ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T401av och ()Konkurrenssituationen för svenska åkerierDen blev det fri cabotagetrafik inom EU, vilketbland annat innebär att ett utländskt åkeri kan köra varormellan svenska orter. Innan en sådan transport utförs skallåkeriet vara momsregistrerat i och betala moms påkörningen. Registrering till mervärdesskatt av utländskaföretag sker hos i Stockholm.I en skrivelse från , daterad den 16 juni1998, undertecknad av och och ställd tillvägtrafikenheten på framhålles att "registre-ringen kan sägas bygga på ett visst mått av frivillighet p.g.a. att effektivakontrollmedel saknas". Uppgifter om utländska åkares transporter i Sverigenår skattemyndigheten endast om fakturor från utländska åkare påträffas viden revision av företag i eller genom spontana kontrolluppgifter frånskattemyndigheten i den utländske åkarens hemland. RSV förmodar att ensådan "momsfri" trafik särskilt förekommer i områden i som gränsartill andra länder. Detta medför en konkurrenssnedvridning gentemot desvenska åkarna, konstateras det avslutningsvis i brevet.I skrivelser till , ochden , har företrädare för i län redogjortför sina erfarenheter av övervakningen av utländska chaufförer och fordon.Bland annat framhålls att "många utländska chaufförer fullkomligt negligerarbestämmelserna i förordningen EEG 3820 och AETR genom att till exempelköra för många timmar och ej ta ut sin lagstadgade dygnsvila påminst ". har enbart i län ett 50-talutländska förare rapporterats för brott mot dessa bestämmelser.I skrivelserna framhålls vidare den ringa påföljden för dessa brott och denbristfälliga rapporteringen mellan myndigheter i och i andraeuropeiska länder. Såväl fordonen som säkringen av lasten lämnar inte sällanmycket i övrigt att önska. Vidare påpekas de negativa effekterna för över-vakningen som personalinskränkningarna medfört. I skrivelsen den 5 maj1998 framhåller undertecknarna , ochBill avslutningsvis att de i de bägge skrivelserna visat att svenskaoch utländska företag inte konkurrerar på lika villkor. Därtill kommer förståsfarorna för trafiksäkerheten på grund av bristfälligt säkrade laster med mera.Skrivelsen från och erfarenheternafrån fältet påvisar att svenska åkerier hamnar i en orimlig konkurrens-situation. Syftet med den fria cabotagetrafiken är en bättre konkurrens förkonsumenternas bästa, men om inte myndigheterna klarar av den nödvändigaövervakningen sker inte konkurrensen mellan svenska och utländska åkerierpå samma villkor.Regeringen har ett ansvar för att sådana förändringar genomförs att demissförhållanden som ovan antytts bringas att upphöra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att den svenska åkerinäringen inte skallmissgynnas i konkurrensen om cabotagetrafiken i Sverige.Stockholm den 21 oktober 1998Nils ()()
mot · GM02T403 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T403av ()Högersväng vid rödljusMiljövänlig trafik flyter i jämn fart. Nödvändigatrafikregleringar medför att detta idealtillstånd ofta inte kanuppnås. Ett vanligt och effektivt sätt att reglera trafiken ärljussignaler. Denna trafikreglering har emellertid vissanackdelar då det gäller att skapa en god trafikmiljö. Trafikenstoppas regelbundet med resultatet att köer bildas ochmiljöstörande tomgångskörning sker. Det är inte alltidmöjligt att ersätta korsningar som har ljussignaler medmiljövänliga kringfartsleder, påfartssträckor, planskildakorsningar eller särskilda körfält för högersvängande trafik.Bl.a. medför de begränsade ekonomiska möjligheterna attsådana förändringar sker i så långsam takt att en osmidigtrafikrytm med ökade miljöpåfrestningar på många hållkvarstår och kommer att kvarstå inom överblickbar tid. Enenkel och billig åtgärd som snabbt och utan större kostnadkunde minska de skildrade problemen skulle