mot · GL02Jo73 · 1998-05-29 00:00:00 — ser torven som ettfossilt bränsle som inte hör hemma i vår energianvändning.Miljöpartiet föreslår att uttalar att torv sombränsle inte hör hemma i ett ekologiskt hållbart samhälle.Mål 5 Hav i balans samt levande kustoch skärgårdKvalitetsmåletKvalitetsmålet anger inte vad som skall ha uppnåtts inom engeneration. Det är för luddigt och talar om "bevaras" trots attdet finns ekologiska störningar orsakade av människan.Dessa måste bort och den biologiska mångfalden återskapastill vad som var naturligt . Målet bör omformuleras.För att kunna leva upp till målen om hav i balans och levande kust ochskärgård måste havsforskningen få oförminskat stöd och bl.a. de s.k.intensivstationerna, som kontinuerligt följer förändringarna i den pelagialahavsmiljön, få möjlighet att återuppta sin verksamhet utmed västkusten.Under maj månad 1998 överraskades alla av en i våra vatten okändalgart, som slog ut hundratals ton lax i odlingar utmed norska sydkusten.Horngäddan i drabbades också hårt. Den här mycket kraftigablomningen hade redan kunnat avslöjas , och därmed ocksåförmodligen räddat laxodlingarna, om intensivstationerna inte lagts ned avNaturvårdsverket 1997.Skagerrak har blivit en gigantisk soptipp för kemikalier ochtungmetaller som den faunan och bokstavligen"kippar efter andan" på grund av den ökande övergödningen. Den marinaforskningen är avgörande för möjligheten att komma till rätta medproblemen. har gång på gång påpekat det bakvända i att dra nedpå NV:s forskningsanslag, som regeringen satsar stort på lokalainvesteringsprogram för ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är i havet mankan avläsa miljösituationen på land. Därför behövs både de "fasta"forskartjänsterna, som är starkt hotade, och de redan nedlagdaövervakningsstationerna. Det är fel att NV får göra halvdana "brandkårs-utryckningar", när forskarna slår larm. Att återställa möjligheterna förforskarna att bedriva en forskning värd namnet är, enligt , ennödvändig besparing och investering i ett ekologiskt och långsiktigt hållbartsamhälle.Miljöpartiet föreslår att kvalitetsmål 5 får följande lydelse: Miljön iÖstersjön och skall inte vara negativt påverkad av nyttjandeeller föroreningar. Vattnen skall ha en långsiktigt hållbar produktions-förmåga. Den biologiska mångfalden skall återskapas och bevaras såväl ihaven som i kust och skärgård. Allt nyttjande, bebyggelse och rekreationbedrivs hänsynsfullt och hållbart.Marina reservatUnder senare år har ett antal naturreservat avsatts i rentmarin miljö, s.k. reservat, som syftar till att skyddalivet under havsytan, speciellt den biologiska mångfalden.Till de områden som fredats på detta sätt hörGullmarsfjorden och i , samt vattnenkring och i Västerbotten.Arbetet med inrättandet av reservat har pågått länge, men harhittills inte lett till tillräckliga bevarandeinsatser. Detta arbete måstefördjupas, konkretiseras och påskyndas. Planen "reservat i "måste skyndsamt realiseras men också kompletteras, speciellt beträffandeskyddet av grunda kustområden med exempelvis mjukbottnar, ålgräsängaroch musselbankar. Dessa områden utsätts för en omfattandeexploatering i form av fiske.Miljöpartiet föreslår som delmål: Planen "reservat i "kompletteras skyndsamt, speciellt beträffande skyddet av grunda kustom-råden med exempelvis mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar.VindkraftenVindkraften nämns på sidan 83 och sidorna 90-91.Miljöpartiets linje är att lämpliga blåsiga områden förvindkraftsbyar bör anges i kommunernas översiktsplaner ochförklaras som riksintresse för vindkraften. Här fårmotstående intressen jämka sig och vindkraften prioriteras.Länsstyrelsen bör lämpligen ange ett antal sådana områden lämpliga förvindkraft i varje län. Detta bör ges regeringen till känna.FisketMiljöpartiet har i flera sammanhang, bland annat i sambandmed regeringens proposition 1997/98:2 Hållbart fiske ochjordbruk, framfört åsikter beträffande fisket. Det ärförvånande att det inte behandlas