mot · GL02A22 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Leva och bo i hela 2 Flyttlassen har gått allt oftare 3 3 Kristdemokratiska utgångspunkter för regionalpolitiken 4 3.1 regionalpolitiska målsättningar i EU 5 4 Viktiga faktorer för regional utveckling 5 4.1 Företagarklimatet avgörande för framgång småföretagen centrala 6 4.2 Kvinnors företagande 6 4.3 Jord, skogsbruks och fiskepolitiken 6 4.5 Utbildning och forskning 8 5 Regionalpolitiska stöd 8 5.1 Kommunala fastighetsavgifter för vattenkraftsstationer 9 5.2 Regionala tillväxtavtal 9 6.1 Kommersiell service och samhällsservice 10 6.2 Småskalig turism 10 6.3 Bygderörelsen i täten 12 7 avvisar besparingar på regionalpolitiken 13 Att skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken. Regionalpolitikens uppgift är att bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvensanalyser måste upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik. Utifrån subsidiaritetsprincipen är det i första hand ett ansvar för regionerna att själva ta ansvar för sin utveckling. Ökad självstyrelse och regional självstyrelse genom direktvalda regionala fullmäktige stärker kommunernas och regionernas möjlighet att ta detta ansvar. Kommunerna bör få ett ökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiska stödet. En viktig förutsättning för att kommuner och regioner ska få fram väl utvecklade landsbygdsprogram är att de utformas nedifrån och upp. I det sammanhanget är det angeläget att lyfta fram byalagen och byutvecklingsgrupper som aktivt arbetar med att formulera mål och program för sin bygd på olika platser runt om i hela . Den demokratiska processen måste fungera så att landsbygdsbefolkningen som berörs av utvecklingsprogram är den som också utformar dem. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att det ideella engagemanget stimuleras och att undanröja hinder för ett ökat ansvarstagande för föreningar, kooperativ och enskilda. Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och goda förutsättningar för den regionala utvecklingen genom att garantera utbildning, infrastruktur och goda villkor för företag och företagande. En generell politik som är inriktad på ett bättre företagarklimat, tillväxt och nya jobb skapar de bästa förutsättningarna för ökad sysselsättning även i svagare regioner. En grundläggande förutsättning för ett i regional balans är väl utbyggda och fungerande kommunikationer. Ett effektivt transportsystem är nödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt. Flyttbidragen motverkar en sådan satsning och bör därför avskaffas. Fortsatt stöd till kommunala flygplatser i glesbygdsområden är dock nödvändigt. Möjligheterna att decentralisera verksamheter och lokalisera företag i glesbygd förbättras genom användningen av modern informationsteknik (IT). För den regionala utvecklingen är det av stor betydelse att det finns tillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. De mindre och medelstora högskolorna har en viktig uppgift i detta avseende. Dessa högskolor har visat sig kunna ta tillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernas särskilda förutsättningar. Nya arbetstillfällen på landsbygd och i glesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföretagen. Jord- och skogsbruk utgör en betydande del av småföretagen i glesbygd och på landsbygd och har stor betydelse för den regionala utvecklingen. En livskraftig fiskenäring är en viktig förutsättning för en levande skärgård. Därför måste jordbruks- och fiskerinäringens konkurrenssituation stärkas genom undanröjande av konkurrenssnedvridande pålagor och skatter. 2 Flyttlassen har gått allt oftare Dessvärre har de regionalpolitiska frågorna kommit i skymundan i den politiska debatten. Detta trots en kraftig omvälvning då flyttlassen gått allt tätare från glesbygdsområden till storstäderna. Något som den senaste statistiken bekräftat. Storstadslänen har ökat sin befolkning . Nästan samtliga övriga län har minskat. Storstäderna kan karaktäriseras som vinnare i befolkningsomflyttningen i vårt land, medan de flesta andra kommuner drabbas hårt. Särskilt allvarlig blir situationen för de kommuner som under en följd av år minskat sin befolkning. Minskat skatteunderlag skapar svårigheter för dessa kommuner att upprätthålla en god service för invånarna. måste en ny politik utformas, en ansvarig politik som kan stoppa flyttlassen och därmed förhindra de negativa följder för olika landsdelar som avfolkning medför och därmed lägga en bättre grund för en positiv utveckling i hela landet. Orsakerna till regionala obalanser har förändrats över tiden. Efter jordbrukets rationalisering