mot · GM02Ju901 · 1998-10-28 00:00:00 — Människors moral ärutgångspunkten. Det är inte fel att reagera över "ungdomens förfall", det ärfel att inte bry sig. Människor skall kunna åka buss och i förekommande falltunnelbana när de vill - det skall inte dikteras av ungdomsgäng, missbrukareeller brottslingar.När småbrott eller vardagsbrott börjar tolereras sänder det signalen attsamhället accepterar dem. Klarar man inte av att ta tag i småbrottslighetenförsvinner småningom förmågan att agera mot grövre brott. Allmänhetensförtroende avtar när det blir tydligt att polisen inte förmår göra något åtbrottsligheten.Polisens befogenheter att gripa in mot vad som tidigare betraktats somsmåbrott har utökats i . Man har fått större möjligheter att ta medsig misstänkta till polisstationen samt att arrestera och visitera sådanapersoner. Konkret har polisen i börjat förhöra alla misstänkamycket noggrannare . Det har lett till att man börjat få välkommeninformation om personer och händelser som inte direkt har att göra med detbrott man förhör den misstänkte för. Straffsatserna för vissa mindre brott harskärps.Metoderna polisen använder är under ständig omprövning och egetansvarstagande krävs av varje medarbetare. Ett nytt datoriserat system förstatistik och uppgifter om brott i , kallat Compstat, har inrättats.Där kartläggs och följs brottsligheten i ; var den äger rum, när denäger rum osv. Det görs noggranna dataanalyser av alla brott som rapporteras.Analyserna resulterar i bästa fall i en beskrivning av vilka mönsterbrottsligheten följer. Polisen får en bild av vilka platser som börjar blitillhållför kriminella. Polisen kan därmed gripa in för att motverka att brottslighetenkan slå rot på dessa platser. Man motar, med ett svenskt uttryck, i grind.Polisens resultat mäts och utvärderas. Varje chef och varje polis hållsansvariga för sina respektive resultat.Polisen i samarbetar med skolorna, som en del i ett uppgraderatbrottsförebyggande arbete. Vissa poliser deltar i eller t.o.m. ordnaraktiviteterför barn och ungdomar. Det bidrar till ungdomarnas normbildning. Det gerockså förutsättningar för goda kontakter mellan polisen och ungdomar.Polisen skall vara en del i hela samhällets satsning på att vinna tillbakagatorna, är tanken.Trenden i storstäder har vänt, våldet ökar inte längre. I flera av demhar grövre våldsbrott som bl.a. mord, rån och överfall minskat successivt desenaste åren. 1995 sjönk brottsligheten i . Den positiva utvecklingen har varit särskiltpåtaglig i . Där sjönk kriminaliteten samma år.1996 var antalet mord det lägsta , även om siffran - ca 1000 mord- är hög med svenska mått mätt. Den samlade brottsligheten i harsjunkit . Antalet mord har gått under samma tid.Det finns tecken som tyder på att unga amerikaner, t.o.m. barn, begår fleroch grövre brott . Även på detta område avviker dock ut-vecklingen i på ett positivt sätt. Mord begångna av ungamänniskor mellan har minskat stadigt sedan 1991.Det finns inslag i New York-modellens syn på polisens organisation ocharbetssätt som är väl värda att studera närmare, med syfte att ta lärdom avframgångsrika delar. Synen på polischefernas och medarbetarnas personligtansvar samt användning av IT för bearbetning och analys av information ärexempel på detta.Också den svenska polisen bör ges i uppdrag att gripa in mot alla brott,tidigt och tydligt. För att detta skall vara möjligt måste polisens resurserförstärkas. Polisen skall vara synlig på gator och torg. Det är orimligt attbeskära polisen resurser och förmåga i när människor ifrågasättersamhällets förmåga att skydda dem mot brott mot person och egendom.Regeringens anslag är för litet.Studera EskilstunaI arbetar man i det s.k. enligtprinciper som liknar New York-polisens. Det innebär griper in också mot småbrott. Man griper t.ex. in motstöriga ungdomsgäng, fylleri, offentlig urinering och gruff ikrogköer. Inledningsvis är polisen vänlig i dessaingripanden, men tilltagande sträng beroende på reaktionenfrån den de konfronterar. Det som börjar som etttillrättavisande samtal kan sluta med ett regelrättomhändertagande.Resultatet av verkar vara gott. Misshandelsfallen icentrum helgkvällar och nätter rapporteras ha minskat med nära 50 procent.Samtidigt och kanske på grund av detta har allmänhetens förtroende förpolisen ökat . Poliserna själva verkar tycka att modellenfungerar bra och att de fått en bättre kontakt med allmänheten.Notabelt är att i , precis som i , efterlyser man flerpoliser för att kunna använda modellen långsiktigt. Den intensitet som dennya arbetsmetoden innebär sliter på medarbetarna. I har antaletpoliser utökats sedan den nya linjen för brottsbekämpning sjösattes.Dessutom har anslagen till övriga delar av rättsväsendet, t.ex. kriminal-vården, förstärks.En