utförligare i dettasammanhang. Det finns inte ett enda delmål som handlar omfiske trots att fisket på flera arter bedrivs på ett ickehållbart sätt. I propositionen borde det finnas mål för detsvenska fisket, såväl delmål som kvalitetsmål. EftersomJordbruksdepartementet inte sätter mål på det sätt somMiljödepartementet gör haltar regeringens ambition ochvilja.Miljöpartiet föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att snaraståterkomma till med kvalitativa och tidsbestämda delmål för att nåett beståndsbevarande och ekologiskt hållbart fiske.1. Den vilda laxen2.I finns naturlaxbestånd i 30 vattendrag mottidigare ca 70. Av de kvarvarande bestånden finns 14 iSverige och överlevnaden för dessa är hotad. Problematikenhar bl.a. uppmärksammats och belysts i ett flertalutredningar, Lax 1984, Naturlax -94, Östersjölaxen 1995samt senast i Lax i sikte.Laxbeståndet ute i består numer både av odlad och av naturligtreproducerad lax, naturlax. Andelen naturlax minskar och är nuendast några procent av bestånden. Om fisket på de blandade bestånden fårfortgå riskerar naturlaxen att försvinna . Ett alltför hårtkommersiellt fiske på blandbestånd i södra samt en högyngeldödlighet i sjukdomen M74 är orsak till att situationen nu bedöms somså allvarlig att har tvingats ändraklassificeringen på naturlax från kategori 4 Hänsynskrävande till kategori 2Sårbar.Svenska fiskebiologer har hävdat att laxbestånden skallbeskattas med hänsyn till vad beståndet tål. Detta innebär att fisket påblandbeståndet i havet måste upphöra och i stället skall ett fiske vid kustenoch i älvarna utvecklas. har också mer av kvotenflyttats uppåt kusten. Det är bra och är något drivit i motioneroch interpellationer. Här kan ett selektivt fiske efter odlad lax ske.Miljöpartiet föreslår följande delmål: Den svenska kvoten av lax skallfiskas så att den viltreproducerande laxen ges möjlighet att öka i antal.Fisket av lax i blandade bestånd på tillväxtområden skall därför upphöra1999.Mål 6 Ingen övergödningÖvergödningen är ett stort hot mot många arter och gör attfloran trivialiseras. Arter som visans , kattfot och blåviol har ersatts av gräs och hundkex. I skogen försvinnerbärriset och många svampar. Många arter i vatten är ocksåkänsliga för gödande ämnen och försvinner. Många av dearter som uppförts på Artdatabankens hotlistor hotas av justövergödningen. Naturen blir allt fattigare.MiljökvalitetsmåletMiljöpartiet de gröna föreslår att miljökvalitesmålet 6kompletteras med meningen: halterna av gödande ämnenskall inte var högre än på 1940-talet.Bättre delmålEftersom övergödningen hänger intimt ihop med trafik, jord-och skogsbruk redovisas en del av våra förslag i dessaavsnitt. I propositionen vill regeringen inte ange när i tidende föreslagna delmålen skall uppnås. I Naturvårdsverketsrapport 4765 luft och gröna skogar finns däremottidsangivelser. anser även i detta avsnitt attregeringen bör återkomma till med kvantifieradetidsbestämda delmål med tillhörande handlingsplaner.I avvaktan på detta bör delmålen formuleras med de tidsangivelser somNaturvårdsverket föreslagit.Miljöpartiet föreslår att regeringens förslag till andra delmål ersätts medföljande: De svenska utsläppen av kväve till havet söder om skallminska räknat års nivå.Miljöpartiet föreslår komplettering med delmål: Utsläpp av kväveoxidertill luft i ska minska till 2005 och till år 2020räknat års nivå.Skogsgödsling < /bold > Övergödning av skogar och vattenområden är ett avde allvarligaste miljöproblemen i . Länder somHolland och börjar mer och mer likna engödselstack. Även i breder brännässlor, hallonoch hundkäx ut sig på förut magra marker. På sidan 99 står:"Gödsling av skogsmark bör inte ske så att bidrag tillövergödning av vatten sker." I regeringens förslag på sidan93 sägs bl a: "Skogsmark har ett näringstillstånd som bidrartill att bevara den naturliga artsammansättningen." Det ärklart bevisat att kvävegödsling av skogsmark skadar denbiologiska mångfalden. Kväve- fixerade marklavarförsvinner i stor