mot · GM02MJ306 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ306av m.fl. (m)SkogenSedan urminnes tider har svenskarna fått sin bärgning urskogen. Jaktbyte, vedbrand och byggnadsmaterial harhämtats ur skogen. Träkol, som använts bland annat vidjärnframställning var en viktig traditionell skogsprodukt. används skogen huvudsakligen som industriråvara. Dengår till sågverk och massabruk och håller på att återfå sinbetydelse som energiråvara. Skogen har också alltmer,framför allt i de tätortsnära områdena, kommit att blisinnebilden för natur och rekreation. Av vikt är också dejaktmöjligheter som skogen erbjuder.I täcks inte mindre än av skog. De motsvararcirka av hela ytan vilket gör till ett av de mest beskogadeländerna i världen. Den produktiva skogsmarken uppgår till knappt 23miljoner hektar.Växande träd binder stora mängder koldioxid vilket gör att ett aktivtskogsbruk har en viktig funktion i att bromsa eller hejda en ökning avväxthusgaserna.För den svenska ekonomin är skogen av största betydelse. Skogsprodukterhar den mest positiva handelsbalansen av alla produktslag. Nettovärdet var72 miljarder kronor 1996. I absoluta tal var exporten värd 85 miljarderkronor. Som jämförelse var nettoexportvärdet 1996 för verkstadsindustrin 40miljarder kronor.Skogen och skogsindustrin sysselsätter direkt 100 000 personer vilketmotsvarar av det totala antalet sysselsatta. Därtill skallläggas annan sysselsättning som är direkt beroende av skogsnäringen. Inteminst gäller det transportsektorn. Eftersom skogen växer i stort sett i helaSverige är dess regionala betydelse större än vad som kan utläsas avovanstående siffror.SkogsbrukSkogen i består till av barrträd. Mindreän är så kallade ädellövträd. Närmare hälften av skogen ägs av enskilda och avaktiebolag. Unikt för är den stora andelen bolagsägd skog och denlåga andelen statlig. Ägandeförhållandena skiljer sig geografiskt åt. I är skogen privatägd. I är det , i södra 42procent och i norra som ägs av privata. Medelarealen förprivatskogsbruket är nästan . Någon motsvarighet till jordbruketsstorleksrationalisering har inte skett och är heller inte att vänta. De flestaenskilt ägda företagen är rena skogsbruksföretag. Det spridda skogsägandet är positivt av flera skäl och ligger helt i linjemed vår uppfattning om ägandespridning. Det privata ägandet när det gällerareella tillgångar bygger på gamla traditioner i vårt land och det är av stortvärde att denna ägarstruktur kan bibehållas. Ansvar och förvaltarskap följerägandet, och detta ansvar har gått i arv mellan generationer.RegelsystemVad man får och inte får göra i skogen reglerashuvudsakligen i skogsvårdslagen. stiftades denförsta lagen där principen om långsiktig hushållning varvägledande. Utan att frångå denna princip har lagen ändratsflera gånger . Fram till den senaste ändringen1993 ökade detaljregleringen, mest markant under 1970- och80-talen. förändring var omfattande och innebar attägarna återfick en större frihet att sköta sin skog.Återbeskogningskravet kvarstår dock liksom skyddet föryngre skog och reglerna för att bekämpa insektsskador. Det har gått sedan lagen trädde i kraft. Trots detta har lagen redanblivit föremål för utvärdering av såväl som Naturvårdsverket.Föga förvånande är slutsatsen att målen i lagen inte nåtts. Ändå tyder allt påatt skogsägarna i gemen har axlat sitt nya ansvar väl både vad gällerskogsvård och miljöhänsyn. I regeringens proposition 1997:98:158 som lämnats med anledning avutvärderingarna finns ett antal förslag till förändringar för att målen bättreskall uppfyllas. I den mån regeringen anser att detta kan ske genomförbättrad information och upplysning är vi i princip positiva till detta. Deändringar i lagen som föreslås har vi däremot vissa synpunkter på.TerminologiI utvärdering föreslås att terminologin förägoslagsindelning ändras bland annat i syfte att skapaenhetlighet mellan svensk och internationell statistik. Vifinner att detta är angeläget och att ändringen avterminologin bör ske.Avverkning