mot · GL02Fi22 · 1998-04-29 00:00:00 — Vi har tidigare agerat med anledning av de nedslående resultat som utvärderingar av svenska för invandrare visat på. Det statliga stödet till föreslås avvecklas helt med regeringens politik. För är det angeläget att långsiktigt säkra utgivningen av editionerna på lätt svenska samt finska. har motsatt sig satsningen på ett nytt statligt verk, en integrationsmyndighet, och i stället prioriterat verksamhet. Detta kommer att få betydelse för såväl ramen som fördelningen mellan anslagen inom utgiftsområdet. Sammantaget innebär de kristdemokratiska övervägandena att den utökade utgiftsområdesramen avvisas. I förhållande till regeringen innebär det att ramen minskas med samt med . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg inklusive utgifter för de flesta av myndigheter, bidrag till organisationer inom det sociala området samt stimulans- och utvecklingsbidrag för skilda ändamål. accepterar inga nedskärningar på handikappområdet. Därför avsätter vi till assistentersättning utöver regeringens förslag fram . Det är viktigt att de handikappade kan känna trygghet och inte ständigt tvingas leva i oro för att deras rättigheter beskärs. Högkostnadsskyddet i sjukförsäkringen fyller inte sin uppgift, eftersom många kostnader för den enskilde inte inkluderas däri. Vi anser att sjuk- och tandvårdsförsäkring bör samordnas. För detta ändamål bör en utredning skyndsamt tillsättas. Då bör också frågan om kostnader för hjälpmedel tas med. avsätter utöver regeringens förslag till missbrukarvården. Där finns stora behov, både i det förebyggande arbetet och i den direkta vården. Skolornas ANT-utbildning (Alkohol, Narkotika, Tobak) måste också intensifieras. har den enskildes tandvårdskostnader stigit dramatiskt. känner oro för att många tvingas avstå nödvändig tandvård, på grund av dessa höga kostnader. I avvaktan på en utredning om att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen tillför vi utöver regeringens förslag. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension samt handikappersättning. föreslår en ökad satsning på rehabilitering för att minska långvarig sjukskrivning och förtidspensionering, vilket i sin tur leder till besparingar för statskassan. Ökade anslag till försäkringskassornas administration leder till ökad kvalitet i besluten och bättre kontrollmöjligheter. På så sätt minskar kostnaden för försäkringen. föreslår också en ny beräkning av SGI samt en andra karensdag i sjukförsäkringen kombinerad med ett högkostnadsskydd. Risken för den försäkrade kan aldrig vara större än per tolvmånadersperiod. Reglerna bör utformas så att särskild hänsyn tas till deltidsarbetande, skiftarbetande samt arbetstagare med flera arbetsgivare. Dessa bör inte drabbas av fler karensdagar än andra arbetstagare. Med en ny reform inom trafikförsäkringsområdet föreslår vi att de sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader som uppstår i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. sänks fordonsskatten kraftigt. Detta minskar kostnaderna inom utgiftsområdet med . Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. Regeringen har enligt genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. anser att omställningspensionen ska återställas till från dagens . Inkomstprövningen i änkepensionen ska tas bort. Vidare ska inte fritidsfastighet ingå i inkomstprövningen för bostadstillägg. För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna anslår utöver regeringens förslag till höjt pensionstillskott till de ca 360 000 pensionärer som bara har folkpension. Detta innebär ett tillskott på till denna grupp pensionärer. Slutligen föreslår att pensionerna ska beräknas på ett oreducerat basbelopp . Med detta förslag kommer samtliga pensioner att räknas upp. Denna åtgärd kostar inom statsbudgeten och inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten . Ramen för utgiftsområdet utökas med och . Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag till handikappade barn. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. Ett vårdnadsbidrag ska därför införas på nytt. Bruttokostnaden för denna reform är . Detta finansieras genom slopande av garantidagarna i föräldraförsäkringen samt en reglering enligt finansieringsprincipen av statsbidraget till kommunerna som erhåller skatte- och avgiftsintäkter samt avlastas kostnader genom reformen. Kontaktdagarna i föräldraförsäkringen återinförs. Barnfamiljerna tillhör dem som drabbats hårdast av regeringens politik . förordar en modell med ett allmänt barnbidrag på . Detta möjliggör att kan överföras till den barnrelaterade delen i bostadsbidraget inom utgiftsområde 18. Det innebär i praktiken att de som bäst behöver det, får ett högre barnbidrag. