ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T205av och ()Rikstäckande resekortFör att resa kollektivt över länsgränser och ofta mellan olikaformer av kollektivtrafik, såsom buss, tåg, spårvagn,tunnelbana eller färja, behövs olika slags betalmedel.Betalmedlen kan vara biljetter eller kuponger, vilka varieraröver länsgränserna. Om man arbetar på flera orter underveckan blir man tvungen att ha flera olika biljetter. Dettafaktum befrämjar inte kollektivtrafikutnyttjandet.Inför ett riksresekortInförandet av ett riksresekort skulle underlättakollektivtrafikresandet, som är en av förutsättningarna för attminska biltrafiken och ett led i att genomföra det långsiktigthållbara samhället.Ett riksresekort skall vara heltäckande för hela och gälla för allpersontrafik på land och till sjöss. Kortet bör ha formen av ett kontokort. Denresande sätter i förväg in ett belopp för kommande resor på kortet. Kortetskall kunna återladdas med nya belopp, då kortet är tomt. Beloppet väljer denresande själv, beroende på sitt resandebehov.All kollektivtrafik böromfattas av ett riksresekortSverige bör indelas i två resandezoner, där en zon omfattartätortstrafik och den andra zonen landbygdstrafik. Allkollektivtrafik, som går på landsväg, järnväg och vattenleder,bör omfattas av riksresekortet. En halvering av nu gällandezonpriser i tätort föreslås och ett pris per kilometer pålandsbygd, vilket skulle kunna gälla för järnväg och ocksåför vattenleder.Resans längd och pris registreras och ett riksresekontor ersätter trafik-bolaget på grundval av inlämnade redovisningar för utförda resor.En utredning, som visar på möjliga fördelar med ett riksresekort för attbefrämja kollektivtrafiken och miljön, är önskvärd. I utredningen börmöjligheterna för framtida platsreservationer via automater på järnvägs-stationer och buss eller båtterminaler, återladdningsservice i närbutiker,kiosker eller bensinstationer ingå. Ekonomiskt kan ränteinkomster tillgodo-räknas administration o.dyl. för riksresekortet och en överstyrning av resandefrån privatbilism till kollektivt resande minskar tryck och krav på vägnätetoch bör också minska antalet trafikolyckor, vilket innebär lägre sjukvårds-kostnader. Borttagen moms på kollektivtrafik stimulerar också densamma.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om ett för heltäckande riksresekort.Stockholm den 21 oktober 1998Barbro ()()
mot · GM02T207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T207av ()Kollektivtrafik för resenärer med funktionshinderEnligt lagen 1979:558 om handikappanpassad kollektivtrafikskall den som har tillsyn över kollektivtrafik och den somutövar sådan trafik se till att trafiken anpassas med hänsyntill resenärer med funktionshinder.Grundat Handikapputrednings slutbetänkande Ett samhälle föralla (SOU 1992:52) och Transportforskningsberedningens (Kommunika-tionsforskningsberedningens) - , , , beslöt om riktlinjer för föreskrifter om handi-kappanpassning av kollektiva färdmedel (1993/94:TU22).Riksdagen ställde sig då enigt bakom målet att funktionshindrade personerskall kunna tillförsäkras samma villkor som andra medborgare när det gälleratt förflytta sig och resa eller att utnyttja andra former av kommunikation.Det slogs fast att när kollektivtrafik planeras och genomförs skall funktions-hindrades särskilda behov beaktas.Våren 1988 beslutade en enig riksdag, genom tillkännagivande tillregeringen, att åtgärder skulle vidtagas så att genomförandet av anpass-ningen av på- och avstigningsterminaler skulle genomföras (/88:15).I dag, lagstiftning och efter 1994 årsbeslut, är tillgängligheten för resenärer med funktionshinder bristfällig ikollektivtrafiken. Trots alla vackra ord om målen att underlätta förfunktionshindrade att använda kollektiva färdmedel så fungerar det inte ipraktiken. Besluten om tillgänglighet för resenärer med funktionshinderefterlevs inte på ett tillfredsställande sätt.Regeringen bör vidta de åtgärder som fordras så att kollektivtrafikensnarast kan bli möjlig att använda för personer med funktionshinder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder att anpassad kollektivtrafiken för till resenärer medfunktionshinder.Stockholm den 26 oktober 1998Karin Falkmer (m)
mot · GM02T209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T209av Skånberg och ()Organiserad samåkningUnder oljekrisens dagar skedde lovvärda initiativ för att stimulerasamåkning, inte minst till och från arbetsplatsen. finns knappastnågon organiserad samåkning kvar, och i bilköer till och från städernascentrum sitter sällan fler än föraren i bilen.Att köra fyra bilar samma sträcka istället för att samordna till enbil är ett stort slöseri med ändliga naturtillgångar som bensin och pengar.Utsläppen från bilarna fyrdubblas, köerna och restiden förlängs.De ökande bensinkostnaderna bör stimulera alternativa transportlösningar,däribland samåkning. Men för den enskilde är samåkning svårt attorganisera, det är knappast praktiskt möjligt att annonsera efter passagerare.