utsträckning. Mykologer som tex BirgittaGahne vid SLU och vid universitethar visat att mängden mykorrhizasvampar och artantaletminskar av kvävegivor i skogen samt att en trivialiseringsker av svampfloran. Trivialarter som pepparriska ochpluggskivling ökar i de kvävegödslade ytorna medansällsynta arter försvinner helt. Därmed bevisas att art-sammansättningen skadas. Nämnas bör att de ca 1 000 olikaarterna av mykorrhizasvampar bl a kantarell har avgörandebetydelse för gran, tall, björk och andra skogsträd. Utanmykorrhizasvamparna dör träden, aktiebörsen och välståndetkraschar! Kvävegödsling av skogsmark har minskat till . Mot dennabakgrund borde regeringen ställt upp mål om attkvävegödsling av skog helt skall upphöra. Annars inträffarden situationen att skogsnäringen slutat kvävegödsla skogenom medan regeringens miljömål accepterarskogsgödsling med kväve. Återigen ett exempel därverkligheten sprungit ifrån regeringens låga ambitionsnivåpå miljöområdet ! accepterar inte kvävegödslingav skogsmark.Miljöpartiet föreslår till delmål: För att motverkaövergödning och förlust av arter skall skogsgödslingenupphöra.Mål 7 Bara naturlig försurningFörsurningen har diskuterats . De åtgärdersom vidtagits har tyvärr inte inneburit att problemen kunnatlösas. sker en sänkning av pH i skog och mark,vilket påverkar den biologiska mångfalden negativt. Mångavattenlevande arter är extremt känsliga för pH-förändringaroch försvinner då pH sjunker. Även metallutlakningenorsakar stora problem. Försurningsproblemen är komplexaoch en del av de försurande gaserna kommer från andraländer än . De svenska markerna är dessutom extrakänsliga eftersom de vanligaste bergarterna gnejs och granitinte förmår buffra. För att komma till rätta med försurningenmåste arbetet ske såväl nationellt som internationellt.MiljökvalitetsmåletVi anser att målet är för diffust formulerat.Miljöpartiet föreslår därför att miljökvalitesmål 7 kompletteras med en nyandra mening: Surhetsgraden i mark och vatten skall motsvara situationenpå 1940-talet.DelmålÄven i detta avsnitt saknas kvantifierade tidsbestämdadelmål. Delmålen upprepar beslut och därtidsangivelsen gått ut sätts ingen ny. Vår uppfattning är attde delmål som anges inte når till en ekologiskt hållbarsituation.Miljöpartiet de gröna föreslår att ger regeringen i uppdrag attsnarast återkomma till med kvantitativa tidsbestämda delmål.I avvaktan på detta bör följande delmål föreslagna av Naturvårdsverketantas:Utsläppen av svaveldioxid till luft skall minska till 2010 räknatfrån nivå.Utsläpp av kväveoxider till luft i ska minska till 2005 ochmed räknat års nivå.AmmoniakDet mål för minskning av ammoniak som sattes upp 1991har inte nåtts. Det angav att utsläppen skulle minska . Utsläppen, som kommer frånjordbruket, har istället ökat. Regeringen föreslår inget nyttmål, vilket är oacceptabelt, utan hoppas att denparlamentariska beredningen kan finna ett nytt.Jordbruksverket har redovisat vilka möjligheter som finnsoch kostnaden för åtgärder för att minska utsläppen med 50%.Miljöpartiet föreslår följande delmål för ammoniak: Utsläppen avammoniak skall minska till 2005 utifrån nivå.Mål 8 Levande skogar Den biologiska mångfalden i skogar befinner sig ikris. av våra skogar är ur- eller naturskogar.Många innehåller arter som är unika i världen. är endast832 eller av den produktiva skogsmarkenskyddad. Det mesta ligger ovanför den så kalladeskogsodlingsgränsen och eller 172 000 hanedanför skogsodlingsgränsen är skyddad trots att det finns 1662 hotade arter, framförallt lavar och mossor, som hotas avdet moderna skogsbruket (uppgifter från Naturvårdsverketsrapport nr 4707 Skogsreservat i ). Trots kunskaperavverkas ur- och naturskogar med akut hotade arter.Samhället ligger efter skogsmaskinerna ochkraven på att regeringen skall ta krafttag för att hejdaavverkningarna av i alla fall de sista urskogarna blir alltstarkare. Det minsta man kan begära är att de 120 000 haurskog som fortfarande finns kvar skyddas. Miljöpartietkräver