av skogI propositionen föreslås att 10 § skogsvårdslagen ändras såatt skogsvårdsmyndigheten får bestämma hur en avverkningskall ske. Vi anser att detta är en onödig reglering och enåtergång till den detaljreglering som den nya lagen avsåg tabort. Vi motsätter oss detta förslag.Hänsyn till natur- ochkulturmiljövårdens intressenRegeringen föreslår i enlighet med utvärderingens förslag attmyndigheter skall få rätt att föreskriva åtgärder för att iförsta hand återställa miljön om redan givna föreskrifter omhänsyn till miljö eller kultur inte följts. Detta är ett rimligtförhållningssätt varför vi stöder lagändringen.Skogs- och miljöredovisningDet föreslås att det för varje brukningsenhet skall finnas enredovisning som innehåller skogstillstånd samt natur- ochkulturmiljövärden. Enligt vår uppfattning ligger det i varje brukares intresse att skaffa sig ensådan plan. Hur den utformas bör anpassas efter vars och ens behov ochförutsättningar. Vi motsätter oss förslaget att ge möjligheter till myndighets-föreskrifter vare sig när det gäller detaljinnehåll eller med vilken frekvens deskall förnyas.JordförvärvslagenEn annan lag som har betydelse för skogsbruket ärjordförvärvslagen. Lagen ger utrymme att pröva markförvärvav aktiebolag restriktivt. I praktiken tillämpas dock intelagen på detta vis. Förvärv av enskilda personer är i vissaområden helt fria, i glesbygdsområden kan det i de flesta fallkrävas en bosättning på fastigheten för att köpet skallgodkännas. Medborgare i EU har lika stor rätt som svenskaratt köpa jordbruksfastigheter i . Enligt vår mening ärdet nu dags att göra en utvärdering av hur lagen fungerat.Vad gäller markförvärv av främst större bolag finns dettecken som tyder på att lagstiftningen totalt sett, bland annatgenom ransoneringsreglerna, ger dem ett försprång ikonkurrensen om marken. Att undersöka detta bör ocksåingå i utvärderingen.SkogsimpedimentRegeringen aviserar starkare begränsningar förskogsbruksåtgärder på de skogliga impedimenten. Vitillstyrker detta förslag och motiverar längre fram i dennamotion varför vi anser att dessa marker bör redovisas somskyddad mark.TillväxtSedan början av 1900-talet har arealen skog stadigt ökat iSverige. Därtill växer det mer skog per ytenhet. Detta hartillsammans bidragit till att virkesförrådet med undantag förnågra år ökat trots ökad avverkning.Det finns flera förklaringar till detta. Så har till exempel skogplanterats på hedar och och det har skett enövergång till trakthyggesbruk. Den statliga skogspolitikenhar varit inriktat på att öka produktionen bl.a. genom attöverföra lågproduktiv skog till produktiv skogsmark, ochskogsmark har dikats och gödslats. Det atmosfäriskakvävenedfallet har delvis tillgodogjorts som växtnäringvilket också ökat tillväxten. beräknas denårliga tillväxten till cirka 96 miljoner skogskubikmeter.Avverkningarna har i genomsnittuppgått . Vid en jämförelsemellan tillväxt och avverkning måste man bl.a. beaktaskogens åldersklassfördelning och hänsynen till naturvården.Synen på skogsskötseln har förändrats. Större hänsyn tas tillmiljöfaktorer. Den statliga politiken har numera miljön som ett jämställt målmed produktionen, vilket satt sina spår i såväl lagstiftning som myndighets-utövning. Kvävenedfallet finns kvar, men minskar något. Hur virkes-tillväxten kommer att påverkas är för tidigt att säga. Det bör dock intekomma som en överraskning om virkesförrådet inte ökar i samma takt ellerinom loppet av några decennier skulle börja minska eftersom förändringarnaverkar i produktionssänkande riktning.Markens pH har i sjunkit somväxtnäringsförrådet dramatiskt minskat. Det finns dock inga klarlagdasamband mellan lågt pH och skogens tillväxt. Utvecklingen ger trots dettaanledning till oro.Skador på skogen, mätt som kronutglesning, observerades i sydvästraSverige . följs skadeutvecklingen avriksskogstaxeringen och av skogsvårdsorganisationen. Den tidigare ökningenav kronutglesningen i äldre barrskog i tycks ha stannat av. Iannat sammanhang föreslår vi ett ökat