alltså mycketverksamt bidraga till att förbättra trafikmiljön.För att få trafiken att flyta bättre i korsningar med ljussignaler är det påvissa håll i världen, t.ex. i många delstater i , tillåtet om inte annatanges, att svänga höger mot rött ljus sedan man stannat och förvissat sig omatt det inte finns korsande trafik eller fotgängare i vägen. På detta sätt kanendel av köerna med stillastående bilar på tomgångskörning minskas. I tätortermed mycket trafik kan detta ha stor betydelse för miljön.I sitt svar på en motion i samma ämne skrev trafikutskottet i betänkande1991/92:TU2:Utskottet har ansett att undantag från förbudet att köra mot rött ljus inte börkomma i fråga, då undantag bl. a. skulle kunna leda till att respekten för röttljus över huvud taget minskar.men med hänvisning till erfarenheter från lade man till:Det kan därför finnas anledning för att uppmärksamma frågan omtillåtligheten av en sådan sväng utan att tar något initiativ härtill.Någon sådan uppmärksamhet från sida i dennafråga har inte förmärkts och onödiga trafikmiljöproblemkvarstår därför. Alla möjligheter att få trafiken att flytasmidigare bör tillvaratas och det finns starka skäl att talärdom av åtgärder som anses effektiva i det land, , somhar störst och längst erfarenhet av tät biltrafik.Trafikbestämmelser borde därför förändras så att detblir möjligt att tillåta högersväng vid rött ljus i korsning medljussignaler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av trafikbestämmelser vid ljussignaler.Stockholm den 22 oktober 1998Leif ()
mot · GM02T404 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T404av och ()Hastigheten på motorväg och motortrafikledVåra motorvägar har generellt sett en mycket hög standard.Av- och påfarter är byggda för hög säkerhet.Trafikintensiteten varierar med tidpunkten på dagen.Mestadels är de mycket glest trafikerade. Trafikintensitetenökar först med närheten till större tätorter.Motorvägarna skulle tåla trafik med högre hastighet än idag.Bilarna blir allt säkrare. De utrustas med allt bättre däck och bättrebromsar. Förnyelsetakten av bilparken ökar dessutom. Bilarna är byggda försäker körning i högre hastigheter än vad vi tillåter i dag.Låga och statiska hastighetsbegränsningar utan hänsyn till vägensbeskaffenhet och trafikbelastning upplevs inte som meningsfulla. Därförbryter bilisterna mot dem. Lagar och förordningar skall upplevas sommeningsfulla. Då följer människorna dem.Hastigheten bör därför generellt höjas på motorväg ochäven på lågtrafikerade motortrafikleder. Dock med den förutsättningen attmöjlighet till anpassning av hastighetsgränsen finns vid mera ansträngdatrafiklägen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hastighetsbegränsningen på motorväg och motortrafikledgenerellt bör höjas /tim.Stockholm den 21 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02T405 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T405av ()HastighetsgränsernaSedan många år har haft maximigränser förhastigheten på våra vägar. Anledningen är att man sedanlänge ansett att lägre hastigheter är ett sätt att minskatrafikolyckor med allvarliga personskador. Ju högrehastighet en biförare håller när en olycka inträffar destostörre risk för svåra personskador. vet vi att vägensbeskaffenhet också spelar en stor roll.I mitt hemlän, län, har flera allvarliga trafikolyckor inträffat påEuropaväg 22 vilket medfört att debatten om sänktahastigheter på nytt aktualiserats. är den maximalt tillåtnahastigheten /tim på de flesta sträckor.Samtidigt som vi alla är intresserade av att nedbringa antalet trafikolyckorär det också viktigt att våra vägar är av den beskaffenheten att tidsåtgångenför en viss sträcka hålls nere. En annan fråga som mer borde diskuteras ärvilket förtroende trafikanter har för hastighetsbegränsningar. Av olikarapporter