mot · GM02So455 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So455av m.fl. (c)Ett samhälle tillgängligt för allaCenterpartiet vill bygga ett samhälle för alla, där alla medborgarebehandlas med respekt och ges likvärdiga möjligheter. Människor medfunktionshinder skall kunna verka i samhället som aktiva medborgare.Det vill säga de skall ha möjlighet till arbete, utbildning och envarierande rik fritid. Politiken måste inriktas på att skapa ett samhälle föralla, på lika villkor.Handikappreformen fick när den genomfördes ett genomslag som för-bättrade villkoren för funktionshindrade. Trots detta finns fortfarande flerahinder att undanröja innan livsvillkoren blir någorlunda likvärdiga. Desenaste årens budgetneddragningar har drabbat denna grupp hårt då alltflerfått sin ekonomi försämrad. Det är därför av stor vikt att en förbättradsamhällsekonomi också kommer dessa grupper till del för att återställa denköpkraft man hade innan besparingarna slog igenom.Att ta bort problem, som hindrar människor från att aktivt kunna ta del isamhället, är en viktig jämlikhetsfråga. För att kunna delta i ett aktivt sam-hällsliv måste de hinder som finns elimineras. Behovsprövning ochdetaljstyrning måste paras med sunt förnuft i bedömningsfrågor. Kravet påatt integriteten skyddas så långt möjligt för den hjälpsökande måste vara ensjälvklarhet.Människor som är i behov av samhällets stödinsatser måste bemötasvärdigt och med respekt. Många av dem som söker stöd för att erhållapersonlig assistent eller förtidspension eller annan stödform, kan berätta omden förnedring de upplever då tjänstemännen behandlat dem med bristanderespekt för deras självbestämmande. Som funktionshindrad är man iunderläge redan när man söker en tänkt stödform och mycket känslig för detbemötande man får. Fortbildning och utveckling av arbetsmetoder för denpersonal som skall sköta detta grannlaga arbete borde vara en självklarhet.Förvaltningslagen kan genom ett tillägg ålägga arbetsgivare med uppdrag attbedöma hjälpbehov att göra detta med respekt för den hjälpsökandesintegritet. har lagt förslag om en sådan förändring, i motionenom vård och omsorg.Långa väntetider för att erhålla hjälpmedel eller att få dem repareradeinnebär svårigheter för funktionshindrade att verka i samhället på lika villkorsom andra. Bristen på hjälpmedel för att kunna leva ett fullvärdigt liv betyderatt man inte kan delta i social gemenskap. Här borde enhjälpmedelsgaranti med normer för väntetider för utprovning ochreparationsarbete fastställas till rimliga tidsgränser kunna genomföras. Dettabör utredas.1 Samhällsstruktur2Rullstolsburnas möjlighet att kunna ta sig fram utan hjälp av andra ärfortfarande en utopi. och övriga är långt efter ifråga om handikappanpassning av offentliga miljöer.En god och genomtänkt samhällsplanering med delaktighet och möjlighetatt påverka där funktionsnedsatta personers behov tillgodoses, är fortfarandeinte verklighet. Varje sektor i samhället borde ges ett lagstadgat ansvar förattrespektive sektors utbud av service och tjänster blir tillgängliga förmänniskor med funktionshinder. Inte minst den offentliga sektorn måsteföregå med fullgoda insatser för att underlätta för alla att kunna delta isamhällslivet. Detta bör ges regeringen till känna.Det sociala perspektivet i all samhällsplanering måste dessutom lyftasfram. företrädare borde självklart ingå i samhällsplaneringen.För att uppnå detta borde socialtjänstlagen innehålla tydligare bestämmelserom roll i den kommunala planeringen. Detta bör gesregeringen till känna.Mötesplatser för alla borde vara en självklarhet. Sådana mötesplatsermåste vara säkra och tillgängliga. Samhällsplanerare behöver bättre utbild-ning i dessa frågor för att svara upp mot behoven. Ett ökat inslag av personermed funktionshinder i den kåren skulle öka förståelsen för de problem somuppstår när man inte beaktar effekterna av felaktig planering.3 Arbete4Rätten till arbete måste gälla alla grupper i samhället. Då måste samhälletäven kunna