anslag till kalkningsverksamhet.AvverkningEtt skogsskifte avverkas (röjs och gallras) normalt fleragånger under en produktionscykel. Beroende på växtplatsoch trädslag sker slutavverkning . Vidgallring får man i första hand massaved, vid slutavverkning iförsta hand sågtimmer. Under en produktionscykel hämtaslika stor volym massaved som sågtimmer från ett skifte.Eftersom sågtimret betalas bättre än massaveden kommerungefär av nettointäkten från sågtimmer och 30procent från massaved. För skogsägaren är det alltså avstörsta betydelse att en stor andel av träden blir sågtimmer avgod kvalitet. Röjning och gallring bör därför inriktas på att fåfram bästa möjliga virkeskvalitet vid slutavverkningen.Avverkningen sker i stor utsträckning maskinellt. Slutavverkning har längeskett med maskin. Även gallring sker nu tack vare nya smidiga maskiner tillstor del maskinellt.Eftersom skogsbruk är en långsiktig näring är det inte självklart attresultatet av skogsvårdsåtgärder kan överblickas under en livstid. Skogenbehöver inte av biologiska skäl "skördas" utan det ärandra faktorer som styr när den avverkas. Viktigast bland skälen är fögaförvånande skogsägarnas ekonomi men den grundmuradeskogsbrukstraditionen driver i sig också fram aktivitet och avverkningar.Svenskt privatskogsbruk är inne i en period med många generationsskiften.Ofta hoppar man över en generation. Det betyder att många nya skogsägareär relativt unga och omfattar en ny tids värderingar, vilket kan komma att fåbetydelse för benägenheten att avverka. På de små fastigheterna väger oftarekreationsvärden tungt. Oron för att t.ex. jakten påverkas negativt kan bidratill att naturvärden sparas. Ett striktare ekonomiskt synsätt kan också bidratill minskad gallringsbenägenhet. Vi anser dock att det är viktigt attgallringen utförs ur produktionssynpunkt inom aktiva skogsbruksområden.Ett specialfall utgör avverkning ovanför den så kallade odlingsgränsen.Gränsen är dragen utifrån odlingsgräns där man också toghänsyn till företagsekonomiska skäl. Den går ibland i skiftesgränser utan attta hänsyn till natur och mikroklimat. Det finna anledning att se övergränsdragningen. Översynen bör göras bäst av dem som har god lokalkännedom.LönsamhetLönsamheten i skogsbruket kan beräknas på olika sätt. Denkan vara nettot efter en avverkning. Därtill kan man läggakostnaderna för de skötselåtgärder som har vidtagits underen omloppstid. Tar man också hänsyn till kapitalkostnaderoch förvaltningskostnader får man ett företagsekonomisktmått på lönsamheten. En annan viktig faktor att fånga in viden lönsamhetsberäkning är förändringar i markvärdet. Det ärdock svårt att på ett rättvist sätt ta hänsyn till detta eftersomvärdet är fiktivt till dess fastigheten säljs. gällanderealisationsvinstbeskattning medför ofta att större delen av -ibland hela - den eventuella realisationsvinsten försvinner iskatt. En realisationsförlust får i de flesta fall bäras avsäljaren. Enligt gällande beslut kommer övergångsregeln vidförsäljning av långa innehav att upphöra att gälla år 2000.Om den inte förlängs eller ersätts med annan undantagsregelkommer skatten avsevärt att skärpas vid försäljning avskogsmark. Enligt vår uppfattning är det absolut nödvändigtatt omgående se över reavinstreglerna för fastigheter. Vi hardärför i en moderat skattemotion (1998/99:Sk601) föreslagitdels en förlängning av den nuvarande s.k.förlängningsregeln, dels att regeringen gör en översyn avreglerna för reavinstbeskattning av fastigheter.Om företaget har en någorlunda jämn åldersfördelning på sin skog och ärså stort att avverkning och skogsvård sker är lönsamheten svår attberäkna. Ett sätt att mäta lönsamheten i branschen är att göra engenomsnittsberäkning för alla privata skogsägare. Historiskt har den realaavkastningen från skogsmark i genomsnitt legat på 5 procent.De långa produktionscyklerna gör att det endast är reala ekonomiska måttsom är relevanta att använda. Vid en avkastning som i princip är lika högsom inflationen blir således