avverkningsstopp i dessa skogar.Det är en skam för landet att inte anser oss ha råd attspara ens det värdefullaste vi har. är medlem i den internationellanaturvårdsunionen IUCN, som föreslagit att av alla representativanaturtyper skall bevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål äraccepterat bl.a. av och håller där på att genomföras. Vi anser attdet måste gälla även för den svenska produktiva skogen med dess speciellabiologiska värden. De medel som anslås förslår inte alls och i brist på medeltvingas länsstyrelserna ge klartecken till avverkning trots beräkningaratt urskogen och många av de hotade arterna är utrotade , omavverkningarna fortgår i nuvarande takt. Inte ens till de viktigastenyckelbiotoperna i skogen finns det medel till skydd. har endast någrahundra fått skydd av de ca 10 000, som avsetts skyddas till sekelskiftet.Vi anser att av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlings-gränsen måste skyddas och att det är bråttom att skydda de första 5procenten. Samma begäran har framförts från ochMiljövårdsberedningen.I Miljövårdsberedningens betänkande SOU 1997:97 Skydd av skogsmarkanges att det kortsiktiga behovet är skydd av ytterligare 70 000 hamotsvarande av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlings-gränsen. Dessutom behövs utökade naturhänsyn i ytterligare 200 000 ha.Man anför att 250 000 ha bör skyddas som reservat och hyser en förhoppningatt resten kan skyddas genom näringens frivilliga åtagande.Regeringen har i sitt delmål föreslagit att 250 000 ha skall skyddas, menman säger inte när. Mot bakgrund av den internationellt låga siffran förskyddad skogsmark i bör ambitionsnivån höjas rejält. Riksdagensrevisorer riktade 1986 skarp kritik mot regeringen med anledning av attSverige ligger lägst bland vad gäller skyddad skog ireservat.Miljöpartiet de gröna föreslår följande delmål: De kvarvarande ur- ochnaturskogarna skall skyddas och för att säkerställa dem införsavverkningsstopp i dessa skogar.År 2005 skall av den produktiva skogsmarken nedanför den fjällnäraskogen ha varaktigt skydd som reservat eller på annat sätt.År 2010 skall av den produktiva skogsmarken nedanför den fjällnäraskogen ha varaktigt skydd.Mål 9 Ett rikt odlingslandskapDagens jordbruk är inte ekologiskt långsiktigt hållbart. Detger heller inte en långsiktig säker livsmedelsförsörjning.Miljöpartiets syn på jordbruket har utvecklats i fleramotioner . Vi anser att jordbruket blirlångsiktigt hållbart enbart om det bedrivs enligt ekologiskaprinciper. Bekämpningsmedel och konstgödsel hör intehemma i ett ekologiskt hållbart samhälle. Dagenskonventionella jordbruk är också ett hot mot biologiskmångfald. De arter som är knutna till framför alltåkerlandskapet minskar dramatiskt i antal. I harvarannan tofsvipa och stare, var fjärde sånglärka och vartredje ladusvala försvunnit under de senaste 20 åren.Undersökningar visar att såväl arter som individer avinsekter, örter och fåglar ökar vid omläggning till ekologiskodling.MiljökvalitetsmåletRegeringens miljökvalitetsmål anger inte någon inriktning.Miljöpartiet anser att det jordbruk som bedrivs i landet omen generation skall var fritt från gifter och konstgödsel.Miljöpartiet föreslår att miljökvalitetsmålet 9 kompletteras med: Jord-bruket skall bedrivas enligt ekologiska principer utan bekämpningsmedeloch konstgödsel.DelmålenÄven i detta avsnitt saknas kvantifierade tidsbestämdadelmål, vilka behöver tas fram för beslut i precissom inom andra avsnitt.FosforI 4765 luft och gröna skogarföreslås mål för fosfor i kretsloppet. Mycket av fosfornhamnar i vatten och orsakar övergödning och rubbadekologisk balans. Kväve har tidigare ansetts som det ämnesom orsakat störst problem i havet, men nya rön tyder på attfosfor kan ha större betydelse än man trott. Fosforbryts av lagrade resurser och dagens användning är intelångsiktigt hållbar.Miljöpartiet föreslår följande delmål: Fosfor måste ingå i kretsloppet medså små förluster att miljön inte skadas.Regeringen ges i uppdrag att