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer . föreslår vidare ett höjt förbehållsbelopp i underhållsbidragen och ett förbättrat adoptionsbidrag för internationella adoptioner. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI samt en ökad kontroll av föräldraförsäkringen, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kan justeras ner. Jämfört med regeringen utökas ramen för utgiftsområdet med , och . Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, kostnader för kontant arbetsmarknadsstöd samt bidrag till lönegarantiersättning. Med samlade förslag för tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder samt personalförstärkningar inom offentliga verksamheter som t ex rättsväsendet, tullen och kommunsektorn kan sysselsättningen öka, vilket kommer att innebära minskad belastning för utbetalning av arbetslöshetsersättning. Några dynamiska effekter till följd av den föreslagna skattepolitiken räknas inte in. Ett avskaffande av åtgärden tillfälligt offentligt arbete (OTA) med tillhörande stimulansersättning innebär också en minskad kostnad på detta område . avvisar också åtgärderna resursarbeten och generationsväxling som tidigare bokförts under detta utgiftsområde. Vi föreslår också vissa strukturella förändringar i arbetsvillkoret för a-kassan vilket leder till minskade utgifter för statskassan. En ökad finansieringsgrad inom a-kassan, som för den enskilde mer än väl vägs upp av sänkt inkomstskatt, gör också att anslaget till detta utgiftsområde kan minska. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och . Utgiftsområdet omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader. Dessutom ingår kostnader för statliga arbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns också utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder samt kostnader för . Eftersom vi kristdemokrater lämnar förslag om aktiva insatser för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen kommer trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna att minska. Ytterligare strukturförändringar föreslås vad gäller åtgärdssidan. Sammantaget innebär detta att vi på detta område kan ha ett lägre anslag än vad regeringen föreslagit. Vi föreslår dock bl a en utökning av anslaget för lönebidrag. Sammantaget kan ramen minska med , och . Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. För att värna om utbildningskvaliteten liksom andra kvalitetsaspekter inklusive bostadssituationen för studerande vill vi i fortsättningen se en något lägre utbyggnadstakt av högskole- och vuxenstudieplatser än regeringen. Vi vill införa striktare krav på en viss studietakt för att få fullt studiemedel och en striktare kontroll av studieaktivitet. Reformen innebär en besparing på ca , en summa som vi vill använda för att rejält höja fribeloppet i studiestödssystemet. Vi gör det eftersom den existerande inkomstgränsen för att få fullt studiemedel är kontraproduktiv. Vi föreslår också ett återinförande av möjligheten att återbetala studielån mot en viss rabatt. Dessa är dock bara några av de reformer som måste genomföras när det nya studiestödssystem som vi länge har efterlyst träder i kraft, förhoppningsvis . Vi avvisar att en mindre grupp vuxenstuderande får ett särskilt N/T-stöd, liksom stipendier till godkända studenter för basåret inom och statlig vuxenutbildning. I väntan på en studiestödsreform anvisar vi inom vår ram medel för att återinföra barntillägget i svuxa. Sänkningen av utbildningsbidrag till studerande i arbetsmarknadsutbildning utan a-kassa måste kompenseras med en lånedel. Vi avsätter till detta under utgiftsområde 14. Sammantaget innebär våra förslag att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med 1999, och . Utgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsende, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. Alltför många skolor har en standard som inte kan anses tillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. I motionen föreslås åtgärder som innebär ytterligare till kommunerna utöver regeringens förslag , bland