nettoavkastningen noll. Detta visar hur sårbarskogsnäringens lönsamhet är för också nominellt låga avgifts- ochskattepålagor.Intäkterna till skogsbruksföretaget kommer vid avverkningstillfällena.Kostnaderna är däremot mer utspridda över tiden. Detta ställer krav på engod likviditetsplanering. Likviditetsfrågorna är för många företag lika viktigasom lönsamheten. Är likviditeten låg kan man tvingas avverka också iperioder med oförmånliga priser. Detta är olyckligt för skogsägaren ochpåverkar virkespriserna nedåt.Det är vidare angeläget att äganderätten inte urholkas. Från Moderatasamlingspartiets sida har vi i en kommittémotion som behandlarmiljöfrågorna tagit upp detta och bl.a. krävt att äganderättsfrågorna inomramen för begreppet "pågående markanvändning" inte får inskränkas. Dettagäller även rätten till ersättning i samband med inskränkningar i pågåendemarkanvändning, som är betingad av allmänna miljöintressen.Virkesmarknad i förändringHandeln med virkesråvara har genomgått stora förändringarunder . Det som tidigare enbart var en lokaltpräglad marknad har ersatts av ett marknadsmönster därvarken länsgräns eller riksgräns längre utgör ett hinder förvirkeshandeln. Importen är betydande främst av massavedoch i synnerhet björk, men även importen av sågtimmer ökari omfattning. Som exempel kan nämnas att importen avrundvirke 1995 motsvarade av den samladeskogsindustrins råvarubehov. Exporten av massaved ochtimmer till har alltid varit stor, men nya mönster kanskönjas där både och är nya marknader försvenskt rundvirke.Globaliseringen av virkeshandeln har medfört en ökad konkurrens försvenskt skogsbruk. För virkesmarknadens aktörer är ,, norra och en enda virkesmarknad när det gällerföretagens marginalkvantiteter. Det är därför viktigt att hålla nerekostnaderna för det svenska skogsbruket.Långsiktigt är skogsindustrins betalningsförmåga helt avhängig efterfråganpå papper, massa och sågade trävaror. Skogsindustrin är konjunkturkänsligvilket också avspeglar sig i prissättningen på skogsråvara. Vid hög-konjunktur är priserna på virkesråvara höga, och det är lönsamt för denenskilde skogsägaren att avverka. Svängningarna i prissättningen har ökatvilket har sin orsak främst i globaliseringen av virkeshandeln men också iminskad lagerhållning.En effekt av den ökade konkurrensen för svenskt skogsbruk är att virkemed långa transportavstånd, t.ex. virke från inre , tappar ikonkurrenskraft och riskerar att blir ointressant för svensk skogsindustri vidlågkonjunktur.Ytterligare riskmoment för svenskt skogsbruk är den påbörjadeutflyttningen av svenska skogsföretags huvudkontor till andra länder. Storainvesteringar har gjorts utomlands. riskerardet medföra att roll inom skogsnäringen reduceras tillråvaruleverantörens eller rent av råvarureservens. Denna utveckling måstemotverkas. Det görs bäst genom ett gott företagar- och skatteklimat mensärkrav inom till exempel miljölagstiftningens område kan också bidra till attindustrikapacitet försvinner ur landet.AvnämareSågverkDen största avnämaren av svensk skogsråvara ärsågverksindustrin. Antalet sågar är stort men flertalet ärförhållandevis litet. En viss omstrukturering av sågverkenpågår som bl.a. innebär att små enheter samverkar undergemensam ledning och dito ägande. Trots detta är det ett litetantal sågar som står för de stora volymerna. Således stod1990 av antalet för avvolymen. har produktionen av sågadeoch hyvlade varor ökat med . Huvuddelenav produktionen - - exporteras. Det allramesta går till EU och . är också en växandeexportmarknad.Sågvirket har sin största användning i byggnadsverksamhet. Avgörande förefterfrågan är därför byggkonjunkturen i . Då granvirke ävenanvänds till gjutformar är också anläggningverksamheten viktig.Råvaruutbytet i sågverken är . Resten blir huvudsakligenflis och spån. Hanteringen av dessa biprodukter är således en viktig del avverksamheten. Traditionellt har färsk flis utan barkinnehåll använts sommassaråvara medan övrig flis använts till bränsle.MassaindustrinNäst efter sågverken är massaindustrin viktigast föravsättningen av svensk skogsråvara. Om hänsyn tas till attbiprodukter från sågarna används i massaindustrin, förbrukardenna industri den största volymen råvara. Från att ihuvudsak ha producerat massa för export har en allt störredel kommit att användas i den svenska pappersindustrin.Samtidigt med denna process har volymerna avsevärt ökat.1960 producerades massa varav cirka 70procent var för avsalu. 