mot · GM02Ub1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub1av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighetSammanfattning? Stoppa "grundskolefieringen" av gymnasieskolan - ingen ska påbörjagymnasiet utan betyget "godkänt" i svenska, engelska och matematik?? Mer valfrihet i gymnasiet - tvinga inte alla elever att läsa till hög-skolekompetens?? Öka läraryrkets status - inför "karriärstjänster"?? Ökat utrymme för individuella inriktningar och val?? Sommarkurser i gymnasieskolan?? Gymnasieexamen - förutsättning för högre studier?? Tillsätt en snabbutredning för att utforma ett förslag till en internatio-nellt jämförbar gymnasieexamen?? Lärlingsutbildning med yrkesexamen?? Kraftfulla åtgärder mot skolket?? Alla elever ska ha tillgång till dator och en elektronisk postadress?? Inrätta en entreprenörsutbildning?? Ökade utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare?? Inrätta fler lektorat?? Rektor ska vara pedagogisk ledare - inte kamrer?? Sexgradig betygsskala?? Fler fristående gymnasieskolor?? Bättre möjligheter till utlandsstudier?? Gymnasieskolor i utsatta områden ska få extra resurser?? Kraftfulla åtgärder mot mobbning?? Brott som begås i skolan ska polisanmälas?InledningEn liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behovoch utvecklingsmöjligheter. För har det länge ståttklart att en av de mest angelägna reformerna inomskolpolitiken är att förändra fundamentet i . Det är enbart med en politik somsyftar till att alla ska nå sin individuella utvecklingspotential- inte nödvändigtvis samma kunskapsnivå - som Sverigekan skapa en gymnasieskola som både håller världsklass ochger elever en mer individanpassad utbildning. Det är mot denbakgrunden kritik mot gymnasiereformengrundas. Det stora misstaget med gymnasiereformen var attistället för att individualisera skolan gjordes den än merlikriktad. Den socialdemokratiska ambitionen medgymnasieskolan är att stöpa alla elever i samma form. För grupp elever är kraven för höga, medan en annan gruppinte får tillräcklig stimulans för att kraven är för lågt satta.Arbetsro i gymnasieskolanDen gymnasiereform som sjösattes under tidsom skolminister har misslyckats. Den oro vi, och ennärmast enig lärarkår, hyste inför reformen har tyvärr visatsig befogad. Oviljan att acceptera att elever är olika, harolika framtidsplaner och olika förutsättningar har medfört attgymnasiet fått mycket stora problem. Problemen i svenskgymnasieskola är många:? Lärarna är frustrerade?? Många elever får icke godkänt?? Avhoppen ökar?? Stor lärarbrist?? Skolk stort problem?Regeringens gymnasieproposition visar att man inte tagitintryck från den massiva kritik som en i stort sett eniglärarkår och många elever ger uttryck för. Regeringenblundar inför gymnasieskolans kris.Gymnasieskola i krisMassavhopp från gymnasieskolanDen allmänna föreställningen är att nästan alla svenskaungdomar går igenom gymnasiet. Skolministern ochskoletablissemanget använder ofta uppgiften att "98 procentgår vidare till gymnasiet". Uppgifter från StatistiskaCentralbyrån (Utbildningsresultat 1997) ger en annan bild.Det är visserligen sant att i stort sett alla ungdomar gårvidare till gymnasiet, men ett förvånansvärt stort antalfullföljer inte sina gymnasiestudier. Avhoppen frångymnasiet är fler . I riket som helhet är detendast som har fullföljt gymnasieskolan, 19procent hoppar alltså av på ett eller annat sätt. I storstädernaär det ännu värre: i är det somhoppar av gymnasiet, i är det och iGöteborg . Möjligheterna för de elever somhoppat av gymnasiet att få ett jobb är små.Diagrammet visar de stora avhoppen från gymnasieskolan i . (Källa: Skolan - jämförelsetal för skolhuvudmän, 1998)Många elever får icke godkäntDe höga teoretiska kraven på samtliga gymnasieutbildningarhar skapat stora svårigheter på framför allt de yrkesinriktadeprogrammen. Diagrammet nedan visar hur många elever somfår betyget icke godkänd i kärnämnena. (Källa: )Stor lärarbristRapporterna om att allt fler lärare vantrivs i sitt