som ledde till inflyttning till växande industriverksamheter i befolkningscentra bromsades flyttlassen upp . De inomregionala obalanserna förblev dock stora. Städerna fortsatte att växa medan landsbygden avfolkades. Nya regionala problem dök upp, som exempelvis neddragningar av varvsindustrin och gruvindustrin och strukturomvandlingen inom stålindustrin i framför allt Bergslagen. De regionala effekterna av den pågående strukturomvandlingen motverkades delvis av en snabb utbyggnad av den offentliga sektorn. Under 1980talet stannade tillväxten av inom den offentliga sektorn vilket bidrog till att göra strukturproblemen synliga. Tidsbegränsade regionalpolitiska åtgärdspaket genomfördes med avsikt att genom en koncentrerad satsning lösa strukturproblemen. Under högkonjunkturen framstod den regionala problembilden som koncentrerad kring inlandsproblem. Regionalpolitiken inriktades på att kompensera framförallt norra befolkning och näringsliv för lägesnackdelar som långa avstånd och små lokala arbetsmarknader. när vi närmar oss har avsaknaden av regionalpolitiska hänsynstaganden blivit tydlig när den socialdemokratiska regeringen tillsammans med genomfört en hårdhänt besparingspolitik. Den regionalpolitiske forskaren har beskrivit det som att man nu raserar den regionalpolitik som byggts upp . Vissa regioner har drabbats extra hårt av bantningen av den statliga budgeten. , och i norr samt och i söder är mest utsatta. Men också kommuner i olika kustområden och i är exempel på områden som fått betydande problem beroende på bristande hänsynstaganden till regionala effekter av nedskärningspolitiken. Sysselsättning, servicekvalitet och framtidsutsikter för dessa områden har försämrats. Regeringens och kraftiga nedskärningar i försvarsbudgeten innebär ytterligare svårigheter ur regionalpolitiskt perspektiv. Sammanfattningsvis kan man säga att den statliga servicen snabbt försämras och koncentreras till länens eller i ännu värre fall regioners huvudorter. Detta gäller t.ex. polisverksamheten, och . Tingsrätterna har varit aktualiserade och deras fortsatta verksamhet är ännu inte avgjord. Många mindre lasarett håller på att avvecklas liksom vissa andra sjukvårdsspecialiteter i mindre kommuner. Den viktiga detaljhandeln krymper kraftigt i mindre och mellanstora tätorter i hela landet. Detta visar tydligt att regionalpolitik inte bara får handla om det som kallas den lilla regionalpolitiken utan att man i högsta grad måste ha en helhetssyn så att det som kallas den stora regionalpolitiken har rätt inriktning. Det går nämligen inte att i högre grad justera en felaktig syn på regionala frågor med regionalpolitiska stöd. Det är helheten i politiken som är avgörande för om devisen Hela skall leva ska bli verklighet. har regeringen efter ett antal förseningar presenterat en regionalpolitisk proposition. Detta utan att en parlamentarisk utredning genomlyst frågan. Detta trots att i betänkandet 1996/97:AU2 markerat lämpligheten av en sådan utredning: Sammanfattningsvis anser utskottet det vara naturligt med en översyn för det fall att stora förändringar av den nationella regionalpolitiken är påkallade. Det kan likaledes vara lämpligt att en sådan genomförs inom ramen för en parlamentarisk utredning. Vi finner det beklagligt att regeringen inte tog tillfället att med en parlamentarisk utredning som grund lägga fram förslag om en ny regionalpolitik, en regionalpolitik som skulle kunna skapa nya förutsättningar och möjligheter för de olika regionerna i vårt land att utvecklas. Den proposition regeringen lagt fram löser inte de regionalpolitiska problem vi har . Det bekräftas ju också indirekt genom att regeringen nu vill börja utreda glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter. Detta efter att en proposition om just dessa frågor är lagd. En minst sagt anmärkningsvärd ordning. 3 Kristdemokratiska utgångspunkter för regionalpolitiken Ett välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans. En förutsättning för en god välfärd är en effektiv och ansvarsfull marknadsekonomi. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn. Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället. Den måste styras av sociala och ekologiska hänsyn. Det är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt att alla människor oavsett var de bor i landet har tillgång till arbete, service och en god miljö. Regionalpolitikens uppgift är att bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet. För att skapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. I huvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, brist på utbildad personal, sämre kringservice etc. En effektiv regionalpolitik med målsättningen att hela ska leva motverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och minskar sårbarheten i en konjunkturnedgång. Den statliga sektorspolitiken måste ta regionalpolitiska hänsyn. Samordning och helhetssyn över sektorsgränserna måste vara vägledande. Det bör finnas med i de statliga instruktionerna till de olika sektorernas verksamheter att man ska ha en helhetssyn där de regionala faktorerna vägs in i beslutsfattandet. I statliga verk, myndigheter och bolag där staten har ägarinflytande skall dess representanter i beslutsfattandet väga in regionalpolitiska effekter. För att underlätta detta beslutsfattande bör regionalpolitiska konsekvensanalyser upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik. Av regeringens proposition framgår att det brister i detta hänseende. Ett aktuellt exempel är domstolsväsendet där man nu diskuterar att ta bort de mindre tingsrätterna. Om detta skulle bli verklighet innebär det att man försämrar rättssäkerheten samt sysselsättning och service i just de områden som bör stödjas regionalpolitiskt. Detta är ett exempel på ett ärende där man bör genomföra en regionalpolitisk konsekvensanalys innan man går till beslut. 3.1 regionalpolitiska målsättningar i EU måste i egenskap av medlem i EU påverka utformningen av de regionalpolitiska stöden. De ska fylla samma funktion bland EUländerna som vi menar är avsikten för regionalpolitiska stöd inom nämligen att ge alla människor oavsett var de bor förutsättningar för arbete, service och en god miljö. inriktning vid medlemskapsförhandlingarna var att skapa goda möjligheter för återflödet från strukturfonderna och på så sätt förstärka de nationella satsningarna. Det är därför alarmerande signaler som kommer om att kan komma att mista delar av återflödet. Den måste med all kraft värna svenska intressen i de pågående förhandlingarna. Det är också en ytterst angelägen uppgift att utnyttjar de regionalpolitiska stöd från EU som kan komma ifråga så långt som möjligt. I det avseendet har det varit lite si och så av medlemskap. För svenskt vidkommande är det viktigt att kommuner i samverkan med läns-styrelser och andra regionala organ och sammansatta arbetsgrupper kan finna former för ett effektivt samarbete kring regionala utvecklingsprojekt. Det har varit vissa problem i inledningen av detta samarbete och det är nu angeläget att man kan trimma organisation och administration kring EU-stöden så att inte i onödan tappar de möjliga stöd som finns att tillgå. 4 Viktiga faktorer för regional utveckling Regionalpolitiken kan inte ses isolerad. Insatser från och förutsättningar inom flera olika politikområden påverkar den regionala utvecklingen långt mer än de förhållandevis små anslag som finns för regional utveckling över statsbudgeten och de något större som finns via . De direkta anslagen till regionalpolitiken kan trots allt ha en stor betydelse för den regionala utvecklingen om de satsas på rätt ställe i rätt tid. Utifrån subsidiaritetsprincipen är det i första hand regionerna själva som ska ta ansvar för sin utveckling. Ökad självstyrelse och regional självstyrelse genom direktvalda regionala fullmäktige stärker kommunernas och regionernas möjligheter att ta detta ansvar. Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och goda förutsättningar för den regionala utvecklingen genom att garantera utbildning, infrastruktur och goda villkor för företag och företagande. 4.1 Företagarklimatet avgörande för framgång småföretagen centrala En framgångsrik ekonomisk politik för hela landet får positiva konsekvenser även för den regionala utvecklingen. Det skapar också utrymme för särskilda regionalpolitiska satsningar. Dessvärre har regeringens politik inte bidragit till ett gynnsamt företagarklimat vilket därmed också missgynnar den regionala utvecklingen. För att de nya jobben ska komma hela landet till del är det viktigt att villkoren för ny och småföretagande är gynnsamma. Nya arbetstillfällen på landsbygd och i glesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföretagen. Ju fler småföretag desto mindre sårbarhet vid konjunkturnedgång och desto bättre förutsättningar att klara av strukturomvandlingar. Helt nödvändigt är det nu vilket också var budskapet från den avhållna Landsbygdsriksdagen att förenkla regelverket för företagande. Nya arbetstillfällen ökar också skatteintäkterna, vilket i sin tur kan ge nya jobb och bättre service. Utvärderingar av regionalpolitiska stöd visar att företag som drivs av kvinnor är underrepresenterade bland de företag som fått regionalpolitiskt företagsstöd. Jämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i det regionala utvecklingsarbetet. Ensidiga lokala arbetsmarknader ger inte kvinnor rimliga möjligheter till jobb och utveckling. Den nya tekniken, ett decentraliserat utbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kan ändra på detta. Insatser för kvinnor skall prioriteras i länsstyrelsernas utvecklingsarbete. 