1996 hade produktionen nästanfördubblats och avsaluandelen var nere på drygt 30 procent.Volymen för avsalu är således i det närmaste oförändradtrots dess minskade andel. Merparten avsalumassaexporteras, i huvudsak till Västeuropa.PappersindustriDen stora förbrukaren av svensk massa är den svenskapappersindustrin. Produktionen 1995 var 9,16 miljoner ton.Den största enskilda produkten är tidningspapper som stårför av totalvolymen. Tryck- och skrivpappermotsvarar , kartongprodukter medan "tissue" ligger under 5 procent.Returpapper används i allt större omfattning som råvara vidpapperstillverkningen. har returpapper nettoimporterats tillSverige. har produktionen av papper och papp i stort setttredubblats. Ökningen har skett över hela sortimentet. Ytterligare utbyggnadförväntas ske fram . Huvudsakligen kommer det att vara tryck-och skrivpapperskapaciteten som ökar.Exportandelen är mycket hög. För samtliga produktområden förutom"tissue" är den mellan . Huvudmarknaden är EU ochVästeuropa dit av exporten går.Förbrukningen av papper följer konjunkturen. En högkonjunktur medfören ökning av reklam och annonser vilket betyder större användning avförpackningar av papper. Världsförbrukningen av papper och papp ökartrendmässigt i takt med den globala höjningen av levnadsstandarden. Den nuaktuella finanskrisen kommer dock att medföra en konjunkturavmattningsom också får följder för papperskonsumtionen.Industrins miljöbelastningSom de flesta industriverksamheter var skogsindustrintidigare kraftigt miljöstörande. Utsläpp av syreförbrukandematerial och andra restprodukter i vattendrag var storaliksom utsläppen till luften. harmiljöförbättrande åtgärder prioriterats. Det har inneburit attrening och återvinning har byggts ut och att förbränningenav olja och kol minskat. Men viktigast har varit att nyaprocesser för att koka och bleka massa utvecklats. ärmiljöstörningarna från skogsindustrin mycket små jämförtmed . Många miljöproblem är lösta, medanandra finns kvar på en mycket lägre nivå. Så har t.ex.utsläppen av svavel, syreförbrukande ämnen och kloreradeföreningar minskat med under dessa år.Att i samband med ny koncessionsgivning ställa högremiljökrav kan i sig vara motiverat. De får dock inte vara avsådan omfattning att nyinvesteringar äventyras. Följdernakan bli att äldre anläggningar drivs längre eller attinvesteringen görs i annat land med lägre miljökrav. Iingetdera fallet gagnas miljön. En annan förlorare är Sverigeoch sysselsättningen här. Det är konsumenternas efterfrågansom betytt mest för miljöförbättringarna. Det är vårövertygelse att ställda koncessionskrav kommer attunderskridas efter ett tag.EnergiSkogen har stor betydelse som energikälla ochdess betydelse är i ökande. Av landets energiförsörjningkommer från inhemska bränslen, vilket är c:a 15procent av den totala energitillförseln. Större delen av dettautgörs av olika biobränslen från den svenska skogen.Den allra största "posten" är massaindustrianvändning av egna lutar - 30TWh - och skogsindustrins förbrukning av flis och spån - 16 TWh.Efter den borgerliga regeringens ändringar på skatteområdet är detekonomiskt förmånligt att använda biobränslen, och huvuddelen av dekommunala värmeverken har övergått till träbränslen. Förändringen går fort.Träet bränns i form av flis och spån. Vid landsvägstransport är dessakonkurrenskraftiga vid avstånd jämfört med olja och kol, vidsjötransport kan avståndet vara avsevärt längre. Om bränslet pelletteras är detkonkurrenskraftigt vid det dubbla avståndet.Man kan förutse att fler värmeverk kommer att