdiga handlingar.Mycket tyder på att en effektiv internalisering, dvs uppbyggande av ettvärdesystem och en inre kontroll, för det mesta är möjlig oavsett individuellaegenskaper. Detta fokuserar på barnuppfostran. För att lära ett barn inrekontroll förutsätts vägledning för barnets beteende, noterande av avvikandebeteende samt korrigerande av sådant beteende.Föräldrars omsorg för välgång och beteende hos barnet är ett nödvändigtvillkor för en framgångsrik uppfostran. Tillsyn och noterande av bristandeinre kontroll, korrigerande av felaktigt beteende är centrala. En missnöjes-yttring från en människa som bryr sig om en är en av de mest verkningsfullasanktionerna. Att bygga upp inre kontroll har alltså inget med grymhet ellerhårdhet att göra. Men det är värt att notera att belöningar för korrektbeteende inte är tillräckligt för att bygga upp en inre kontroll. Felaktigtbeteende måste uppmärksammas och åtgärdas.Empiriska studier visar att olika typer av brottslighet ofta har en likartadålderskurva. Den växer kraftigt upp till en kulmen kring17, varefter den avklingar. Brott är i hög grad kopplat till ungdom(tonåren), dessutom till situationer av tillgänglighet och av låg upptäcktsrisk.I alla samhällen är familjestabilitet positivt korrelerad med låg brottslighet.Huvuddelen av forskningen visar att åtgärder från det traditionellakriminalpolitiska systemet har liten betydelse för brottens omfattning. Medtraditionell kriminalpolitik avses då antingen teorin om att omständigheternaskapar brottslingen eller dess motsats att det bara är höga straff som avhållerfrån brottslighet. Dessvärre lever de huvudlinjerna kvar även i den svenskapolitiska debatten.Politiken bör mot den bakgrund som redovisats ovan därför inriktas främstpå familjens roll men också på den kompletterande internalisering som för-skola och skola kan ge samt på den övriga livsmiljöns signaler, vilka kanpåverka graden av uppbyggande av en inre kontroll.Förebyggande insatser måste alltså vara huvudstråket i ambitionen attvända brottskurvorna nedåt. Det hävdas att en uppskjuten alkoholdebutskulle påverka brottsbenägenheten . Tidiga alkoholvanorleder lätt över i andra drogvanor, vilka i sin tur kräver stora pengar. Storapengar kan bara hämtas in genom brottslighet. Att aktivt bidra till uppskjutenalkoholdebut överensstämmer med teorin för inre kontroll. Vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå frånomedelbar tillfredsställelse till förmån för långsiktiga vinster. Detta enklasynsätt kan alla oavsett utbildning bidra med i internaliseringsarbetet.Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran är alltså enviktig målgrupp i den effektiva politik som är möjlig att bedriva.Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i dettapreventiva arbete.Familjens rollAv analysen framgår att familjens roll som etisk signalgivareoch uppbyggare av den inre kontrollen är av avgörandebetydelse. En i sin helhet god familjepolitik är alltså engrundläggande förutsättning för ett fungerandebrottsförebyggande arbete.Etiken levandegörs i samspel med andra människor och införlivas såsmåningom med vårt tänkande. Bäst fungerar den processen tillsammansmed personer vi älskar och har förtroende för. Det är därför föräldrarna är såviktiga. De är i nittionio fall av hundra de som bäst förmedlar grundläggandevärden till sina barn. Men det kräver vardagstid tillsammans eftersom det är ivardagliga situationer man löser konflikter och tränar samlevnad på ettnaturligt sätt. Kvalitet kan inte ersätta kvantitet när det gäller tid hur gärna viän önskar att det skulle vara så.Mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet även sombrottsförebyggare. Familjestabilitet bör eftersträvas som ett grundläggandemål.SkolanSkolan utgör en av samhällets viktigaste institutioner ochspelar en central roll för upprätthållandet av rättssamhälletoch i det brottsförebyggande arbetet. Det resultat som våraskolor presterar får konsekvenser för hela samhället. Skolanär därför inte bara viktig för den enskilde individen. Skolanmåste lyckas också för att samhället i stort ska fungera.Skolan kan och ska inte vara värdeneutral, utan hartillsammans med barnens föräldrar ansvar för att överföranormer och värderingar. Förståelsen för lagar och reglerkräver att alla i samhället har en gemensam uppfattning omvad som är rätt och orätt. Misslyckas skola och