framgår att de flesta anser att vissa begränsningar inte ärtillräckligtunderbyggda, vilket medför dålig respekt och stor risk för överträdelser. Omvi ska få en bra trafiksäkerhet måste medborgarna ha förtroende för atthastighetsbegränsningen är angelägen ur säkerhetssynpunkt.I har vi en lag som endast medger hastighetsbegränsningarna 30,50, 70, . Jag anser att det vore bra om lagen ändradesså det även blev tillåtet att ha hastighetsbegränsningar på andra nivåer,exempelvis . Detta skulle också kunna resultera i en bättre respekt förde uppsatta gränserna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag om ändringar av den tillåtna hastigheten på våra vägar.Stockholm den 24 oktober 1998Chatrine ()
mot · GM02T406 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T406av ()Standarden på svenska vägmärkenDet finns i över en miljon vägmärken varav en heldel inte är funktionsdugliga. En förhållandevis stor andel är ibehov av utbyte eftersom väder och vind tärt påreflexförmågan. Kostnaden för detta är i ett störresammanhang nog så försumbar.Att uppgradera märkenas kvalitet skulle även vara ett led i statsmaktensambition när det gäller den s.k. 0-visionen. I det perspektivet ter sig eninvestering av detta slag som rimlig. Det faktum att antalet trafikanter ökaroch att många är äldre med sämre syn och sämre reaktionsförmåga lederockså till att vägmärkenas standard och kvalitet behöver vara av hög klass.Under har utformat och utvecklatvägmärken som givit god läsbarhet, hög trafiksäkerhet till en synnerlig rimligsamhällsekonomisk kostnad. Det skulle vara ett stort steg tillbaka om vi gickin för vägmärken som har en kvalitetsnivå som ligger 30-talet år tillbaka itiden. Det reflexmaterial som används för vägmärken klassas som nr 1 resp.klass 2. Det första har använts och det bättre,kvalitetsmässigt sett, klass 2 kom . Det finns dock enavgörande skillnad: det senare materialet kan ha upp till bättrereflex än det gamla. Det finns planer på att skulle gå tillbaka tilldet mer ålderdomliga och billigare reflexmaterialet och med det också sparapengar. Det nyare och högreflekterande materialet är något dyrare än detsämre märket av klass 1-material. Men besparingens fördelar finns bara enkort tid och dessutom med en sämre läsbarhet och kortare livslängd.Skulle en sådan förändring som här påtalats ske, innebär det att Sverigelägger sig på lägsta standard som accepteras inom EU. Lågreflekterandevägmärken bryts ned snabbare och syns som sagt sämre. Dessutom ärgarantierna från tillverkarens sida också av klart lägre grad. Att spara påvägmärken är förmodligen en dålig samhällsekonomi men kan också vara etthinder att förverkliga en del i 0-visionens mål. Det finns därför anledning förstatsmakterna att uttala en meningsyttring beträffande reflexstandard påsvenska vägmärken och detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om god kvalitet på reflexmaterial för vägmärken i Sverige.Stockholm den 25 oktober 1998Elver ()
mot · GM02T407 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T407av ()Skyltning vid allmän vägI ett uppmärksammat fall i västra har enlantbrukare av länsrätten i ådömts ettföreläggande, att ta bort en skylt om den rumsuthyrning somhan bedriver som ett komplement till sitt jordbruk.Länsstyrelsen hade givit tillstånd till skylten medmotiveringen att den inte var av annat utförande än att denfrån trafiksäkerhetssynpunkt och landskapsbildssynpunktkunde godtas. Men överklagade länsstyrelsensbeslut vilket alltså upphävdes av länsrätten. Kammarrätten iJönköping har vägrat vidare prövningstillstånd. Den aktuellaskylten är nedplockad.Det är naturligtvis angeläget att tillstånd till en reklamskylt vid allmän vägges med avseende på att inte trafiksäkerheten äventyras. Trafiksäkerhetenfordrar emellertid enligt min mening inte att