arbete äroroande. Det stora antalet avhopp från lärarutbildningarnaoch ointresset bland unga för att utbilda sig till lärare vittnarsamstämmigt om läraryrkets kris.Sverige står inför ett gigantiskt generationsskifte i lärarkåren. Det beror pådet mycket stora antal lärare som nyanställdes i samband med 1960-taletsstora utbildningsreformer. Läraryrket är mycket impopulärt bland yrkes-väljande ungdomar. Läraryrket är på väg att bli ett lågstatusyrke. Bara 4 av20 lärarhögskolor har fyllt sina platser till höstens utbildningar.Utbrett skolk på gymnasietDen ogiltiga frånvaron - skolket - är på många skolor ettväxande problem som måste åtgärdas kraftfullt. Det måstegöras klart att det faktum att gymnasiet är en frivilligskolform och många av eleverna är myndiga inte gör ogiltigfrånvaro acceptabel. Staplarna nedan visar hur utbredd denogiltiga frånvaron är i . (Källa: iStockholm 1998)Ny kurs för gymnasieskolanStoppa "grundskolefieringen" avgymnasietAlltfler gymnasielärare vittnar om att elevernaskunskapsbrister är mycket omfattande när de lämnargrundskolan. Läsforskare har visat att var femte elev somlämnar brister i läs- och skrivförmåga. Åtgärderi syfte att ge samtliga grundskoleelever fullgodabaskunskaper - att läsa, skriva och räkna - måste kommatidigt i årskurser. Ingen ska kunna påbörjagymnasiet utan betyget "godkänt" i svenska, engelska ochmatematik.Det som här anförts om att ingen elev ska kunna börja gymnasiet utan lägstbetyget "godkänt" i svenska, engelska och matematik bör som sinmening ge regeringen till känna.Lyssna på lärarna - införalternativkurserAlltför många socialdemokratiska skolreformer hargenomförts i strid med lärarkåren. Det råder en storenighet bland gymnasielärarkåren om att fundamentet igymnasiereformen är fel tänkt. infördes mot en i stort sett eniggymnasielärarkår. varnade för stor utslagning pågymnasiet och många lärare är förtvivlade översituationen. Det är dags att lyssna på lärarna. Det är dags attinföra alternativa kurser på gymnasiet. Det skulle skapaarbetsro för lärare och elever.En undersökning gjord i har visat att av lärarna anser attdet är fel att gymnasieeleverna läser samma obligatoriska kurser i kärn-ämnena svenska, matematik och engelska och att de bedöms enligt sammabetygskriterier. Ribban har satts för högt för många elever och för lågt förandra. av lärarna tycker att det är fel att gymnasieskolan tvingaralla elever att läsa in högskolebehörighet.Ett gymnasium för alla måste innehålla utbildningsvägar både för dem somhar ambitionen att läsa vidare på universitet och högskolor och för dem somvill gå ut i arbetslivet efter gymnasieskolan. vill ha engymnasieskola där den enskilde elevens intresse och förutsättningar sätts icentrum. Framtidens arbetsmarknad ställer höga krav på sina anställda.Sverige måste utbilda en arbetskraft som möter de nya kraven. Den svenskagymnasieskolan ska vara en garant för kunskap och kvalitet.Dessvärre tycks inte regeringen inse allvaret i att så många elever intefullföljer sin gymnasieutbildning. Istället för att medge det nya gymnasietsstörsta misslyckande - att samtliga elever ska läsa till högskolebehörighet -fortsätter regeringen med ett strömlinjeformat system.Alla studievägar får inte bli "akademiserade", som . Då blir gymnasieten utslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte vill eller orkar läsa merteoretiska ämnen.Det är mycket viktigt att elever som väljer att läsa utbildningar som integer högskolekompetens alltid har möjlighet att senare komplettera sinastudier till högskolekompetens.Det som här anförts om avskaffandet av högskolebehörighet för samtligaelever i gymnasieskolan och vikten av att alla har möjlighet att senare i livetkomplettera till högskolekompetens bör som sin mening geregeringen till känna.Alternativa kurserKärnämnena bör profileras mer med utgångspunkt igymnasieprogrammets allmänna inriktning - dvs attexempelvis vårdstuderande läser en mer medicinskt inriktadengelska. Det är önskvärt att eleverna, alltefter intresse ochbehov, ges möjlighet att studera olika kurser i en meranpassad takt. De mer omfattande kärnämnena bör därförkunna delas in i etapper där eleverna kan läsa kurser medolika ambitionsnivå i olika takt. De elever som på detta sättväljer att inte studera gymnasiekurser som gergrundläggande behörighet till högre utbildning skall senarekunna komplettera sina studier.Det som här anförts om att kärnämnena mer profileras utifrån gymnasie-programmets allmänna inriktning bör som sin mening ge rege-ringen till känna.