använda träbränslen. Enmåttlig utbyggnad med () bedöms vara långsiktigtmöjlig. Träbränsle från skog kommer att vara ekonomiskt fördelaktigare attanvända än samtliga biobränslen från . Förutsättningarna förändrasdock negativt om en utbyggnad av gasnätet sker. Den rörliga kostnaden förfossilgas är låg vilket gör att biobränsle inte blir lika konkurrenskraftigt.Detta inte minst efter en utbyggnad av nätet.Den av beslutade avvecklingen av kärnkraften medför, om denblir verklighet, att behov av ersättningsel uppstår. I första hand kommer denatt importeras från andra länder men man kan inte utesluta attnyinvesteringar behöver göras också i . Med dagenslönsamhetsrelationer och miljöskatter ligger det närmast till hands att detkommer att bli gaskraftverk som ersätter kärnkraften. Förutom den storakostnaden som en nedläggning medför visar det sig således att försörjnings-tryggheten blir sämre liksom miljön.Skogsbränsle består av biprodukter från sågverksindustrin, avverknings-rester samt dåligt klassad massaved. Därför kommer tillgången påskogsbränsle delvis att vara beroende på skogskonjunkturen i övrigt. Vid efterfrågan på skogsbränsle kan man tänka sig att man vid gallringarinriktar sig på att i högre grad ta fram råvara för bränsleändamål för att brytakonjunkturberoendet.Produktion av naturvärdenSedan många år har naturintressen önskat att skogsarealer avbevarandeskäl tas undan från aktivt skogsbruk. Avsevärdaarealer produktiv skogsmark har också avsatts. Det har sketti nationalparker, i naturreservat och av i staten bildadedomänreservat. Sammanlagt har eller768 av den produktiva skogsmarken skyddats pådessa sätt. Den övervägande delen finns i inlandmed en tyngdpunkt i där avskogen på detta sätt är undandragen brukande. Bara under defem första åren har arealen ökat med 175 000hektar. Störst har ökningen av arealerna skyddad skog inaturreservat varit.Skall mark av allmänna skäl undantas från produktivt nyttjande skallmarken ägas av den instans som beslutar om åtgärden. För att skapa resurserför ökade avsättningar av skogsmark föreslår vi att staten avyttrar sittaktieinnehav i och avsätter av dessa pengar till inköp avskyddsvärda skogar.I proposition 1997/98:145 föreslås att ytterligare skogskall skyddas. I förslaget binds dock fördelningen på ett olyckligt sätt. Viföreslår därför att den tillkommande marken skyddas antingen somnaturreservat, biotopskyddsområden eller genom naturvårdsavtal.Utöver den formellt skyddade arealen finns omfattande arealer som ipraktiken under kortare eller längre tider är skyddade, t.ex. tekniska ochekonomiska "impediment". En mycket stor skogsmarksareal, cirka 3,5miljoner hektar, med ofta höga naturvärden utgörs av biologiska impedimentsom ger starkt skydd mot avverkningar.De biologiska impedimenten är skyddade i skogsvårdslagen. Detta innebäratt enbart enstaka träd får fällas. Därutöver finns en dispensregel. Dettaskydd har en lägre klassning än skyddet av naturreservat. Vi anser dock attdetta skydd inom ramen för nuvarande lagstiftning och i praxis är så stark, attdessa marker skall redovisas som skyddade. Vi har tidigare i motionen begärtförändrad terminologi så att i den internationella redovisningenimpedimenten skall ingå som skyddade i den svenska redovisningen.Den allra största produktionen av naturvård sker dock inom detkonventionella skogsbrukets ram. Förutsättningarna har ytterligare ökat medskogsvårdslagens senaste ändring. Kunskapen om vilka naturhänsyn som har ökat hos skogsägare. Det har såväl från statens somskogsägarföreningarnas sida genomförts avsevärda utbildningsinsatser inomdetta område.Ett nödvändigt inslag i arbetet med att bevara viktiga miljövärden ochnyckelbiotoper är samarbete mellan myndigheter och markägare. Sedan nyaskogsvårdslagen trätt i kraft och andra målsättningar på miljöområdetaktualiserats har detta samarbete aktiverats. gjorda erfarenheter,bl.a.i samband med nyckelbiotopinventering, ger vid handen attmarkägarna är positiva till bevarande av viktiga naturvärden.