reklamskyltar överhuvudtagetinte tillåts. Men för mig synes det ologiskt och oacceptabelt att vi har enlagstiftning (väglagen) som uppenbarligen tillåter den mest iögonenfallandereklam på t.ex. dam- och herrunderkläder på platser med mycket tät trafik,men förbjuder en näringsidkare att informera om en produkt eller tjänst hansjälv erbjuder. Och under den just avslutade valrörelsen har tusentals storaoch små valaffischer varit uppsatta i städernas mest trafikerade rondeller ochgatukorsningar, till synes helt utan tanke på trafiksäkerhet.Det är också noterbart att med myndigheternas nuvarande mycketrestriktiva inställning till skyltning vid allmän väg, har ett ökat uppsättandeav enklare skyltar intill vägkanten uppkommit. Detta är lättiakttagbart längs de större vägarna. En ökning av denna oreglerade ochsvårövervakade typ av skyltning är givetvis i sig negativ för trafiksäkerheten.Jag hemställer att det görs en översyn av lagstiftningen på detta område.Landsbygdens fortlevnad och utveckling är beroende av ett diversifieratnäringsliv. Basnäringen jord- och skogsbruk är hårt konkurrensutsattoch många lantbrukare tvingas söka kompletterande verksamheter för attupprätthålla sin försörjning.Sådana verksamheter, vars målgrupp och tänkbara kunder är just förbi-resande trafikanter, måste enligt min mening då kunna tillåtas informera omdenna verksamhet. Det kan gälla en mat-/kaffeservering, rums- eller stugut-hyrning, utbud av fritidsfiske, försäljning av lokala hantverk etc.etc. Det ärenligt min mening orimligt att sådan information skall vara enbartförbehållen bensinförsäljning.Det torde slutligen också vara ett samhällsintresse att möjligheter tillinformation från näringsidkare, som bedriver sin verksamhet i anslutning tillallmän väg, kommer till stånd där den är möjlig att anordna utan atttrafiksäkerheten äventyras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyltning vid allmän väg.Stockholm den 25 oktober 1998Carl G ()
mot · GM02T408 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T408av m.fl. (kd)SnöskoterSnöskotrar finns, och används i hela Norrland.Snöskoterfolket är en stor grupp människor, fler än 300 000personer. 160 000 snöskotrar används och körs , menunder en begränsad säsong. Intresset för skoter och friluftslivär en kombination för dessa människor.Snöskoterintresset kan och har ofta jämförts med fritidsbåtsintresset vidkusterna. Det finns en hel del likheter när det gäller upplevelser av naturen.En utfärd till ett utflyktsmål, en sjö, en fjällsluttning eller sevärd natur somman inte rimligen kan komma fram till utan hjälp av skoter värderas högt.Friheten att kunna välja rekreation och samvaro ute i naturen har vidgatsgenom snöskoteranvändningen. Snöskotern är dock inte enbart en fritids-sysselsättning, utan också ett arbetsredskap. Skotrar används i stor utsträck-ning inom det privata skogsbruket, naturinventering och rennäring.Riksdagen beslutade med anledning av regeringensproposition /96: 226 att traktorkort eller högre körkortskompetens skagälla som förarbevis för snöskotrar från . Dåvarande miljöministerAnna har uttalat att man ska vara väldigt generös med dispens för demsom är äldre och har kört skoter tidigare, men saknar traktor- eller körkort. Ipraktiken har detta inte fungerat tillfredsställande och enskilda människor harråkat illa ut p g a byråkratikrångel.Redan innan kravet på traktorkort infördes hade snöskoterorganisationernatillsammans med tagit initiativ till att ta fram ett förarbevis försnöskoter. utfärdas detta förarbevis efter frivillig utbildning.Man behöver inga djupare studier för att inse att det finns stora skillnadermellan en snöskoter och en traktor. Det är löjeväckande att ha krav på etttraktorkort eller högre körkortskompetens vid framförandet av snöskoter,kravet bör upphävas. Det rimliga vore att formellt bemyndiga skoter-föreningar att genomföra skoterförarutbildningar samt att utfärda förarbevisför skoter. Att ge skoterorganisationerna det uppdraget ser undertecknadesom en garanti för att öka säkerheten och minska olycksrisken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upphäva kravet på körkort för snöskoter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bemyndiga skoterföreningar att efter genomförd utbildningutfärda förarbevis.Stockholm den 26 oktober 1998Amanda ()()()Gotab, 1998
