ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02L21 · 1998-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:99 Aktiebolagets organisation Uppdrag i flera bolag Presentationen av de föreslagna styrelseledamöternas olika uppdrag skall ske redan i kallelsen till bolagsstämman. Stämman bör inte kunna avstå från information av de föreslagna styrelseledamöternas andra uppdrag. Detta bör vara obligatorisk information i kallelsen. Ökat ansvar för stora aktieägare I har ägarfrågorna och frågan om makten över företagen ofta debatterats. Intresset har då främst koncentrerats på maktförhållanden m.m. snarare än ekonomisk effektivitet och tillväxt. har diskussioner dock förts om aktivare utövande av ägandeansvaret. välkomnar denna utveckling. Vi menar att ett ökat ansvar från de stora aktieägarna innebär ökat tryck för företagsledningen så att denna håller sig innanför de lagar som finns. , BT Kemi och är exempel på företag där det hade varit bra om ägare tagit ett större ansvar. Frågan om de större aktieägarnas ansvar för bolagens agerande är dåligt belyst. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som skall belysa denna fråga. Utredningen bör utgå från ett större personligt ansvar i näringslivet och undersöka huruvida system kan utvecklas som medför att större aktieägare tvingas till ansvar för företagets verksamhet. har aktieägare i aktiebolag med högst tio aktieägare rätt att under vissa förutsättningar ta del av räkenskaper och andra handlingar som rör bolagets verksamhet. Det vore bra om man ökade aktieägares insynsrätt och vi anser att ovanstående utredning skall se över det. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag i flera bolag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat ansvar för stora aktieägare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktieägares insyn.
mot · GL02L22 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:98 Vissa stiftelserättsliga frågor m.m. I samband med behandlingen av denna motion har möjlighet att enkelt undanröja en lucka i jävsbestämmelserna för stiftelser. Genom utformningen av förarbetena till stiftelselagen (1994:1220) är nämligen jävsbestämmelserna inte lika stränga för homosexuella sambor som för heterosexuella sambor. Regeringen föreslår bl.a. en ny lydelse av 4 kap. 6 § stiftelselagen. I denna paragraf står: Den kan inte vara revisor som [...] 7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses i 14 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, [...] För att veta hur ordet sambo är definierat får man gå till förarbetena, i detta fall proposition 1993/94:9. I kommentarerna till den citerade bestämmelsen sägs: Angående begreppet sambo, jfr vad som sagts i anslutning till 2 kap. 6 § andra stycket. Går man vidare till den anvisade passagen ges följande definition: Begreppet samboförhållande har här samma innebörd som i allmänt språkbruk. Det innebär att med samboförhållande avses samtliga fall då en kvinna och en man bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden (jfr prop. 1986/87:1 s. 394). Det kan också nämnas att vid införandet av sambolagstiftningen uttalade att enda skillnaden mellan uttrycket äktenskapsliknande förhållande och uttrycket homosexuellt förhållande är att det första avser en heterosexuell relation, medan det andra avser en homosexuell relation. Därmed torde det stå klart att homosexuella sambor inte omfattas av stiftelselagens jävsbestämmelser. Det finns inga rimliga skäl till att låta jävsbestämmelserna vara mer generösa för homosexuella sambor än för heterosexuella sambor. Med denna olikhet blir också tillämpningen av lagstiftningen svårare. Eftersom olikheten inte finns i lagtexten utan i förarbetena bör det vara relativt enkelt att undanröja denna olikhet. Det borde räcka med att i samband med propositionsbehandlingen uttalar att den anser att begreppet sambo i stiftelselagen skall avse såväl heterosexuella som homosexuella sambor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begreppet sambo vad gäller regler om revisorsjäv i stiftelselagen.