annat för att genomföra nödvändiga satsningar inom skolans område. Vi yrkar avslag på regeringens förslag om drastiskt minskade bidrag till svenska skolor i utlandet och avsätter för år till ändamålet. Utbyggnaden av antalet platser för vuxenstudier och i högskolan är angelägen, men det finns risk för att den höga takten innebär negativa konsekvenser för utbildningskvaliteten. Vi anser det därför nödvändigt med en något lägre utbyggnadstakt och avsätter medel för totalt 7 500 nya platser inom vuxenutbildningen respektive högskolan fram . Vi kommer även i fortsättningen att avvisa regeringens negativa särbehandling av icke statliga högskolor när det gäller fördelningen av nya högskoleplatser. Vi har tidigare framfört krav på ett större utrymme för den kvalificerade yrkesutbildningen och välkomnar därför att antalet platser nu föreslås utökas från 8 800 till 12 1999. För att ytterligare värna kvaliteten avsätter vi utöver regeringens förslag till forskarutbildningen för att öka antalet disputerade lärare inom främst humaniora. Få statliga myndigheter torde ha fått mer kritik än . Det är dock viktigt att erinra om den oerhörda arbetsbörda som lagts på myndigheten på grund av och som förklarar den mycket bristfälliga service som erbjudits studenterna i form av långa telefonköer, ej besvarade telefonsamtal (eller 700 000 samtal) och förseningar av studielånsutbetalningar. Regeringen tillför i sitt förslag CSN som man vill höja expeditionsavgifterna i återbetalningsverksamheten för att få in ytterligare . Vi anser att avgiftshöjningen är orimlig. I vårt förslag får därför CSN ett större anslag, totalt för . Därmed behövs ingen avgiftshöjning. Även tillförs CSN . För övrigt är det ytterst angeläget att de mycket höga förseningsavgifterna i återbetalningen av studielån ses över i den kommande studiestödsreformen. När man från CSN säger att man är beroende av dessa avgifter för att fungera tyder det på ett klart bristande system, som dessutom inte skapar något incitament för myndigheten att förbättra sin service till studenterna. Sammantaget bör utgiftsramen för område 16 minskas med 1999, 2000 och . Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. noterar att regeringen gått oss till mötes och ökat anslagen till idrottsrörelsen. Vi vill dock poängtera att den breda motionsidrotten är mycket viktig för folkhälsan. Det ska inte glömmas bort i jakten på medaljer. Barn- och ungdomsidrotten ska stödjas och här bör ett jämställdhetsperspektiv finnas med. Flicksporter och pojksporter bör ha lika möjligheter. För att göra levande musik tillgänglig i hela landet vill vi tilldela Musikarrangörer i samverkan, , fram . Trossamfundens lokalbidrag genererar både arbetstillfällen för byggbranschen och bevarar kulturmiljö. Därför ligger vårt anslag här över regeringens förslag fram . I ideell verksamhet finns stort engagemang och potential, vilket staten bör ta vara på och uppmuntra. anslår för att utveckla ideell verksamhet av olika slag. Regeringens förslag om till framför allt facklig utbildning avvisas. skulle helst se att all litteratur befriades från moms. I nuvarande ekonomiska läge ter det sig svårt att genomföra en generell sänkning, varför vi vill börja med barnböckerna. För detta ändamål avsätter vi på statsbudgetens inkomstsida. Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget minskas med . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar främst räntebidrag, bostadsbidrag, verksamhet och länsstyrelserna. Avgörande för utfallet av anslaget för räntebidrag, det största anslaget inom området, är naturligtvis räntenivån och den allmänna ekonomiska utvecklingen. vidhåller sitt tidigare ställningstagande att fastighetsskatten ska sänkas från 1,7 till av taxeringsvärdet och att skatten endast ska tas ut på en tredjedel av markvärdet . Som motförslag till regeringens förslag om en långsammare avtrappning av räntebidragen för de s k krisårgångarna, föreslår vi istället att infasningen i fastighetsbeskattningen skjuts upp för de fastigheter som normalt infasas 1999. Detta ger en större lättnad på hyresnivån för en normallägenhet med ca mot regeringens förslag som endast ger /mån. Vi vidhåller också att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen slopas. Likaså avvisar vi som tidigare de snäva reglerna för den bidragsgrundande bostadsytan. Den barnrelaterade delen av bostadsbidraget bör höjas och finansieras genom en minskning av det generella barnbidraget med . Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. På detta sätt får dessa familjer ca extra . Besparingar kan göras på räntebidragen eftersom fastighetsskatten sänks och att skatt bara ska tas ut på en tredjedel av markvärdet. Ramen för utgiftsområdet minskas med , utökas med och med . Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram samt medel från . Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Den regionalpolitiska propositionen blev en besvikelse. Vi föreslår en ramförhöjning med , främst för att kunna förändra stödområdesindelningen så att justeringar kan göras av förhållanden som innebär missgynnande av områden vid stödområdesgränser. Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar bl a frågor rörande hushållning med naturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, miljöskydd, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Efter att regeringen målmedvetet avlövat miljöpolitiken föreslår nu regeringen en mindre miljöpolitisk återställare med ökade anslag till miljökontroll och inköp av skyddsvärd skog. nås inte den kristdemokratiska nivåhöjningen, vilket innebär en ökad ram med och för och . Dessa medel är i första hand avsedda för inköp av mer skog samt för miljöövervakning och sanering av förorenade områden. Utgiftsområdet omfattar bl a energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag samt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning. tillför utgiftsområdet ytterligare medel för investeringsbidrag till bland annat vindkraft. inbesparas medel genom minskade kostnader för den särskilda delegationen för energiförsörjningen i . Totalt minskas utgiftsramen med och motsvarande belopp kommande år. erkänner nu regeringen att den energiöverenskommelse som slöts med och kommer att kosta pengar i form av ersättning till . Regeringen har dock enbart i tilläggsbudgeten för fört upp som man noterar att detta anslagsbelopp kan komma att överskridas. Regeringen begär också ett bemyndigande att sluta avtal med om ersättning. Vidare vill regeringen ha ett bemyndigande av att kunna fatta beslut om ett överskridande av anslaget, oavsett nivån på ersättningen. Detta menar vi är en oacceptabel ordning. Att frånta beslutsmakten över utgiftsområdenas ramar står i strid med budgetlagens intentioner. Likaså måste givetvis vara den instans som godkänner avtal och väger ersättningsnivåer mot andra angelägna kostnader. Eftersom anvisat en alternativ väg för utfasning av kärnkraft, en väg som bl a innebär att den kostnad som regeringen nu är på väg att belasta statsbudgeten med skulle kunna undvikas, yrkar vi avslag på propositionens förslag i denna del. Utgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. anser att besparingar kan göras genom ytterligare rationaliseringar av Ban- och . Angående har regeringen tidigare i budgetpropositionen deklarerat att att det är angeläget att en banstandard som möjliggör 22,5 tons axeltryck garanteras på huvuddelen av banan. Vissa insatser görs därför på banan, bl a inom ramen för mål 6-programmet. Det måste också understrykas att den avsevärda ökningen av godsmängden med , som skett , kräver att det föreslagna banunderhållsanslaget på 50 miljoner, som anvisats , utökas för att bibehålla och vidareutveckla den positiva utvecklingen. Inlandskommunerna, och är helt överens om att anslaget måste utökas till åtminstone 63 miljoner 1999. Regering och riksdag måste således tydligt uttala, inför den ordinarie budgetpropositionen , att ska utgå till inom ramen för anslag A 4, Investeringar samt drift och underhåll för statliga järnvägar. Ramen för utgiftsområdet minskas med . Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar bl a verksamheterna jordbruk, fiske och skogsnäring. I ett samlat rättvisepaket för jordbruksnäring föreslår vi skattelättnader för denna sektor i storleksordningen . Detta påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Inför budgetbehandlingen utgår vi också från att ska kunna utnyttja de möjligheter som EU-medlemskapet ger fullt ut. Det innebär såväl ökade kostnader som motsvarande ökade intäkter från EU. Ramen hålls därmed kvar på tidigare angiven nivå vilket innebär en höjning med . Vår principiella syn att avgifter för kartverksamhet och djurdatabas inte skall belasta den enskilde lantbrukaren kvarstår, liksom att staten skall bidra till avbytarverksamheten. Kostnaderna för detta finansieras i första hand genom minskad byråkrati inom . Ramen för utgiftsområdet utökas med . Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. Som har framhållits handlar möjligheter att långsiktigt hävda sig som en välfärdsnation om att skapa förutsättningar för ett framgångsrikt näringsliv. Politiken måste läggas om för att skapa förutsättningar för nya jobb och därmed större inkomster. Det sammantagna näringsklimat som skapas främst genom skatte-, energi-, arbetsmarknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. Bland de hinder som finns för en verkligt positiv utveckling återfinns den stelbenta arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och inte minst skattereglerna för den privata tjänstesektorn. Regeringen föreslår för den kommande treårsperioden att tillförs för småföretagsutveckling, främst för ökad tillgång på såddkapital. Detta ligger väl i linje med vad vi kristdemokrater föreslagit tidigare. Beträffande regeringens förslag om att anslå för de kommande fem åren, dvs. , för satsningar på anser vi att detta förslag för utökat företagsstöd bör avvisas av . Generellt goda betingelser för företagen är bättre än av politiker anvisade stöd till vissa sektorer. föreslår att ramen för utgiftsområde 24 minskas med 1999, och . Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. välkomnar regeringens satsning på kommuner och landsting. Den innebär som tidigare påpekats att delar av de resurser som med den socialdemokratiska politiken dragits in från kommunsektorn återförs. föreslår en kraftig höjning av grundavdraget i den kommunala beskattningen upp till brytpunkten. Detta innebär en skattesänkning för låg- och medelinkomsttagare på ca . För kommunsektorn innebär detta ett skattebortfall av motsvarande storlek. Denna samt en rad andra effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att anslaget för utgiftsområdet ökar. Utöver dessa regleringar anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver det regeringen satsar. Detta föreslås vara utöver regeringens politik 1999, mer och . Ramen för utgiftsområdet utökas med , med 2000 och med . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en utförsäljning av statliga företag som minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Det förbättrade saldo som därvid uppstår på statsbudgeten innebär lägre statsskuld och därmed lägre räntekostnader för statsskuldens hantering. Den positiva ränteeffekten till följd av detta gör att ramen kan minskas i motsvarande grad. föreslår också en återgång till tidigare momsinbetalningsperioder, vilket innebär en varaktig räntemässig försämring för statsbudgeten jämfört med den nuvarande ordningen. Den negativa ränteeffekten till följd av detta gör att kostnaderna inom ramen för utgiftsområdet ökar något. Denna effekt är dock avsevärt mindre än den tidigare. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och . 7.2 Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Större delen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. redovisas endast AP-fondens utgifter i socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Eftersom uppgörelsen om det reformerade pensionssystemet inte i alla delar är avslutad redovisar här sina avvikelser utifrån hur systemet nu ser ut. I kommande budgetar kommer detta att ändras. satsningar på ökad rehabilitering gör att kostnaderna som belastar denna del av socialförsäkringssektorn kan minska bland annat genom att den reella pensionsåldern höjs. förslag att höja pensionerna genom att beräkna dem utifrån ett oreducerat basbelopp gör att kostnaderna ökar jämfört med regeringen. Därefter beräknar även regeringen pensionerna utifrån ett oreducerat basbelopp. Ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten utökas med , minskas med och . I de ovanstående två avsnitten har vi redogjort för våra förslag till fördelning av ramarna per utgiftsområde samt förändringar av socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten . föreslår att taket för statsbudgeten fastställs till , och . Den huvudsakliga anledningen till att de här föreslagna utgiftstaken avviker från de som föreslog är utgiftstakets konstruktion. Till följd av förslag till höjt grundavdrag i beskattning måste en reglering göras mot kommunsektorn enligt finansieringsprincipen som netto innebär höjda statsbidrag på utgiftsområde 25.