mot · GM02T409 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T409av ()vid mopedåkningEnligt svensk lag regleras i vilken situation och vid vilkenålder det krävs skyddshjälm för att färdas på moped. Enligtsamma lagstiftning får inte fler personer färdas på moped änden är byggd för. Det finns vidare bestämmelser somreglerar mopedens utrustning och skyddsfunktioner,hastighet och motorns kapacitet samt bestämmelserangående körkort.Nuvarande höga åldersgräns för hjälmtvång har motiverats med att det intetillverkas hjälmar i rätt storlek för barn. Dessutom har det framhållits atthjälmarnas vikt inte är anpassade för barns muskelstyrka i nacken. De skälsom här redovisats och som används för att avvisa krav på hjälmtvång förbarn har säkert varit väl motiverade i förfluten tid, men måste numera i sinaolika delar främst betraktas som produktutvecklingsproblem som kan lösaspå ett för barnens säkerhet mer tillfredsställande sätt. I olika delar har mantroligen också löst de produktutvecklingsproblem som setts somett hinder för en för barnens säkerhet positiv förändring av nuvarandelagstiftning. Olika krav på huvudskydd kan också ställas på olika åldrarbland barn. Men barnets behov av att få sitt huvudskydd reglerat ilagstiftningen borde tillgodoses.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nuvarande ålderskrav för hjälm vid färd på moped sänks till attockså omfatta barn i lägre åldrar än vad som är fallet.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02T411 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T411av ()Passagerare på cykelDet regelverk som finns kring skjutsning på cykel göratt cykeln inte kommer till sin rätt som miljövänligtalternativ till bilen i den utsträckning som skulle kunna varafallet. Även om polisen för det mesta ser mellan fingrarnanär cyklister ger skjuts, innebär lagstiftningen att mångaväljer bilen i stället för cykeln om de t ex ska hämta enbekant vid tågstationen etc.Naturligtvis finns trafiksäkerhetsaspekter på cykelskjutsning som måstevägas in, men i och med det allt mer utbredda bruket av cykelhjälm skullelagstiftningen kunna mildras så att det i stället för förbud mot skjutsninginförs en regel om att cyklist får medföra pakethållarpassagerare förutsatt attdenne passagerare bär cykelhjälm.I 128 § vägtrafikkungörelsen (1972:603) står att läsa: "På cykel ellermoped får inte flera personer färdas än vad cykeln eller mopedenär byggd för." I 3 § trafikförordningen (1998:1276) står att läsa: "På en cykeleller moped får inte färdas flera personer än cykeln eller mopedenär byggd för. "En pakethållare är inte uteslutande till för att hålla paket, därför är lagarnainte särskilt väl formulerade - det går ju att hävda att pakethållarnauppenbarligen är byggda för att kunna bära passagerare. föreslårdärför att ovannämnda lagar kompletteras med en skrivning att cyklist fårmedföra pakethållarpassagerare förutsatt att denne passagerare bär cykel-hjälm.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i 128 § trafikkungörelsen(1972:603) samt 3 § trafikförordningen (1998:1276) att lagen tillförs texten:"att cyklist får medföra pakethållarpassagerare förutsatt att dennepassagerare bär cykelhjälm".Stockholm den 26 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)