god tanke är att man i "" tidigt ändrade polisarbetetsinriktning från reagerande, när brott har skett, till förebyggande, för atthindra att brott förekommer. Det gäller, menar man, att i förväg analysera vari staden brott begås och vem som begår dem. Man skall ingripa så tidigt motbrott att de helst aldrig skall kunna begås.Förvånande nog verkar detta förhållningssätt ha varit ganska oprövat iSverige. Resultaten av försöken i bör noggrant följas upp. Vissabedömare menar att det tar sex till innan resultatet av detnärpolisarbete som bedrivs i landet kan börja märkas på allvar. Ett problemär dock att målet - en polis per 1 000 invånare - inte uppfylls. Det finnsområden i landet där en polis svarar för det dubbla antalet medborgare.I finnas det tecken som tyder på att ansvar ibland faller mellanstolarna därför att närpolisen tycker att den har till uppgift att arbeta förnärliggande, trygghetsorienterade mål, som ordningspolisen barakänner sig ansvarig för grövre brott och allvarligare händelser. I New York-modellen trycker man på vikten av samarbete mellan olika kategorier avpolisen, t.ex. kriminalpolis och gatupatrullerande polis. Sådant samarbete börnaturligtvis finnas även i Sverige.Medborgerligt engagemangUndersökningar visar att nära halva svenska folket kan tänkasig att vara med och göra insatser för att skapa trygghet ochminska antalet brott. Ett negativ uttryck för dettaengagemang är medborgargarden, men det finns andra ochbättre varianter. Grannsamverkan för att hindra stölder ochinbrott, föräldravandringar på stan, förstahjälpenkunnigaföreningar som håller ögonen öppna och samverkar medpolisen och ideella insatser mot mobbning är goda exempel.När sommarlovet kommer slår skolan och många fritidsaktiviteter igen.Lokalerna står tomma och många barn har ingenstans att ta vägen.Otryggheten breder ut sig, vilket , Barnens rätt i samhället, nyligenuppmärksammat. Alltför många unga driver runt på stan.Har man problem med missbruk och social instabilitet hemma kan skolanvara en plats av trygghet. Många barn lever i familjer som inte har råd attsemestra eller låta barnen åka på kollo, läger eller språkresor. Ett par hundratusen barn bor i familjer som har en ekonomisk standard som understigersocialbidragsnormen.I föreslår vi moderater därför att föreningar, kyrkan och ideellakrafter bör få disponera kommunens skollokaler under loven, så att skolanblir ett centrum för konstruktiv sommaraktivitet.Om ideella krafter står för fritidsaktiviteterna, så står kommunen förlokalerna. Man kan tänka sig allt ifrån innebandy och teater till enklareutbildningar och matlagning. Verksamheten kan fungera som rekryteringsbasför annan verksamhet föreningarna driver under året.Det är upp till oss alla att ta ansvar för hur barn och ungdomar agerar motvarandra och slå larm när vi upptäcker brott. Det är vidare viktigt attstadskärnorna inte avfolkas. Det måste finnas boende kvar som kan larmapolisen när bråk uppstår.De negativa yttringarna av det folkliga engagemanget mot brott grundas ifrustration. Om statens förmåga att upprätthålla lag och ordning inteförbättras kan man frukta och förutse att vi kommer få se fler yttringar avtypen medborgargarden, när människor tar lagen i egna händer.Till del är statens förmåga att förhindra brott också en attitydfråga -inställningen till kriminalpolitiken bland politiker är viktig. Självklartspelarockså människors inställning och toleransnivå i vardagen stor roll.Förtroendet för rättsstaten och rättsväsendet måste återupprättas.Avslutning och förslagGrundtanken i den framgångsrika New York-modellen är attalla brott skall beivras. Polisen skall gripa in mot fylleri,stökigt beteende och skadegörelse. Om samhället låter sådantpassera uppfattas det som en signal om att det är fritt fram attvara störande, eller förstöra saker. De människor som ser,eller småningom märker effekterna av det som sker, förlorargradvis förtroendet för statens vilja och förmåga attförhindra, stoppa och beivra brott. Det allmännarättsmedvetandet hamnar i konflikt med det offentligasagerande. En ond cirkel skapas. Vi riskerar att hamna i ensådan cirkel om utvecklingen inte vänds i tid.New York-modellens utgångspunkter bör tillämpas också här. Detförutsätter att det rättsvårdande systemets resurser stärks. Det har vimoderater lagt förslag om.Det svenska rättsvårdande systemets brister blir särskilt tydliga när manser till brottsligheten bland unga människor. En ung människa kan samla påsig ett mycket stort brottsregister innan samhällets reaktion kommer. Då ärdet ofta . Den uteblivna reaktionen uppfattas som ett tecken påsvaghet och som att den som tiger samtycker.Reaktionerna måste vara tidiga och tydliga. Dels för att förhindra att andraunga människor far illa av