tillvarata funktionshindrades arbetskapacitet, så att de genomeget arbete efter sin förmåga kan bidra till egen försörjning och få enförbättrad livssituation. Först då kan man uppnå full delaktighet ochjämlikhet. Det saknas statistik som tydligt visar hur många personer medomfattande funktionshinder som saknar arbete eller annan meningsfullsysselsättning. Dock visar statistik från attantalet arbetshandikappade arbetssökande fördubblades år 1991-1995 tilltotalt 53 000 personer. har antaletförtidspensionärer ökat från 360 000 till 410 000. Färska undersökningarfrån bland annat och handikapprörelsen visar attmålgruppens behov av meningsfull sysselsättning och arbete är betydligtstörre än vad som framgår av AMS statistik.Centerpartiet slår vakt om att alla skall ha möjlighet att kunna delta påarbetsmarknaden. Arbetshandikappade har en mycket besvärlig situation påarbetsmarknaden, särskilt i tider av hög arbetslöshet bland befolkningentotalt. Friare möjligheter att utforma och använda de medel som står tillarbetsmarknadspolitikens förfogande ger bättre förutsättningar att formainsatser efter funktionshindrades individuella behov. Det måste bli möjligt attanvända arbetsmarknadsmedlen mer flexibelt . Med en merdecentraliserad arbetsmarknadspolitik ökas möjligheterna lokalt att finnalösningar i samråd med den funktionshindrade.För är det angeläget att se till att de funktionshindrade kan haen plats på arbetsmarknaden. Lönebidragssystemet är en del i arbetsmark-nadspolitiken. Det är viktigt att denna möjlighet även fortsättningsvis kvar-står. anser att lönebidragssystemet i all huvudsak är bra, menatt det kan finnas anledning att göra det mer flexibelt. Detta bör gesregeringen till känna.De sociala trygghetssystemen har genom besparingar och förändringarinneburit ökad otrygg ekonomisk situation för många funktionshindrade.Dessa besparingar har varit nödvändiga för att sanera ekonomin och förbättraden ekonomiska situationen. Detta har visat att många människor fallermellan stolarna i de olika trygghetssystemen. har tidigare lagtfram motioner med förslag till om grundtrygghet och om behovetav en välfärdsreform. Därmed skulle de brister som finns i nuvarandetrygghetssystem motverkas.Handikapputredningen föreslog att varje sektor, inklusive arbetslivet,skulle ha ett lagstadgat ansvar för att den egna sektorn blev tillgänglig förfunktionshindrade. Frågan är lika aktuell nu som då, inte minst mot bakgrundav de höga arbetslöshetstalen. Förslagen i utredningen måste fullföljas. Dettabör ges regeringen till känna.5 Utbildning6Alla medborgare har rätt till god utbildning. Detta gäller oavsettfunktionshinder eller ej. Vid all planering av utbildning förfunktionshindrade måste de individuella behoven särskiltuppmärksammas.Kommunerna har ansvaret för skolan, vilket innebär att mål- och resultat-styrning för skolpolitiken är en angelägenhet. villframhålla vikten av att det i kommunernas skolplaner anges tydliga mål förhur elever med funktionshinder kan ges en, jämfört med övriga elever,likvärdig skolgång. Målsättningarna ska vara tydliga så att de kan utvärderasoch en särskild budget utarbetas för de särskilda åtgärderna. Denna kopplingmellan budget och åtgärder är helt nödvändig för att skollagens målparagrafom en likvärdig skola ska kunna uppnås. Om inte detta sker blir detnödvändigt att införa "öronmärkning" av resurser för barn med särskildabehov, och att skollagen skärps så att den i verkligheten garanterar alla eleveren likvärdig utbildning. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att det är angeläget att en central instans tillsätts, somfår till uppgift att bevaka, följa upp och utvärdera de funktionshindradeshögskolesituation. Den bör också ge råd och stöd och driva handikapp-frågorna utifrån den enskildes perspektiv och behov. Det övergripande måletför den svenska handikappolitiken, att uppnå full delaktighet och jämlikhet,ska vara vägledande. Ansvaret för att detta mål kan infrias åvilar helasamhället, men ytterst staten, kommunerna och landsting. Detta bör gesregeringen till känna.Ytterst få personer med funktionshinder studerar vidare vid universitet ochhögskolor. Undersökningar visar att elever med funktionshinder ofta tvekareller avstår från studier vid universitet och högskolor. Samhällets mål om attalla ska ha samma rätt till högre utbildning uppfylls således inte. Center-partiet anser också att det finns anledning att se över formerna för högskole-provet så att eventuella hinder för funktionshindrade undanröjs. Detta bör gesregeringen till känna.7 IT-hjälpmedel8Centerpartiet anser att informationstekniken har en stor potential för attöka funktionshindrades livskvalitet. Det är därför angeläget att se till attdet informeras om teknikens möjligheter och att den blir tillgänglig föralla. Den kan bli ett medel för utveckling om den anpassas till defunktionshindrades behov. anser att en översyn bör görasav sjukvårdshuvudmännens förskrivning av IT-hjälpmedel. Det bör ävenövervägas om det behövs ett särskilt stöd för anpassning av IT-produkter,då anpassningarna kan bli mycket dyra i enskilda fall. anserdet angeläget att utreda en lagreglering av tillgänglighet inom IT-områdetoch därvid även utreda upphovsrättens inverkan på tillgängligheten förläshandikappade personer. I en sådan utredning måste den principengälla att om utrustningen inte fungerar för funktionshindrade, så är detutrustningen det är fel på och inte den funktionshindrade personen. Vidupprättande av kravspecifikation vid upphandling bör alltid tillgänglighetkrävas. Vidare bör kraven i lagen om offentlig upphandling skärpas så attdet ställs krav på tillgänglighet vid upphandling. Insatser på europeisknivå är härvidlag nödvändiga. Slutligen bör regeringen uppmanahuvudmännen inom respektive område att se över den kompetens somfinns inom området IT och handikapp. Detta bör ges regeringen tillkänna.9 Rehabilitering10Habiliterings- och rehabiliteringsinsatserna fungerar relativt väl enligtSocialstyrelsens utvärdering. En svårighet man möter är att fastställavilka insatser som krävs för små och mindre kända handikappgrupper.Där saknas ofta kunskap. I dessa fall är det av stor vikt att dessa gruppersegna kunskaper tas väl till vara för att lösa uppkomna problem.De största kunskaperna besitter ofta den sjuke själv eller den handikapp-organisation som tar till vara sjukdomsgruppens intresse. Det är därför avstor vikt att samhällets åtgärder sker i samråd med den funktionshindrade.De reumatiska sjukdomarna, som ett exempel på behovet av rehabilitering,visar hur viktigt det är med sådana insatser. Över en miljon svenskar harnågon reumatisk sjukdom. Dessa sjukdomar drabbar alla åldrar och vissa avdem medför risk för tidig död. Reumatikernas möjlighet att delta iverksamheter i hemmet, på arbetsplatsen, och i samhället förövrigt begränsas starkt av värk, smärta och rörelseinskränkningar som följerav sjukdomarna. Merparten av de drabbade är kvinnor. Godarehabiliteringinsatser minskar lidandet för enskilda människor men detmedför också minskade kostnader för samhället. Forskning är för dessasjukdomsgrupper ett eftersatt område. Trots att de reumatiska sjukdomarnautgör en så stor grupp av folksjukdomar går av det anslag till reumatologisk forskning. Mer resurser måstesatsas på forskning kring sjukdomars förekomst och utbredning, derasorsaker och sjukdomsframkallande mekanismer. Men även forskning kringde sociala och psykologiska konsekvenserna som sjukdomarna medförbehöver intensifieras. Omvårdnadsforskningen behöver påskyndas liksom deparamedicinska insatserna där det saknas kompetenta forskare för att veten-skapligt förankra projekt och utvecklingsarbete. Detta bör ges regeringen tillkänna.11 Assistansreformen12Reformen om personlig assistans infördes med iregeringsställning. Reformen innebar stöd och service till vissafunktionshindrade, s.k. personlig assistans. Reformen har inneburit enökad frihet och en större möjlighet till ett självständigt, tryggare liv fören