Ökat utrymme för individuellainriktningar och valAlla elever borde ges ökad möjlighet att själva sätta sammankurser till ett eget personligt program. Utöver deobligatoriska kärnämnena skulle eleven kunna få välja kursertämligen fritt. Skolorna bör kunna erbjuda ett brett utbud avkurser.Gymnasieelever bör dessutom ges möjlighet att läsa även under som-maren. Vi vill därför starta försöksverksamhet med sommarkurser.Det är viktigt att skolan utgår ifrån varje individs egna förutsättningar. Allaelever kan inte lära sig lika mycket, eller i samma takt. Dagens skola är i förhög grad utformad för genomsnittseleven. Resultatet är att en del elever harsvårt att hänga med i undervisningstakten, som andra elever intefår den stimulans de behöver. Undervisningen måste organiseras så att eleversom behöver mer tid för inlärning får det medan andra elever ska kunna gåvidare i en snabbare takt och kunna fördjupa sig.Det som här anförts om större möjlighet till individuellt val av kurser ochförsöksverksamhet med sommarkurser bör som sin mening geregeringen till känna.En internationellt jämförbargymnasieexamenFolkpartiet har länge arbetat för att ska införa engymnasieexamen. är det enda landet i västvärldensom har avskaffat sin studentexamen. I regeringensproposition föreslås nu införandet av en gymnasieexamen.Dessvärre räcker inte regeringens ambitioner ända fram tillmålet. Den faktiska skillnaden mellan att "ta studenten" idagens system och den gymnasieexamen som regeringenföreslår är mycket liten. Ett specialarbete, som visserligen ärav större omfattning än dagens, ger inte morgondagensstudenter en gymnasieexamen som håller de kvalitetskravsom tror är nödvändiga för framtiden.Folkpartiet vill införa en gymnasieexamen som är internationellt jäm-förbar. För det krävs det mer än vad regeringen föreslår. Vi anser därför attdet är oerhört viktigt att den gymnasieexamen som införs blir en verkligkvalitetsmätare på avklarad utbildning. En snabbutredning bör därför till-sättas för att utreda vilka olika moment en gymnasieexamen som håller inter-nationella mått ska innehålla.Folkpartiet anser också att gymnasieexamen inte bara ska, som regeringenföreslår, ge förtur till högskolor och universitet. Avklarad gymnasieexamenbör vara en förutsättning för att studera vid universitet och högskolor.Det som här anförts om tillsättandet av en snabbutredning för att införa eninternationellt jämförbar gymnasieexamen som ska bli en förutsättning förhögre studier bör som sin mening ge regeringen till känna.LärlingsprogramRegeringens proposition innehåller förslag om att inrätta ettlärlingsprogram. Detta har varit ett krav frånfolkpartiet. Men regeringens förslag innebär ingetlärlingsprogram värt namnet. För att en elev ska få denkunskap som lärlingsutbildningen utlovar måste den erbjudatillräckligt många timmar på arbetsplatsen. Regeringen villdock även att de elever som går på lärlingsprogrammet skaläsa till högskolekompetens.Folkpartiet vill se en modern, flexibel lärlingsutbildning där skolan ocharbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Förslagsvis kan den precis somi vara fyraårig, men den totala tiden kan variera. Eleverna tillbringaren del av tiden i skolan, en del i arbetslivet. , men inte alltid, kan detvå första åren tillbringas i skolan och två sista åren ute i arbetslivet. Förandra elever kan det vara lämpligt att sprida ut skoltiden så att fyra vecko-dagar tillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan.Företagen/arbetsplatsen bör som i t ex få ersättning motsvarandekommunens kostnad för yrkesutbildningen , som lär-lingen under det tredje och fjärde året ges ersättning från arbetsplatsen irelation till den insats som lärlingen gör i produktionen. Därmed skulle ettantal ekonomiska frågetecken för såväl företagen som för den enskildeundanröjas. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller en yrkesexamen. Kravet på högskolebehörighet bör slopas.Det som här anförts om införandet av en lärlingsutbildning medyrkesexamen bör som sin mening ge regeringen till känna.Kraftfulla åtgärder mot skolketI fler och fler kommuner är skolket ett växande problem.Men det diskuteras mycket lite av ansvariga skolpolitiker.Skolverket har ingen samlad bild av problemet. Folkpartietsammanställde i valrörelsen uppgifter från några kommuner.De uppgifterna gav en nedslående bild. Många lärare anseratt den ogiltiga frånvaron nu är så stor att det är svårt attbedriva en ordnad undervisning.Det måste vara en mycket tydlig signal från såväl lärare, skolledare sompolitiker att skolan inte är ett "öppet hus" där man kan komma och gå somman vill. Närvarokravet måste hävdas, självfallet också när det berör enskolform som i sig är frivillig, som gymnasieskolan, och när det berör eleversom uppnått myndighetsåldern. I skolan ska bedrivas undervisning vilketförutsätter närvaro av eleverna.I regeringens proposition saknas kraftfulla åtgärder mot det tilltagandeskolket i gymnasieskolan. Den enda konkreta åtgärden som finns med ipropositionen är att utvecklingssamtalen ska bli obligatoriska. Vi menar attskolor med stora skolkproblem måste genomföra särskilda program för attkomma åt problemen.Ett handlingsprogram mot skolk kan innehålla en rad åtgärder. En vittspridd insikt är att skolket ökar om och när en elev känner sig otillfredsställdmed sina studieresultat. Därför måste stödinsatserna för elever som kommitefter bli större. Extra undervisning , eftermiddagar och helgerhar tillkommit på vissa håll för att hjälpa elever som inte klarat kraven förgymnasiet. Det är bra. Men de insatserna borde komma mycket tidigare.Skolan bör se till att det finns resurser, ibland i form av speciallärare, somkan ge extra hjälp åt elever som behöver, t ex stödundervisning ochläxläsningshjälp.Själva arbetet med ett handlingsprogram mot skolk kan ibland i sig vara endel av lösningen på problemet. Arbetet inleds med frågan: Varför skolkar såmånga elever? Svaren kan ge nyttiga diskussioner om problem i skolan, somdet kan finnas anledning att åtgärda inom eller utom ramen för ett anti-skolkprogram. Nästa fråga blir: Vilka regler ska egentligen gälla? I dendiskussionen kan det visa sig att de inblandade - elever, föräldrar, lärare ochskolledning - har olika uppfattning. Även vissa lärare ger ibland uttryck föruppfattningen att det är ogörligt att sätta press på myndiga människor att gåtill skolan om de inte själva vill. Erfarenheten säger dock att det går att nårelativt bred konsensus om att skolket är ett problem som måste minskas.Andra frågor blir då: Hur ska reglerna upprätthållas? Och hur viktigt är detatt de upprätthålls?På visa håll där man lokalt tagit itu med skolkproblemen har goda resultatuppnåtts. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är attvarje månad skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro.Från skolledarhåll efterlyses ibland möjligheter att vidta mer långtgåendeåtgärder. Det ifrågasätts t ex om en elev som är frånvarande från huvuddelenav lektionerna ska få studiebidrag. Möjligheten att ange ogiltig frånvaro påde betyg som ges vid terminsslutet eller när en gymnasiekurs är avslutad harockså diskuterats. Regeringen bör överväga om gällande regler förbetygssättning bör ändras så att det blir möjligt att ange ogiltig frånvaro påtermins- och kursbetyg.Det som här anförts om ytterligare åtgärder mot ogiltig frånvaro, särskilten översyn om gällande regler för betygssättning, bör som sinmening ge regeringen till känna.IT och datorerAtt