föräldrar i sinuppgift riskerar även rättsordningen att misslyckas. Genomatt föräldrar, skola och rättsordning samverkar kan barnenbättre förstå samband och få en djupare förståelse för delagar och regler som samhället har.Respekt för lag och rätt och förståelse för vad ett rättssamhälle är och vaddet kräver av medborgarna bör tidigt uppmärksammas i skolans arbete,liksom naturligtvis de värden som rättssamhället vilar på.Om etiska normer ska kunna överföras på ett naturligt sätt så att deaccepteras av eleverna fordras att lärare och annan skolpersonal själva följersamma normer i det vardagliga skolarbetet. Viktigt är till exempel atttendenser till mobbning och främlingsfientlighet tidigt observeras, bearbetasoch motverkas.Det är viktigt att de som arbetar i skolan och skolans ledning tydligtmarkerar gränser för vad som är rätt och orätt, tillåtet och inte tillåtet.Skolanhar en viktig uppgift i att visa att samhället inte accepterar kränkandebehandling av medmänniskor, skadegörelse etc. Naturligtvis måste dennaskolans roll paras med engagemang och omtanke om de enskilda eleverna.På skolan måste en psykisk och fysisk miljö råda som uppmuntrar tillvänlighet och ansvarstagande och som motverkar bråk, gängbildning, etc.Institutioner inom rättsväsendet bör samverka med skolan. Skolan börsärskilt nära samverka med polisen och organisationer som arbetar med attförebygga brott. Detta har en mängd fördelar. Dels får alla elever chansen attsjälva träffa andra vuxna som ger sin bild av samhället. Skolan drar dessutomnytta av den specialkompetens som organisationer och individer runt om isamhället har. Lärarna bör naturligtvis ha en grundläggande förståelse förhelheten, men kan aldrig ha den detaljkunskap som poliser med flera har omjust sin verksamhet.MediaI det informationssamhälle som utvecklas spelar mediernaen betydelsefull roll som signalgivare kring etik och normer.Det är av största vikt att de olika medierna blir medvetna omdenna tydliga roll och att ett ansvarsmedvetet uppträdandeeftersträvas hos dem.Lagens normerande verkanI den allmänna preventionen ingår också klargörandesignaler från lagstiftarna. Strafflagstiftningen och en ikonsekvens med denna genomförd rättstillämpning är utantvivel ett kraftfullt instrument för påverkan. Lagstiftningenbidrar alltså i sig till det förebyggande arbetet motbrottslighet.HuvudstrategiDen preventiva huvudstrategin bör alltså bygga på flera olikaansatser.1) Kraftfulla insatser för att medvetandegöra föräldrar om betydelsen avuppbyggande av en inre kontroll hos barn och ungdom.2) Motsvarande insatser för alla andra som är involverade i barnsuppfostran t ex förskola och skola, socialvård samt andra institutioner.3) Kraftfullt informerande insatser för att klargöra betydelsen avuppskjuten alkoholdebut för förhindrande av brottslighet.4) Medierna bör medvetandegöras om sin roll som signalgivare i barnensinternaliseringsprocess.Minimera tillfällen till brottDet finns ett gammalt talesätt att "tillfället gör tjuven". Detär fel enligt analysen ovan. En människa som införlivat sittsamhälles värdesystem och lärt sig inre kontroll förändrasinte av att tillfälle till brott ges.Men det är förstås mycket viktigt att påverka den s k tillfällesstrukturen,dvs att minimera tillfällena till brott genom olika säkerhetsåtgärder. Dessa,s k situationella insatser, skulle kunna minska brottsfrekvensen, men intebrottsbenägenheten.Både den enskilde, företag och det offentliga kan vidta åtgärder somminskar riskerna för brott.Alkohol och narkotikaAv de personer som avtjänar straff på kriminalvårdsanstalterutgörs cirka 2/3 delar av personer med missbruksproblem.En stor del av den brottslighet som de har gjort sig skyldigatill har ett samband med deras missbruk. Våldsbrott begåsofta under påverkan av alkohol och narkotika.Narkotikamissbruket har drivit fram ett ökat antalegendomsbrott. Gatuvåld och prostitution har starkasamband med olika former av missbruk. Mot dennabakgrund är det synnerligen angeläget att kraftfulla åtgärdersätts in mot drogmissbruk samt att kriminalvårdsanstalternahålls drogfria. Drogtester bör användas på lämpligt sätt. Somnämnts tidigare skulle en uppskjuten alkoholdebut klartpåverka brottsfrekvensen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det brottsförebyggande arbetet.Stockholm den 27 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()