ungdomsbrottslingars handlingar, dels för att detär på ett tidigt stadium som hjälp kan ges.Här följer ett program med 15 punkter mot ungdomsbrottsligheten. Ingenpunkt är i sig tillräcklig, utan måste ses som del i en helhetssyn. Det ärviktigt att understryka att varje insats mot ungdomsbrott ovillkorligen måstegrundas i en förbättrad familje- och skolpolitik. Skolan måste individ-anpassas genom möjlighet att fritt välja skola, samt på högstadie- ochgymnasienivå rätten att välja nivå på de teoretiska ämnena. Familjenssöndervittring och den sociala segregationen är grund för många ungdomarspersonliga problem, problem som kan leda till brott och därmed problem förandra människor.Ett genomgående förhållningssätt bör vara att den som hamnar på glidmåste möta tidiga och tydliga reaktioner och en konsekvent attityd frånskola, socialtjänst, polis och andra berörda myndigheter.? Föräldrarnas ansvar för sina barn måste understrykas genom informationom deras skadeståndsansvar.?? Föräldrar ges rätt att begära hjälp av polis eller socialtjänst att få hemsina barn, som utan lov vistas på stan eller i andra olämpliga miljöernattetid.?? Skolan individanpassas genom möjlighet att fritt välja skola, samt påhögstadie- och gymnasienivå genom rätten att välja nivå på de teoretiskaämnena.?? En anmälningsplikt för våld i skolan införs.?? Skolans möjlighet att stänga av våldsamma elever ses över.?? Skolans medarbetare vidareutbildas i hur våld och mobbning förebyggs,upptäcks och bemöts.?? Skolan och föreningar måste aktivt motarbeta drogmissbruk genomtydlig och löpande information.?? Skolans, polisens och samarbete ses över inklusive dehinder för samverkan som sekretesslagen kan orsaka.?? En möjlighet för polisen att registrera ungdomsbrottslingar under 15 årinförs.?? Polisen ges möjlighet att drogtesta också ungdomar , vidmisstanke om drogpåverkan.?? Ungdomar som begått allvarliga brott skall kunna dömas tillett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff, på kriminalvårdshem förunga.?? En möjlighet till villkorat frihetsberövande straff införs. Om den ungebrottslingen skärper sig slipper han fängelse - om han fortsätter begåbrott måste han avtjäna hela det sammanlagda straffet.?? Det bör vara möjligt att döma unga brottslingar till ett s.k. weekend-fängelsestraff, dvs. ett kort frihetsberövande straff som skall stämma tilleftertanke.?? New York-modellens utgångspunkter tillämpas av svensk polis.?? Polisens och det rättsvårdande systemets resurser stärks i enlighet meddet moderata budgetalternativet.?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrarnas ansvar för barnen bör understrykas genominformation om föräldrarnas skadeståndsansvar,2. att hos regeringen begär förslag som ger föräldrar rätt attbegära hjälp av polis eller socialtjänst att få hem sina barn, som utan lovvistas på stan eller i andra olämpliga miljöer i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolan bör individanpassas genom möjligheten att fritt väljaskola, samt på högstadie- och gymnasienivå genom rätten för varje elev attvälja nivå på de teoretiska ämnena,14. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avskollagen att en anmälningsplikt för våld i skolan införs i enlighet med vadsom anförts i motionen, 15. att hos regeringen begär en översyn av skolans möjligheter attstänga av elever som utgör ett hot mot elever och lärare i enlighet med vadsom anförts i motionen,16. att hos regeringen begär en översyn av relevant lagstiftningsom påverkar skolans, polisens och möjligheter att samarbeta,inklusive de hinder som sekretesslagen utgör i enlighet med vad som anförtsi motionen,7. att hos regeringen begär förslag som möjliggör för polisen attregistrera brottsmisstänkta ungdomar , i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag som ger polisen möjlighet attdrogtesta också ungdomar vid misstanke om drogpåverkan, ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ungdomar som begått allvarliga brott skall kunnadömas till ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff, på kriminalvårdshemför unga,10. att hos regeringen begär en utredning av möjligheten attinföra ett villkorat frihetsberövande straff, i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att hos regeringen begär en utredning av möjligheten attkunna döma unga brottslingar till ett s.k. weekendfängelsestraff, i enlighetmed vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna att New York-modellens utgångspunkter bör tillämpas i den svenska polisens arbete, ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna att polisens ochdet rättsvårdande systemets resurser bör stärkas, i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 15 oktober 1998Sten Tolgfors (m)1 Yrkandena 3-5 hänvisade till UbU.