Ännu svårare är det att som passagerare finna någon att åka med.I har samåkningsproblemet blivit väsentligt minskat genom att vidinfarten till varje stad står anslaget skyltar med 020-nummer till en lokalsamåkningscentral, samt budskapet "Har du plats i bilen?" hardet varit omöjligt i både och att få lift, på grund av att det finnsen välgrundad oro hos trafikanterna för att ta upp okända liftare i bilen.Genom dessa centraler blir samåkningen organiserad, formaliserad ochdärmed tryggare. Steget att ta upp tre namngivna, betalande passagerare ärbetydligt mindre än att stanna för en okänd liftare. Kontakter med andraregelbundna resenärer på olika sträckor knyts och underlättar vid fortsattsamåkning. Även för den tillfällige resenären underlättas och förbilligasresan. För att ytterligare sätta press på bilisterna att samåka är det i USAdessutom förbjudet att köra ensam i bilen i den snabbaste filen när det är högtrafikbelastning.En nationellt samordnad samåkningscentral kan inte uppkomma utaninitiativ från det offentliga. Lämpligen kan detta ske genom att ett uppdragges till länsstyrelserna. Kostnaden för samåkningscentralen kan lämpligentäckas av mindre avgifter för de medresande.Vinsterna är alltså stora sett såväl i den enskildes perspektiv som inationalekonomiskt, miljömässigt och trafikmässigt perspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta samåkningscentraler.Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02T216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T216av m.fl. (s)Infrastrukturinvesteringar i länFör att skall kunna fungera bra för invånarna,näringslivet, samhällslivet och som landets huvudstadsregion krävs attkommunikationerna inte bara inom utan också till och från regionen är avhög kvalitet.En ökad tillväxt, som så gott som alla är överens om, ökar naturligtvisockså transportbehovet och ställer höga krav på såväl infrastruktur sommiljöhänsyn. Lägg därtill att har drabbats av storaframkomlighetsproblem. Då är det lätt att förstå att behovet av ny infra-struktur är mycket stort i andel av väganslagen är, och har under en lång följdav år varit, betydligt lägre än Stockholmstrafikens andel av hela Sverigestrafikmängd.Det är ingen tvekan om att ligger långt efter när det gällerinfrastruktur som ska täcka dagens transportbehov. Ambitionerna att avlastainnerstaden från trafik, förbättra framkomligheten centralt och mellan olikageografiska sektorer i länet är svåra att infria om inte hänsyn tas tillhuvudstadsregionen i fördelningen av infrastrukturinvesteringsmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastrukturen i Stockholmsregionen.Stockholm den 26 oktober 1998Sylvia ()()()
mot · GM02T218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T218av ()Snabbförbindelser mellan och KastrupInfrastrukturen i genomgår en kraftigutveckling. med nya väg- och spåranslutingar till Köpenhamnoch övriga är färdigbyggt. står bron mellan Sverigeoch färdig, och då har också fått en ny ringled kringstaden och är färdig med enrationell spårförbindelse med den nya bron.När Öresundsförbindelsen är färdig kommer trycket att öka på Kastrup.Med den nya broförbindelsen finns det anledning att räkna med attflygplatsen kommer att få en växande resandeström från inte minst ,något som naturligtvis också kommer att påverka . Trots att Kastruphar byggts ut i omgångar har denna flygplats snart nått sitt kapacitetstak,medan däremot riskerar att tappa passagerare.Enligt min uppfattning är det emellertid klart att bägge flygplatsernabehövs för att på ett rationellt och säkert sätt tillgodose flygtrafiken iÖresundsregionen. Eftersom det inte går att bygga ut mer, trots attflygtrafiken fortsätter att öka, måste de svenska och danska luftfartsmyndig-heterna samarbeta och fördela flygtrafiken mellan och danska inrikes flygtrafiken borde t ex helt eller delvis kunna flyttaöver till , som dessutom borde kunna betjäna medinrikesflyg och bli hela för flygtrafiken tillBaltikum, , och Vitryssland.För att möjliggöra denna utveckling behövs några kompletteringar göras inuvarande och planerade väg- och spårförbindelser mellan ochKastrup.Från kommer det att gå en motorvägsring runt ochpå en ganska lång sträcka mellan och är det motorväg redan.Den återstående sträckan fram till bör också byggas ut tillmotorvägsstandard. På samma sätt kommer det att finnas en snabb spår-förbindelse över bron från till . Om den befintliga Ystad-banan kompletteras med snabbspår till , får de båda flygplatserna ensnabb spårförbindelse.Finansieringen av spårförbindelsen mellan och bör kunnaske genom avgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge berörda myndigheter i uppdrag att planera för en utbyggdväg- och spårförbindelse mellan och Kastrup.Stockholm den 28 oktober 1998Ulf ()Gotab, 1998