alldeles för många elever saknar tillgång till datorer ochIT innebär en stor risk för att eleverna delas in i ett A- och ettB-lag där några har tillgång till datorer och IT i hemmet,medan andra inte har samma möjligheter. Alla elever bordedärför få tillgång till dator och en e-postadress i skolan.Datorer är ett effektivt hjälpmedel för elever med särskildabehov, exempelvis läs- och skrivsvårigheter.Det som här anförts om att alla elever ska ha tillgång till dator och egen e-postadress i gymnasieskolan bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Inrätta en entreprenörsutbildningSvensk skola har varit dålig på att ta tillvara den blivandeentreprenören - företagaren. Det är viktigt att skolan tartillvara dessa elevers behov. På gymnasiet bör man inomramen för de nationella programmen finna lösningar somskapar större förståelse bland elever om företagandetsvillkor. Det kan betyda att kommuner startarföretagarprogram eller att lärlingsutbildning startas medinriktning mot företagande.Fler och fler ungdomar kan tänka sig att starta eget företag. Det är enenorm potential som måste tas tillvara. Det är viktigt att man redan i skolanskapar medvetande om företagandets villkor.Folkpartiet föreslår att det inrättas ett företagarprogram i gymnasieskolan.Genom att unga människor får utlopp för egna idéer och samarbetar medföretagare i regionen kan vi få en mycket attraktiv och kvalificerad gym-nasieutbildning. I företagarprogrammet bör ingå kärnämnen som svenska,engelska och matematik samt redovisning, affärsjuridik och marknadsföringetc. Ett företagarprogram skulle förbättra många ungdomars situation på denframtida arbetsmarknaden. Rent allmänt bör skolan och arbetslivet förbättrasitt samarbete.Det som här anförts om inrättandet av en entreprenörsutbildning igymnasieskolan bör som sin mening ge regeringen till känna.Stolta lärare ger bättre skolorLäraryrket måste göras mer attraktivt. Den enskilt viktigasteuppgiften för att skapa möjlighet till det är att höjalärarkårens löneläge. Socialdemokraterna har visat sig varaoförmögna att prioritera resurserna till de viktigasteuppgifterna. Genom en tydligare prioritering avkommunernas kärnverksamhet kan ett utrymme skapas förhögre lärarlöner. har i krävtatt lärarnas avtal ska innebära en relativ förbättring.Införandet av en lärarlegitimation skulle också bidra till en statushöjningav läraryrket. Vi föreslår att en lärarlegitimation utfärdas efter godkändutbildning och efter en praktikperiod på en skola. Läkarnas praktik som AT-läkare kan användas som riktmärke för hur lång praktikperioden bör vara.Utveckling - att göra karriär - är något självklart inom de flesta yrken.Tyvärr har många utvecklingsvägar som tidigare funnits för lärareförsvunnit. Kommunerna bör ta fram särskilda planer för hur läraryrketsstatus kan höjas. Denna utvecklingsplan ska syfta till att förbättrautvecklings- och karriärmöjligheterna för lärarna. Det kan t ex handla omhögre lärarlöner, mer fort- och vidareutbildning och inrättandet av s.k.karriärtjänster.Det som här anförts om ökade utvecklings- och karriärmöjligheter förlärarna bör som sin mening ge regeringen till känna.Inrätta fler lektoratFör att stärka kontakterna mellan högskolan och övrigaskolan och därmed förbättra kvaliteten på undervisningenvill inrätta fler lektorat. har antaletlektorat halverats. vill i ett första steg fördubblaantalet lektorat på landets gymnasieskolor. Behörigheten fören lektorstjänst ska vara licentiatexamen ellerdoktorsexamen. För att detta ska kunna bli verklighet måstelärares möjlighet att ta ledigt för att delta i forskningsprojekteller forskarutbildning förbättras.Det som här anförts om inrättandet av fler lektorat i gymnasieskolan börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Skolledare som lederLedarskapet i skolan måste uppvärderas. Många skolledarevittnar om en mycket pressad situation. Övertid, stress ochen känsla av utsatthet präglar många skolledares vardag. Detär nödvändigt att ändra på den