mot · GL02L23 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:98 Vissa stiftelserättsliga frågor m.m. I denna stiftelseproposition döljer sig närmast undangömt under m.m. en för många vanliga människor viktig fråga. Det handlar om förbättring av kreditmöjligheterna för ägare till eller spekulanter på fritidshus på arrenderad mark men också andra byggnader exempelvis kolonistugor på ofri grund. har lånemöjligheterna på fritidshus varit ett stort problem för inblandade parter som köpare, säljare, långivare, mäklare, m.fl. presenterades ett utredningsförslag i form av ett registerpantsystem för att förbättra situationen. En majoritet av remissinstanserna var positiva till förslaget men några var starkt negativa. Åren gick och något regeringsförslag lades inte fram. togs frågan upp i och man krävde att regeringen förutsättningslöst övervägde frågan om pantsättning av byggnad på ofri grund. Först nu efter utredningsförslaget och efter riksdagsbeställningen redovisar regeringen detta uppdrag och då genom att inte överlämna något förslag alls. Regeringen menar att det finns anledning att noga överväga om ställningen för innehavare till sådana byggnader kan förbättras. Man noterar att dessa innehavare både har sämre möjligheter till kredit och får sämre lånevillkor. Vidare uttalar regeringen att utredningsförslaget är rättsligen genomtänkt samt förbättrar låntagarnas möjligheter och ger bättre kreditvillkor. anser regeringen att utredningsförslaget är behäftat med vissa nackdelar i form av risk för privat jorddelning, otillräckligt säkerhetsskydd och höga registreringskostnader. Enligt regeringens mening bör därför utredningsförslaget inte genomföras. Någon annan lösning har inte heller trots påstådda försök kunnat finnas inom . Regeringens slutsats blir att något förslag till pantsättning av nyttjanderätter inte ska föreläggas . Av motsatt uppfattning är tunga remissinstanser som bl.a. Kungl. Bankinspektionen, , , , , , , , och Fritidsbyar, , , SHIO-Familjeföretagen, Hovrätten för , och . Härav framgår med all önskvärd tydlighet att regeringens argumentering är mycket svag och dessutom resulterat i en felaktig slutsats. Frågan om pantsättning av nyttjanderätt är alltså alltjämt olöst och problematiken för berörda parter kvarstår oförändrad. Regeringens inställning är oacceptabel. Problem för medborgarna är till för att lösas av politikerna. Regeringen är även enligt egen uppfattning uppenbarligen inte kapabel att lösa problemet. Därför får detta ske genom en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att utarbeta ett förslag till lösning av pantsättningsfrågan för att uppnå bättre kreditmöjligheter för innehavare av byggnader ofta fritidshus på arrenderad mark. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en förnyad utredning om pantsättning av nyttjanderätt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02N14 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:130 Ändringar i konkurrenslagen (1993:20) m.m. Konkurrensförhållandena spelar en avgörande roll för dynamik och tillväxt i den svenska ekonomin. Konkurrens stimulerar till bättre användning av samhällets resurser och stärker det svenska näringslivets förmåga att långsiktigt hävda sig på internationella marknader. En ökad konkurrens är till fördel för konsumenterna genom att priserna pressas och utbudet breddas. konkurrenslag, som innebar en avsevärd skärpning av det regelverk som skall skydda mot konkurrensinskränkningar, tillkom i ett läge där haft problem med låg produktivitetstillväxt och svagt konkurrenstryck. Konkurrenslagen har enligt vår mening fungerat tillfredsställande under de knappa den har varit i kraft. har aktualiserat några mindre förenklingar och förtydliganden av lagstiftningen, vilka återfinns i detta förslag. Vi välkomnar dessa förändringar, men vill tillfoga ytterligare ett par preciseringar. I samband med att marknadsbegreppet i bl.a. 6 § konkurrenslagen ändras från den svenska marknaden till marknaden bör markera att denna förändring av marknadsbegreppet inte får leda till en försvagad lagtillämpning. En fungerande konkurrenslagstiftning kräver en effektiv myndighetsutövning och tillsynsverksamhet. För att även i fortsättningen skall kunna ansvara för detta på ett bra sätt krävs att verket har en stark ställning som fristående myndighet med stor integritet. bör därför särskilt markera vikten av detta. Konkurrensrätten behöver vidare förstärkas på flera områden. Regeringens politik har dessvärre brustit på detta område. Den innevarande mandatperioden hade kunnat ägnas åt ytterligare förstärkningar av regelverket på konkurrensområdet, men så har inte skett. Regeringen har t.ex. inte förverkligat förslag i betänkandet Konkurrens i balans (SOU 1995:105). förslag, som syftar till att minimera problemen med osund konkurrens från skattefinansierad offentlig näringsverksamhet, är alltjämt aktuellt. Konkurrensproblemen som är kopplade till näringsverksamhet har inte minskat i omfattning. bör därför ge regeringen till känna att förslagen i betänkandet Konkurrens i balans bör genomföras omgående. Moderata samlingspartiet har i motionerna 1997/98:Fi205 och 1997/98: N271 föreslagit fler åtgärder för en bättre konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om marknadsbegreppet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ställning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförande av förslagen i betänkande.