ta fram kvantitativa ochtidsbestämda delmål för fosfor, som föreläggs för beslut.Mål 10 Storslagen fjällmiljöSverige har ett internationellt ansvar att bevara fjällvärlden.Fastän till synes orörd har även fjällvärlden och dessekosystem påverkats negativt av människan. Lämmeltågfinns knappast längre och många av fjällets arter återfinns påArtdatabankens hotlistor. Naturligtvis är biotoper ochdärmed arter i en så kärv miljö extra känsligt, men just därförmåste också stor försiktighet iakttas vid nyttjandet.För att klara miljökvalitetsmålet att fjällen skall ha en hög grad avursprunglighet föreslår vi att delmål formuleras om lavtäcket, den biologiskamångfalden och tysta områden.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att ta framkvalitativa och tidsbestämda delmål för målområde 10.I avvaktan på mer precisa föreslår vi följande delmål. Betesdriften i fjällenskall vara i balans med naturens produktionsförmåga. Inget område ifjällkedjan skall ha överbetade områden . Andelen tysta områdenskall successivt öka.Mål 11 God bebyggd miljöMiljöpartiets politik inom denna sektor har redovisatsutförligt . Bl a gäller det behoven avåterställa inomhusmiljön och återskapa "sunda hus". I fleradecennier har alla inblandade underlåtit att ta ansvar för denbyggda miljön vad gäller hälsomässiga och ekologiska krav.Inriktningen hos byggbranschen måste nu i första hand gällaombyggnader av osunda miljöer. Barnens hälsa skallprioriteras. har drivit kravet på fortsatt"allergisanering" av främst skolor och daghem, men ocksåbostäder. Det är oacceptabelt att nära hälften av detuppväxande släktet är drabbat av allergier och andraöverkänslighetssymptom på grund av bl a inomhusmiljöerna.Det handlar om en snabbt växande folksjukdom, som vi heltenkelt inte har råd med att låta bli att åtgärda omedelbart.Miljöfrågorna för bostäder och andra lokaler har alltsåMiljöpartiet återkommande och envetet tagit upp i andrasammanhang under mandatperioden.Här behandlas därför endast grustillgångar och miljöskadade områden ochdelmål för dessa områden.NaturgrusNaturgrus är en ändlig resurs som måste bevaras. Grusåsar ärockså viktiga med tanke på dricksvattenförsörjningen. De ärvärdefulla inslag i natur- och kulturlandskapet. Regeringensmål för bevarandet är för diffust och kräver attnaturgrusavlagringen skall ha stort värde fördricksvattenförsörjningen och natur- och kulturlandskapet.Miljöpartiet föreslår följande delmål: De återstående skall skyddasmot uttag av naturgrus. Användningen av naturgrus skall minimeras ochutgöra högst . Uttag av naturgrus får inte skada dricksvatten-tillgångar.Förorenade områdenDet finns ca 2 000 miljöskadade områden i enligtNaturvårdsverkets lista, där gifter läcker till naturen. Detfinns kvicksilver och andra tungmetaller, kreosot och stabilaorganiska kemikalier som vi vet kommer att läcka ut ochpåverka det levande och även oss själva om inget görs. Enförutsättning för att vara på väg mot ett ekologiskt hållbartsamhälle måste vara att eliminera de "miljöbomber" somi dag läcker gifter. Antingen tar denna generation hand omförsyndelserna eller så överlåter vi det till kommandegenerationer.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av "miljöbomberna" ärminst . begärde för1997 till projekt som kunde påbörjas då. Man fick , detvill säga . har anslaget tagits bort helt medmotivering att det nya investeringsanslaget E1 Stöd till ekologiskomställning och utveckling öppnats för detta ändamål.I propositionen finns inga mål för saneringar. Det anges bara att detbehöver tas fram planer som visar hur sanering skall kunna ske till år 2020.Miljöpartiet föreslår följande delmål: Minst hälften av de nu kändaförorenade områdena skall ha sanerats . Resten skall haåtgärdats till år 2020.Mål 12 Giftfri miljöEftersom området är så intimt förknippat med denkemikaliepolitik som läggs fram redovisas Miljöpartietsåsikter i det sammanhanget.Mål 15 Begränsad klimatpåverkanKlimatförändringen är ett av de största hoten mot människanoch många