mot · GM02T413 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T413av Tom och ()Regler för snöskoterEn modern snöskoter är ett stort snabbt fordon och reglernaför utrustning och besiktning är därför tämligen omfattande.Det finns nu intresse av att starta tillverkning av ett väsentligt mindre,lättare och långsammare fordon, en slags snömoped.På samma sätt som mopeder inte har samma utrustningskrav som tungamotorcyklar borde det finnas förenklade regler för "snömopeder".Regeringen bör uppdra åt att göra rimliga förenklingar avreglerna för en sådan fordonsklass.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppdra åt att göra rimliga förenklingar av reglernaför s.k. snömoped.Stockholm den 25 oktober 1998Tom ()()
mot · GM02T414 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T414av och ()Enklare regler vid skyltningEtt ofta återkommande problem vid etablering av småföretag runt om ilandet, är myndigheternas ovilja att tillåta informationsskyltar.Vägverkets ofta njugga och i många fall oförstående inställningkompletteras med att ytterligare en myndighet, nämligen ,skall handlägga frågan. Det resulterar som regel i en tämligen hög avgiftför att eventuellt få sätta upp en skylt. Många småföretagare ochservicegivare anser myndigheternas agerande vara lite av förmynderi. Enhandläggande myndighet måste vara tillräckligt.Ett villkor för att en nyetablerad verksamhet skall komma igång ochutvecklas är bl.a att den blir känd. Inte minst gäller detta olika turistanlägg-ningar. En annan grupp som ofta kommer i kläm i samband med nyavägdragningar är livsmedelsaffärer och lanthandlare. Därför behövs enklareregler för vägskyltning som ger möjligheter till skyltning av lokala service-utbud.Vi måste alla inse värdet av flera småföretag och underlätta starten avolika verksamheter. Det gäller att ta till vara den vilja och entusiasm somfinns runt om i landet. Alla inser att fler arbetstillfällen behövs.Enligt vår mening måste statsmakterna ta ett samlat grepp för att finnaenklare regler och mera praktiska lösningar mellan myndigheter och gruppereller enskilda som berörs. Detta gäller självfallet även den lokala nivån därkommunen är väghållare.Uttalanden som i senaste regionalpolitiska propositionen om turismenssysselsättningspotential samt i regeringsförklaringen om att hela Sverigeskall leva, blir lätt tomma ord om många goda idéer och initiativ aldrig kankomma till stånd på grund av myndigheters krångel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regler vid skyltning.Stockholm den 23 oktober 1998Åke ()()
mot · GM02T415 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T415av ()Barns användande av cykelhjälmDe oskyddade trafikanterna utsätts för de största riskerna idagens intensiva trafikmiljöer. Bland de oskyddadetrafikanterna är barnen en särskilt utsatt grupp. Många barncyklar till och från skolan och olika fritidsaktiviteter. För endel barn är själva cyklandet fritidsaktiviteten. Detta innebäratt barn under en ganska stor del av dagen finns ute itrafiken.Cykelolyckor bland barn är mycket vanliga. Ofta orsakar dessa endastskrubbsår, men tyvärr sker även olyckor med allvarliga skador och ävendödsfall som följd. Dessa skador utgörs alltför ofta av skallskador. I de flestafallen skulle användning av hjälm kunnat reducera dessa skador.Många barn använder cykelhjälm. av barnen beräknasanvända hjälm, medan användningen bland äldre barn stannar vid 34 %.Dessa siffror visar att acceptansen för cykelhjälm är hög bland barnen.Tiden bör nu vara mogen att lagstifta om obligatorisk användning avcykelhjälm för barn. Detta skulle snabbt minska antalet skallskador, liksomlagstiftningen om obligatorisk användning av mopedhjälm gjorde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk användning av cykelhjälm för barn.Stockholm den 27 oktober 1998Majléne ()