mot · GL02Sf28 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:131 Lagändringar med anledning av flyttning av viss verksamhet vid till , m.m. I propositionen föreslår regeringen ett antal lagändringar med anledning av att överförs till läns allmänna försäkringskassa. skall också viss IT-verksamhet överflyttas till . Bakgrunden till förslaget är att regeringen utlovat att ersätta de 350 statliga jobb som försvann när regeringen lade ner flygflottilj. Moderata samlingspartiet är av den mycket bestämda uppfattningen att det inte är acceptabelt att flytta arbetstillfällen på det sätt som regeringen föreslår. I detta fall handlar det om att flytta ett antal arbetsplatser från en ort till en annan. Inga nya arbetstillfällen skapas således. Detta förslag kan vi inte biträda. Vi har i andra sammanhang, bl.a. i , föreslagit en lång rad åtgärder för att öka antalet arbetstillfällen genom en mer företagsvänlig politik, vilket i allra högsta grad skulle ha gynnat de arbetslösa i . Detta moderata initiativ röstades dock ner av en majoritet bestående av bl.a. Lösningen på arbetslöshetsproblemen i ligger inte i att människor i t.ex. tvingas flytta eller blir arbetslösa. Det är nya arbetstillfällen som måste skapas. Vi avvisar således regeringens förslag. Vad gäller övriga förslag i propositionen har vi ingen annan inställning än regeringen, eftersom det endast berör korrigeringar av felaktigheter i lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till lagändringar med anledning av flyttning av viss verksamhet vid till i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02So11 · 1998-03-06 00:00:00 — med anledning av Skr. 1997/98:79 Redovisning av arbetet med de allmänna barnfrågorna Regeringens skrivelse om arbetet med barnfrågorna är en tunn historia. Den försöker skyla över de beslut som regeringen tidigare fattat och som just drabbat många barn mycket hårt. Regeringens besparingspolitik har alltför ofta haft socialt oacceptabla konsekvenser. Sänkningen av barnbidraget som regeringen nu berömmer sig själv för att återställa var en sådan besparing som gick emot och som slog hårt mot de barnfamiljer som befann sig på marginalen av sin ekonomi. Tillsammans med regeringens totala misslyckande med att öka sysselsättningen har besparingspolitiken drabbat många barn och föräldrar. Just den rekordstora arbetslösheten är kanske den största enskilda orsak som försatt många barn i en svår situation. Vi vet att barn till föräldrar som är arbetslösa ofta mår sämre än barn till föräldrar som har ett arbete att gå till. Den socialdemokratiska nedmonteringen av vård och omsorg har även resulterat i att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin växer. Funktionshindrade barn har inte alltid rätt till personlig assistans när de vistas i daglig verksamhet o s v. Det är ett obestridligt faktum att den socialdemokratiska regeringens förda politik har försämrat situationen för barnen i vårt land. Vi vill i det följande ta upp ett mycket viktigt exempel på hur regeringen stretar emot att föra en barnvänlig politik och det gäller . FN:s konvention om barns rättigheter skall ligga till grunden för statens, landstingens och kommunernas politik. Samtliga beslut som fattas i ska beakta barns rättigheter. Staten delegerar mycket av ansvaret för barnhälsovård, skola och barnomsorg till kommunerna. Kommunernas ekonomiska läge har resulterat i stora neddragningar bland annat när det gäller skolhälsovård. Kommunerna har ett stort ansvar för att efterlevs. Men det görs ingen tillräcklig kontroll från statens sida av kommunerna i detta avseende. efterlyser därför ett förslag om hur staten på ett mer effektivt sätt kan kontrollera att kommunerna efterlever . 1996 beslöt regeringen att satsa på en spridning av information om . Det var bra, men inte tillräckligt. Det finns en risk med att informationsansvaret för delegeras till andra delar av det allmänna. anser att huvudansvaret för att makthavare och andra aktörer vet vilka skyldigheter de har i sitt maktutövande ligger hos regeringen och statsmakterna. Barns bästa ska alltid stå i centrum. har i sin barnmotion från allmänna motionstiden (mot 1997/98:So674) pekat på en rad områden där barnens situation behöver förbättras. Vi hänvisar till denna motion och dess hemställan om en annan barnpolitik än den som regeringen för. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur barnpolitiken bör bedrivas, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för att informera och kontrollera efterlevnaden av .
