mot · GM02Fi2 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi2av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1997/98:160 Kontoföring av finansiella instrument och kostnadsinformation till fondandelsägareHushållens sparande i värdepappersfonder har vuxit undersenare år och fått en betydande omfattning. har de direktägda innehaven av fondandelar ökatfrån till ca . Därtillkommer ett indirekt ägande, t.ex. genomförsäkringssparande. Fondandelar torde utgöra ca entredjedel av hushållens finansiella nettoförmögenhet.Även om den senaste tidens börsoro kommer att påverka både värdet avhushållens fondinnehav och benägenhet att spara i fonder, torde det vararimligt att räkna med att fondsparande kommer att representera en avsevärddel av hushållens finansiella sparande framöver.En ökad och förbättrad information om de kostnader som är förknippademed hanteringen av fonder är därför viktig, särskilt när fondsparande vidgastill personer som har begränsad erfarenhet av bl.a. aktiemarknaden.Den första utgångspunkten i en marknadsekonomi när det gällerinformation till de berörda bör inte vara att lösa detta genom regleringar. Detviktigaste är att det finns en fungerande konkurrens och möjligheter för nyaaktörer, inhemska eller utländska, att komma in på marknaden. Detta skaparen press på producenterna att anpassa sig till de krav på information somkunderna ställer. Det är därför ingen självklarhet att det behövs sålångtgående åtgärder som regeringen föreslår i proposition 1997/98:160.Mot bakgrund av att detta område präglas av fåtalskonkurrens och attmånga nytillträdande sparare har liten eller ingen erfarenhet av fondsparandekan det finnas ett motiv för offentligreglering av informationen inomområdet.En brist i sammanhanget är att de krav som kommer att ställas påfondbolagen enbart kan avse de svenska bolagen medan de bolag som ärregistrerade i något annat land inom EES-området kommer att följa enklareregler, i allmänhet de krav som ställs i enlighet med det s.k. UCITS-direktivet (EG:s direktiv /611 EEG ). Det kan därför komma att framståsom om utlandsbaserade fonder tar ut lägre kostnader än de svenska utan attså är fallet. Finansiella tjänster är just det slag av expansiv verksamhet medhög lönebetalningsförmåga som det är ett vitt spritt politiskt intresse av attSverige ska kunna ha . Det skapar ingen bra miljö om sådanverksamhet i belastas med pålagor som inte kan bevisas ha andrapåtagligt positiva effekter. Regeringen lyckas inte visa att detta är fallet meddet aktuella propositionsförslaget.I debatten om propositionen, och den promemoria som denna är baseradpå, har det påpekats att det är tveksamt om en redovisning av det slagregeringen föreslår ger fondspararen den information som han/hon verkligenhar nytta av. har t.ex. i sitt remissvar över promemoriananfört att informationsskyldigheten bör begränsas till att avse kostnader förförvaltning, förvaring och tillsyn. Övriga kostnader, som t.ex. courtage, ärmera direkt hänförliga till finansiella transaktioner, som är förknippade medden ekonomiska förvaltningen av fondtillgångarna och det är svårt att draslutsatser av information om dessa kostnader utan att de sätts i relation tillutvecklingen av portföljförvaltningen. Andra påpekar att det är nödvändigtatt de samlade kostnaderna ställs mot fondens utveckling och risktagande föratt ge en rättvisande bild för fondandelsägaren.Förvaltningsavgiften kan sägas vara den enda avläsbara framåtblickandekostnadsposten och är därmed viktig för ställningstagande om vilken ellervilka fonder som fondspararen vill utnyttja. Övriga kostnader kan komma attvariera kraftigt beroende på vilken aktivitet som fonden anservara positiv för fondförmögenheten vid givet risktagande.Regeringen pekar själv på möjligheten att courtaget bakas in i kursernaoch därmed inte kommer in i redovisningen till fondandelsägaren.Regeringens enda argument i sammanhanget är att böruppmärksamma om så sker.Både fondbolagen och kommer att belastashårt med arbete för att kunna tillgodose det informationskrav som pro-positionen innebär. Detta dessutom när mycket arbete ochknappa dataresurser måste läggas ner på att klara de problem som millennie-skiftet innebär.De problem som regeringen inte lyckats prestera någon lösning på trots deomfattande krav på information som ställs i propositionen visar på vikten avatt gå fram i rimligare takt. En lösning kan vara att gå på den linje somFinansinspektionen valt i sitt remissvar, att informationskravet begränsas.Därutöver behöver ytterligare utredning göras om vilken ytterligareinformation som rimligen kan behövas för att fondspararen skall kunna fattarationella beslut. Det är inte minst viktigt att spararen informeras omskattekostnaden för att förändra sitt fondinnehav.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den individuella kostnadsinformationen i ettförsta steg begränsas till att avse kostnader för förvaltning, förvaring ochtillsyn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behovet och kostnaderna för information om totalkostnadenoch skattekostnaden för en rationell fondförvaltning utreds vidare medhänsynstagande till erfarenheterna av steg 1.Stockholm den 12 oktober 1998Karin ()()()