4.3 Jord, skogsbruks och fiskepolitiken Trots att antalet jordbruk dramatiskt har minskat under utgör just jord och skogsbruken en betydande del av småföretagen i glesbygd och på landsbygd. Villkoren för dessa näringar får alltså stor betydelse för den regionala utvecklingen. Ur regionalpolitisk synvinkel utgör en livskraftig fiskenäring en viktig förutsättning för en levande skärgård. Regeringen har på detta område en principiell hållning som är rent destruktiv. När man i propositionen anser att jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet inte är näringsgrenar som kan expandera är man farligt ute. Det handlar ju tvärtom om att ge dessa näringar förutsättningar för att kunna växa. Från sida motsätter vi oss en regionalpolitik som leder till färre lantbruksföretag. Att höja arbetsgivaravgifterna för lantbruksföretag är en direkt felaktig politik som minskar sysselsättningen och förutsättningar för näringsverksamhet i hela landet. Basen för sysselsättning och boende på landsbygden är konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag. Därför krävs att skatter som ur konkurrenssynpunkt slår hårt mot dessa företag sänks. Det är exempelvis el- och dieselbeskattningen. gör regeringen tvärtom och höjer arbetsgivaravgifterna för lantbruksföretag. Detta avvisas med kraft från sida. I samband med den ekonomiska vårpropositionen kommer vi att presentera våra förslag som kan skapa ökad rättvisa för jordbruksnäringen. En grundläggande förutsättning för ett i regional balans är väl utbyggda och fungerande kommunikationer. Näringslivet, tillgången till arbete och service kräver en god infrastruktur. var investeringarna i väg- och järnvägsnäten eftersatta. Under den förra mandatperioden vände den dåvarande fyrklöverregeringen utvecklingen. Den upprustningen måste fortsätta och självklart bygga på noggranna samhällsekonomiska bedömningar av olika investeringars lönsamhet. Framväxten av det gränslösa leder bland annat till att svenska företags transportkostnader blir relativt större än europeiska konkurrenters. Det gäller i synnerhet för företag i . Ett effektivt transportsystem är därför nödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt. Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna. Utnyttjandet av modern informationsteknik skapar ständigt nya möjligheter att effektivisera näringsliv, utbildningsväsende och offentlig förvaltning. Det skapar också helt nya förutsättningar för att utveckla glesbygdsregioner. Möjligheterna att decentralisera verksamheter och lokalisera företag till glesbygd förbättras genom användningen av modern informationsteknik. När regeringen drog ned på anslaget till kommunala flygplatser i skogslänen drabbades just sådana regioner som är beroende av aktiv regionalpolitik. Det är bra att regeringen nu tänkt om och planerar för ett särskilt statligt driftsstöd för dessa flygplatser. Den avgränsning till mål 6-område som anges i propositionen anser vi dock vara obehövlig. Vi kommer i samband med den ekonomiska vårpropositionen att ange vår modell för fördelning av dessa resurser. Ytterligare en viktig del av infrastrukturen är en fungerande postgång som är heltäckande och omfattar hela landet. Postservicen och möjligheten att snabbt och säkert ta emot och skicka post och paket utgör ett väsentligt inslag i en aktiv regionalpolitik. Inte minst för mindre företag i glesbygd är posten en viktig del av infrastrukturen för att sälja och leverera vissa varor. Den senaste tidens tendens med allt sämre postservice måste brytas. Eventuella fortsatta besparingskrav bör i första hand genom en ökad samordning med andra verksamheter vad gäller lokaler och inte genom en total avveckling av den lokala verksamheten. Människors och företags tillgång till postservice måste säkerställas även i glesbygd. Se även avsnitt 6.1. 4.5 Utbildning och forskning För den regionala utvecklingen är det av stor betydelse att det finns tillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. De mindre och medelstora högskolorna har en viktig uppgift i detta avseende. Dessa högskolor har också visat sig kunna ta tillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernas särskilda förutsättningar. Initiativ för att främja utbytet mellan högskolor och näringsliv ska uppmuntras. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också större krav på fortlöpande kompetensutveckling. Förutom högskolorna är även gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen viktiga resurser i detta arbete. Det försök med college-studier som kommer att påbörjas i är ett efterföljansvärt exempel. Ett rikt kulturliv bidrar till att göra orter och regioner attraktiva för såväl arbetskraft som företag. Det kan dessutom direkt innebära att arbetstillfällen skapas inom exempelvis turistnäringen. Det är viktigt att de insatser som görs inom kulturområdet från olika myndigheter och kommuner samordnas och sker utifrån en samlad och långsiktig strategi. Ett exempel på regeringens neddragningar inom detta område är anslagen till länsmusiken. Detta anser vi är en felaktig nedskärningspolitik inom kulturområdet. Vi förutsätter att de särskilda kulturmedel som regeringen nu avsätter kommer just denna typ av kulturutbud till del. Som vi tidigare slagit fast är de direkta insatserna för regionalpolitiska stöd tämligen begränsade. I och med EU-medlemskapet kommer nu i åtnjutande av ett antal nya stödformer i mån av nationell, regional, och privat delfinansiering. Denna möjlighet bör användas fullt ut för att öka möjligheterna till arbete och boende i hela landet. Regeringen bör också sluta med stödformer som har direkt motsatt effekt, exempelvis flyttningsbidrag. Målsättningen med det regionalpolitiska stödet måste vara att det ska ge en så hög utväxling som möjligt mot de regionalpolitiska målen. Ett litet stöd som placeras på rätt ställe i rätt tid kan få stor betydelse för den totala utvecklingen. 5.1 Kommunala fastighetsavgifter för vattenkraftsstationer I och med att uttaget av skatt på elström som produceras av vattenkraft nu gjorts om till en fastighetsskatt aktualiseras ett kristdemokratiskt förslag som skulle gynna de vattenkraftsproducerande länen. Vårt förslag är att fastighetsskatten, som skall belasta vattenkraftsstationer, växlas över till en fastighetsavgift. Detta skulle i ett slag bli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats för de län som producerar el baserad på vattenkraft. Ett av regeringens få konkreta förslag i propositionen är införandet av ett program för utarbetande av regionala tillväxtavtal. Syftet med dessa sägs vara att optimalt utnyttja de resurser som staten och andra aktörer ställer till förfogande. Inriktningen av avtalen ska präglas av företagens efterfrågan och de regionala och lokala behoven av tillväxt- och sysselsättningsfrämjande insatser. Detta kan möjligen verka bra, men regeringen bortser helt från företagares behov av långsiktighet. Avtalen är endast tänkta att gälla . Osäkerheten om de framtida långsiktiga förutsättningarna att bedriva viss näringsverksamhet blir därmed betydande. Regeringen verkar inte ha ställt sig frågan om vem som är beredd att starta en ny verksamhet på villkor som bara gäller . Regeringen skriver också att deltagande aktörer ska ha möjlighet att lämna förslag till ändringar i regelverk, beslutsordningar m.m. i syfte att uppnå ökad flexibilitet vad avser arbetssätt och medelsanvändning. Det innebär att regeringen faktiskt underkänner det nuvarande regelverket på dessa områden, men har själv inga idéer om vad som behöver ändras. Detta visar på att regeringen i stora delar saknar insikt både om vad som krävs för att skapa ett bättre företagarklimat och om att det krävs långsiktiga förutsättningar för företagare om målet är långsiktig tillväxt- och sysselsättningsökning. Att skapa en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål i regionalpolitiken. Det bör betonas att det ska vara en politik för förnyelse där landsbygdens resurser tillvaratas på ett ansvarsfullt sätt. I detta sammanhang menar vi kristdemokrater att det är av särskild vikt att det ideella engagemanget stimuleras. Motsatsförhållande får inte finnas mellan offentlig och privat service å ena sidan och ideella initiativ å andra sidan. Det är istället viktigt att skapa förutsättningar för ett utökat samarbete där det ideella engagemanget tillvaratas och att undanröja hinder för föreningar, kooperativ och enskilda till ett ökat ansvarstagande. Utifrån subsidiaritetsprincipen anser vi kristdemokrater att det är önskvärt att kommunerna får ett ökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiska stödet. Detta måste självklart ske i samarbete med länsstyrelserna och , som har det övergripande ansvaret för samordningen av insatserna för glesbygdens utveckling. En viktig förutsättning är att kommuner och regioner har väl utvecklade landsbygdsprogram utformade nedifrån och upp.