situationen.Genom att tidsbegränsa tjänsten, och ge väsentligt högre lön, kan tjänstenbättre svara mot skolans förändringar och nya krav. Därför bör lön ochvillkor för tjänsterna ses över. Rektor ska vara pedagogisk ledare - intekamrer.Det som här anförts om att rektor ska vara pedagogisk ledare bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Fler betygsstegPrincipen med det nuvarande kunskapsrelateradebetygssystemet är bra. Men det finns behov för flerbetygssteg. anser att betygsskalan ska varasexgradig. Med fler betygssteg får eleverna både merincitament att studera och också en mer rättvis bedömning avvad deras kunskaper ligger. måste utforma klararegler för vilka kriterier som ska gälla vid betygssättningen.Det som här anförts om införandet av en sexgradig betygsskala börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Inrättandet av kvalitetsinstitutSkolan behöver en kvalitetsinstans som enbart arbetar medkvalitetsfrågor. Den ska inte syssla med fördelning avresurser eller utöva tillsyn. Däremot ska den arbeta med stödoch råd, med nationella jämförelser och utvärderingar, medutbildning i kvalitetsarbete. Alla elever ska ha rätt att vetavilken kvalitet deras utbildning håller i ett nationelltperspektiv. ska vara fristående frånSkolverket och skulle kunna bestå av företrädare föruniversitet och högskolor, kommuner, ideella organisationeroch näringsliv. Ett fristående kvalitetsinstitut har även rätt attkritisera brister i den förda regeringspolitiken, något som enkvalitetsinstans inom inte har rätt till.För att kunna vidareutvecklas måste enskilda skolor och kommuner på allaområden skaffa sig ny kunskap om vad som är möjligt att uppnå. Dettakräver jämförelser med dem som är bäst på ett visst område, "bench-marking". På så sätt sprids goda exempel och ständiga förbättringarstimuleras.Det som här anförts om inrättandet av ett från bör som sin mening ge regeringen till känna.Fristående gymnasieskolorDen socialdemokratiska regeringen har tillsammans med bl amiljöpartiet genomfört försämringar för friskolorna somminskar mångfalden. Istället för att skapa likriktning bordesatsningar genomföras så att valfriheten och mångfalden iutbildningen förbättras. Intresset för gymnasieutbildningar ifristående skolor är mycket stort. Särskilt intressant är attflera skolor lyckats locka många sökande till utbildningarsom i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessaskolor är inte sällan bättre på att förverkliga idéer ompedagogisk förnyelse. Industrigymnasierna är exempel pådetta. Elever kan här ges möjlighet till sommarkurser ochpraktik samt att skolorna i många fall erbjuder ettspecialutformat program som ger eleverna merundervisningstid.Det som här anförts om vikten av fristående gymnasieskolor bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.JämställdhetFör att skolan ska kunna bli jämställd måste undervisningenplaneras efter de olika krav som flickor och pojkar ställer. Iall undervisning måste läraren därmed utgå ifrån såvälflickornas som pojkarnas vardag, verklighet och olikauttryckssätt. Det betyder att de exempel som används, deövningar och tillämpningar som görs måste hämtas mycketmer från flickornas värld. Pedagogik och metodik måsteanpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sigoch aktivt ta del av undervisningen.Åtgärder för att minska snedrekryteringen till läraryrket är mycketangelägna. är andelen kvinnor i lärarkåren mycket hög. Elever behövermöta såväl kvinnor som män i skolan. Andelen män inom såväl läraryrketsom på lärarutbildningarna är mycket låg. Män måste i större utsträckningförmås söka sig till läraryrket. Högre lön och status är ett sätt att komma tillrätta med problemen.Det som här anförts om att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas inom allundervisning och åtgärder för att minska snedrekryteringen till lärar-utbildningarna bör som sin mening ge regeringen till känna.Bättre möjligheter till utlandsstudierVi lever i en allt mer internationaliserad värld.