funktionshindrad. Livskvaliteten har därmed ökat på ett mycketpositivt sätt. Assistansreformen har inneburit ökad trygghet ochavlastning för de anhöriga. Stödet är också utformat så att det har kunnatanpassas till den enskildes behov. kvarstår vissa problem närdet gäller bedömningarna av vårdbehoven.Vissa assistansanordnare har påtalat att schablonersättningen inte täckeralla kostnader för personlig assistans, t.ex. kostnaden för vidareutbildningoch kompetensutveckling. Regeringen har givit iuppdrag att göra en översyn av ersättningen för personlig assistans. Center-partiet anser att det i det sammanhanget bör vägas in dels de synpunkter somframförts om ersättningsnivån, dels ersättningsformen som sådan. Stödet skavara rättvist, enkelt och värna valfriheten. Detta bör ges regeringen tillkänna.Möjlighet att kunna nyttja personlig assistans har inneburit arbete förmånga, främst yngre personer. Tyvärr är omsättningen i personalgruppenalltför stor. Inte alltid ges rätt information och utbildning för assistenterna.Hemtjänstens organisation har använts för att bemanna dessa tjänster förfunktionshindrade. Det är av stor vikt att denna personalgrupp ges möjlighettill fortbildning och kompetensutveckling. Personer som är anställda somassistenter är en viktig rekryteringsbas till fortsatt utbildning. Kontinuerligvidareutbildning och möjlighet till erfarenhetsutbyte med andra assistenter ärett par åtgärder som kan trygga kompetensen och utveckla arbetet.Centerpartiet motionerade med anledning av propositionen om äldre-politiken att personer som erhållit assistans skulle fåbehålladen även efter 65-årsdagen. förslag blev beslut ochriksdagen uppmanade regeringen att återkomma med förslag till . Ibudgetpropositionen väljer regeringen att inte tillmötesgå upp-maning utan skjuter frågan framför sig. förutsätter attregeringen återkommer med förslag i samband med vårpropositionen så attreformen kan genomföras . bör av regeringenbegära förslag.12.1 Barns rätt till personlig assistans12.2Centerpartiet har under föregående riksmöten medverkat till att stödet ejhar urholkats och att personkretsen som ska vara berättigad till assistansinte snävats in. slog, , fast attassistansersättningen även kan utgå då den funktionshindrade vistas ibarnomsorg, skola eller annan daglig verksamhet när det föreliggersärskilda skäl för detta. Det har återigen framkommit att riksdagensintentioner inte tillämpas i verksamheten. Det föreligger en skillnadmellan beslut och myndighetens föreskrifter. Centerpartietanser med bakgrund av detta att bör skärpa lagen ytterligare.Riksdagen bör därför hos regeringen begära förslag om förändring ilagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.13 Hemställan13 Hemställan14Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedelsgaranti,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om olika samhällssektorers ansvar för ökad tillgänglighet ochhandikappanpassning i offentliga miljöer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medverkan i den kommunalasamhällsplaneringen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att använda arbetsmarknadsmedlen flexibelt,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likvärdig utbildning för alla elever,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet till högre utbildning,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om formerna för högskoleprovet,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-hjälpmedel,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om de reumatiska sjukdomarna med ett paramedicinsktperspektiv och ett omvårdnadsperspektiv,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om schablonersättningen,13. att hos regeringen begär förslag om rätt till personligassistans efter ,14. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 27 oktober 1998Kenneth ()()(c)()()()()()()1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till BoU.2Yrkandena 5 och 6 hänvisade till AU.3Yrkandena 7-9 hänvisade till UbU.