mot · GL02So12 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:110 Frysförvaring av befruktade ägg I propositionen föreslår regeringen att förvaringstiden för befruktade ägg från människa förlängs från ett till . anser att det är olyckligt att regeringen inte tar ett helhetsgrepp när det gäller frågor om assisterad befruktning som behandlats i utredningen /1895/S. Utredningen lämnades till . Det borde således ha varit tidsmässigt möjligt för regeringen att lägga fram ett förslag i sin helhet. Frågan om frysning av ägg är mycket svår och det krävs en fördjupad diskussion av de etiska och medicinska konsekvenserna innan ett ställningstagande kan göras. Det är angeläget och en förutsättning för att frågorna kan bedömas i sin helhet. anser också att det är oacceptabelt att inte propositionen har med något utifrån barnets perspektiv. uttrycker klart att det är barnens bästa som ska vara i fokus. Att då som regeringen gjort skriva ett propositionsförslag där enbart vuxenperspektivet är med är häpnadsväckande. Vi kristdemokrater anser sålunda att ett helhetsgrepp bör tas över frågor i samband med assisterad befruktning och att man i avvaktan på detta inte bör acceptera någon utvidgning av frystiden för befruktade ägg. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1997/98:110, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett helhetsgrepp när det gäller frågor som rör befruktning utanför kroppen. Skånberg (kd)
mot · GL02So13 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:110 Frysförvaring av befruktade ägg Ofrivillig barnlöshet drabbar allt flera gifta och samboende par. Barnlösheten beror ofta på olika biologiska störningar orsakade av sjukdomar eller olyckshändelser. Möjligheten att förebygga sjukdomstillstånd som leder till sterilitet har ökat genom behandling med antibiotika. Befruktning utanför kroppen används i allt flera fall för att på detta sätt åstadkomma en graviditet. Denna behandlingsmetod är tämligen ung. Ca 8 000 barn har fötts i vårt land med hjälp av denna metod. Ägg som då inte kommer till användning frystes ner för att kunna användas vid ett senare skede om paret önskar fler barn eller då försöken misslyckats. Det är inte en för alla given rättighet att kunna bli förälder. Viljan att via olika metoder komma tillrätta med naturens orättvisor kan leda till att respekten för livets okränkbarhet glöms bort. Att gå igenom en in vitro fertilisering är ett mycket ansträngande ingrepp i människors liv. Långt ifrån alla försök leder till en graviditet och ett barn. Frågan är då om denna process kan drivas hur långt som helst. kan ett besked om att denna väg inte är möjlig få ett par att inse att man får välja en annan metod för att kunna bli förälder och kanske avstå från ett biologiskt eget barn. Propositionens förslag att förlänga perioden för att frysförvara och använda frysta ägg i hela bör avvisas. Det är fullt tillräckligt med nuvarande lagstiftning som medger undantag efter särskild prövning inom ett treårsintervall. Vi känner fortfarande allt för lite till om de eventuella negativa effekter som en lång frysförvaring av ett ägg kan ha på den individ som sedan föds. Risken med detta förfarande är att vi tänjer på gränserna. accepteras det som vi inte var beredda att acceptera, utan att det finns klara belägg för att detta inte orsakar några problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1997/98:110 rörande frysförvaring av befruktade ägg.