andra arter. För oss i kan enförändring av bana leda till katastrofalaföljder. Extrema vädersituationer inträffar allt oftare på olikahåll på . Alla länder måste ta sitt ansvar, men skuldenoch kraven på åtgärd är störst för den rika världen, som harca 5 gånger större utsläpp per capita än u-länderna.I regeringens proposition finns inte ett enda delmål. I bilaga 57 anges attdagens mål beträffande koldioxid gäller, men att den parlamentariskaberedningsgruppen skall bereda mål bortom . Regeringen har i olikasammanhang garanterat att inte avser utnyttja den utsläppsökning på5 % som EU:s bördefördelning ger möjlighet till.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att ta fram kvantifieradeoch tidsbestämda delmål och att dessa föreläggs förbeslut.I avvaktan på det anser vi att de av föreslagna målenantas: Koldioxidutsläppen från fossila bränslen skall minska tillår 2020 och räknat års nivå.Utsläppen av andra växthusgaser än koldioxid skall minska årsnivå.Vissa åtgärder påtransportområdetMiljöpartiet de gröna instämmer i regeringens bedömning attdet ankommer på transportsektorna att utveckla ettlångsiktigt hållbart transportsystem. För att nå dit krävs dockflera politiskt fattade beslut som underlättar en utveckling avett hållbart transportsystem. I samband med regeringensproposition /98:56 Transportpolitik för en hållbarutveckling, lämnade de gröna in motion1997/98:T40 där vi redogör för att vi anser att en strategi börutformas för att klara miljömålen: dels behövs detlångsiktiga mål - vi förordar som långsiktigtmål för koldioxidutsläpp - dels, för att nå en bättreuppföljning och kontroll av måluppfyllelse, är det mycketviktigt att bryta ner de övergripande målen i operativasektorsmål och etappmål. de gröna har föreslagitlångsiktiga mål för hela transportsektorn nedbrutna påoperativa sektorsmål och etappmål för vart och ett avtransportslagen för klimatpåverkande gaser, kväveoxider,svaveldioxid och flyktiga organiska ämnen (VOC). Vidarehar de gröna tidigare uttalat en högambitionsnivå vad gäller åtgärdande av infrastrukturrelateratbuller liksom skyddande av vattentäkter vid vägar. Det finnsför närvarande 1500 oskyddade vattentäkter vid vägar. Dettaär särskilt kritiskt vid en olycka med utsläpp från entransport av farligt gods. Åtgärdande av dessa oskyddadevattentäkter bör vara en prioriterad uppgift för Vägverket.Etappmål för utsläpp fråntransportsektornVi konstaterar att de totala utsläppen av koldioxid fråntransportsektorn ökade under perioden 1990-96.Det finns ingenting som tyder på att denna utvecklingskulle komma att förändras på ett positivt sätt, tvärtom. Sålänge politiska åtgärder endast syftar till att dämpatrafikökningar och underlätta flöden, så kommerkoldioxidutsläppen inte att stävjas. Målet måste istället varaatt minska transportarbetet på väg. Med utgångspunkt fråndetta resonemang så föreslår vi följande etappmål förkoldioxidutsläppen från transportsektorn: -, -, -och -till år 2050.För kväveoxidutsläpp från transportsektorn föreslår vi följande etappmål: -, -och . För svavel-dioxidutsläpp från transportsektorn föreslår vi följande etappmål: -tillår 2005, -, -. För utsläpp av flyktigaorganiska utsläpp från transportsektorn föreslår vi följande etappmål: -64 %till år 2005, -, -. I samtliga fall utgår vifrån1995 som basår.Det är även viktigt att minska transportsektorns totala energianvändning.Vårt mål är att transportsektorns energianvändning skall minskas med 10 %till år 2010 i förhållande till 1995.BränslenRegeringen anger i sin bedömning: "böranvändningen av fossila bränslen minska och användningenav förnyelsebara bränslen öka." (s. 279). Vi anser detta varaen mycket låg ambitionsnivå och fullständigt orealistiskt iförhållande till de miljöproblem som transportsektornorsakar och som utförligt dokumenterats och även redovisatsav regeringen själv i flera olika sammanhang. Istället för "påsikt" anser vi att regeringen borde ange "" ochistället för "bör" borde man slå fast att det är "ska" somgäller.