mot · GL02So14 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:110 Frysförvaring av befruktade ägg I proposition 1997/98:110 föreslår regeringen att förvaringstiden i fryst tillstånd av befruktade ägg från människa förlängs från ett till . Beslutet om att frystiden för befruktade ägg skulle vara kom till efter noggranna överväganden. Möjlighet till dispens gavs dock. Regeringsrätten har i ett rättsfall anfört bland annat att det som motiverat lagstiftningens restriktiva hållning till förlängd frystid gällde en förvaring i forskningssyfte. När syftet var barnalstring borde det finnas ett visst utrymme för en mindre restriktiv hållning på grund av humanitära aspekter. medger också som praxis en förvaringstid . Att förlänga tiden till med ytterligare möjlighet för att ge dispens ställer jag mig mycket tveksam till. , och har också olika invändningar mot förslaget. I propositionen föreslås också att skall gälla för forskningsändamål som för användning i barnalstringssyfte. Jag är mycket orolig för att vi tänjer på gränserna när det gäller att komma tillrätta med problemet om ofrivillig barnlöshet. Stor försiktighet måste råda vid manipulerande av mänskligt liv. Det är viktigt att de gränser som finns beträffande provrörsbefruktning upprätthålls så att inte äggdonation och surrogatmammor kommer ifråga. Vi måste ta hänsyn till det blivande barnets utveckling och rättigheter och inte bara till mannens och kvinnans önskan om att bli föräldrar. Jag kan med stor tveksamhet ansluta mig till att förlänga frystiden till men då utan möjlighet till förlängning av tiden genom dispens. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ändra 3 § och 5 § lagen om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg från människa i enlighet med vad som anförts i motionen om dispens, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äggdonation och surrogatmammor.
mot · GL02So16 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:108 Hälsodata- och vårdregister 1 Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen vill införa två nya lagar, en lag om hälsodataregister och en om vårdregister. är tänkt att underlätta upptäckten av begynnande epidemier, smittsamma och sällsynta sjukdomar samt studiet av orsakerna till olika sjukdomar utifrån kön, ålder, social bakgrund och regionala skillnader. skall föras utifrån personer som vårdas i enlighet med den lagstiftning som finns på området, hälso- och sjukvårdslagen, tandvårdslagen m.fl. Lagarna är således till för statistik, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och för administration. ställer sig i huvudsak bakom de förslag till lagstiftning om hälsodata- och vårdregister som regeringen föreslår. Vi har dock en erinran när det gäller åtkomsten av personuppgifter, där vi vill öka kontrollen. då låg för döden på Sahlgrenska smygläste 38 sjukhusanställda hans journal, trots att de inte hade med hans vård att göra. Enda sättet att komma in i datasystemet är att logga in sig med en personlig kod, och därför kunde de 38 snabbt avslöjas. 10 av dem hade giltiga skäl. Enligt internutredningen är det 28 anställda inom olika yrkesgrupper som läst journalen utan tillräckligt giltiga skäl. Detta exempel tyder på att det behövs en ökad kontroll av persondata. Vi föreslår därför två kontrollnivåer. En nivå med en registeransvarig som kan vara en myndighet, enligt regeringens förslag, samt en nivå som ansvarar för personuppgifter. Den senare nivån skulle vara förknippad med ett personligt ansvar och ske på delegation från styrelse eller motsvarande. Vi anser också att personuppgiftsansvariga skall ha utbildning i datalagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild nivå när det gäller ansvaret för personuppgifter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den som efter delegation har ansvar för personuppgifter skall ha utbildning i datalagstiftningen.
mot · GL02So20 · 1998-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:57 Ombildning av I propositionen föreslås bland annat att ombildas till en ideell förening under namnet . Styrelsen föreslås bestå av tre representanter vardera från staten, och . sitter representanter för handikapporganisationerna på statens mandat i styrelsen för . Regeringen föreslår att handikapprörelsen i det föreslagna skall representeras i ett brukarråd utan inflytande över beslutsproccessen. Mot bakgrund av att en gång vuxit fram ur handikapprörelsen och med tanke på om inflytande för handikapprörelsen framstår det som inkonsekvent och mindre genomtänkt att inte låta handikapprörelsen vara representerad i det av regeringen föreslagna . Vi anser att det mot denna bakgrund är angeläget att handikapprörelsen även framgent är representerad i styrelsen. Det kan till exempel ske genom att § 11 i de i bilaga 2 till propositionen redovisade stadgarna ändras så att staten utser tre ledamöter och , och handikapprörelsen utser två ledamöter vardera i den nya föreslagna styrelsen för . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representation för handikapprörelsen i .