mot · GM02T228 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T228av ()Miljöstyrande bilavgifterEftersom det snart kan bli möjligt att pröva en kombinationav bilavgifter och förbättrad kollektivtrafik för att minskaträngseln, bullret och avgasutsläppen i någon av våra störstastäder vill vi att dispens ges så att kan prövaut en modell redan nu.Vägtrafiken och gatutrafiken i ger upphov till- avgasutsläpp som påverkar hälsa, miljö och klimat. Småbarn och barn ibarnvagn löper extra stor risk att andas in skadliga ämnen frånavgasrör. En annan särskilt utsatt riskgrupp är personer med astmatiskaeller vissa andra allergiska besvär.- buller, ett problem många delar och som orsakar trötthet och stress- trängsel och bilköer, som i sin tur orsakar tidsförlust och förseningarsamt extra utsläpp och- kostnader; det finns beräkningar som visar att näringslivet i Stockholmdrabbas av extra kostnader på ett par miljarder kr på grund avdålig framkomlighet och längre transporttider. Både de som sitter ibilkö och omgivningen drabbas av avgasutsläppen.- olyckstillbud och olyckor som drabbar människor och egendom.Det finns andra sätt än köbildning att skapa balans mellantillgången och efterfrågan på gatu- och vägutrymme förbilar. Det traditionella sättet är att man försöker bygga bortköerna med nya gator och vägar. Dyrköpt erfarenhet harvisat att i tätbefolkade och köpstarka regioner ökartrafikintensiteten efter varje nytt vägbygge till dess att detutökade vägutrymmet har fyllts upp med nya fordon så attträngsel och köer skapar en ny balans mellan tillgång ochefterfrågan på utrymme. I några europeiska storstäder, blaLondon, har man efter dyrbara nya motorledsbyggen givitupp försöken att bygga bort bilköerna.Ett mer miljö- och hälsovänligt sätt än bilköer att skapa balans är attminska efterfrågan på utrymme för bilar. Det kan ske dels genom att attinföra avgifter för bilar, dvs göra det dyrare att använda utrymmet, delsgenom att göra det attraktivare att resa kollektivt.För att bilavgifter ska ha avsedd styrande effekt på bilanvändningen måstede sannolikt läggas så högt att de bilavgiftsmedel som betalas in räcker tillbåde kollektivtrafikinvesteringar och till vissa angelägna sociala satsningar.En del av avgiftspengarna skulle också kunna föras tillbaka till alla som bor iregionen.Vi föreslår att ges en särskild dispens för att prövamiljöstyrande bilavgifter under åtminstone . Vi tror att det kan genyttiga erfarenheter när möjligheten för alla kommuner kommer att ges tillatt införa miljörelaterade vägavgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskild dispens att pröva miljöstyrandebilavgifter.Stockholm den 28 oktober 1998Ewa ()
mot · GM02T229 · 1998-10-28 00:00:00 — Byggande av en ny väg skallsåledes leda till att en gammal väg tas bort. På landsbygden bör som mini-mikrav en kompensationsprincip användas. Om exempelvis miljöklassadeområden tas i anspråk måste nya områden med samma kvaliteter tillskapasnågon annanstans.Vänsterpartiet har tidigare krävt införandet av en båtskatt gällande fritids-båtar, och har ställt sig bakom detta krav. Regeringen har dock interedovisat förslag i enlighet med detta riksdagsbeslut som tagits i första handför att finansiera sjösäkerhetsarbete och kostnader för det rörligafriluftslivet.Detta bör ges till känna.16 Hemställan16 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur kommunikationssektorn skall bli en delav det ekologiskt uthålliga samhället,2. att begär att regeringen återkommer med förslag ivårpropositionen angående överföring av medel frånväganslagen till järnväg,3. att begär att regeringen återkommer med förslag ivårpropositionen angående överföring av medel frånväganslagen till sjöfart,4. att begär att regeringen återkommer med förslag påhur kvinnors behov av tillgänglighet och transporter i störreutsträckning ska kunna göra sig gällande vid planering samtgenomförande inom transportpolitiken,5. att begär att regeringen återkommer med ett förslagtill lagändring som överför juridiska kontroll avvägarna till länsstyrelserna,6. att begär att regeringen tillsätter en utredning meduppdrag att utreda frågan om konsekvenserna av att överföraVägverkets uppgifter till länsstyrelser,region/eller andra regionala organ,7. att begär att regeringen tillsätter en utredning omkonsekvenserna av att SJ och åter skulle bli enorganisation,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fritidsbåtar.1Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkande 8 hänvisat till SkU.
mot · GM02T3 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T3av ()med anledning av skr. 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikens infrastrukturMärsta station är en av de mest trafikerade bytespunkterna ilandet. passerar 10 000 personer stationen. Detgäller resenärer från såväl lokaltåg, pendeltåg som fjärrtåg.Märsta station är kraftigt underdimensionerad iförhållande till den höga resandevolymen. För att kunnatillgodose dagens och framtidens behov av ökad kapacitetoch säkerhet krävs att byggs om och flyttas.Pendeltågstrafiken i är en mycket viktig kollektiv-trafikgren som transporterar en stor del av länets invånare till och från hemoch arbete. Under den förra mandatperioden ökade antalet kollektiv-trafikresenärer i mer än antalet bilister. Utökad turtäthet förbussar och tåg har haft en mycket stor betydelse för denna utveckling.För att kunna öka turtätheten till fyra tåg längs hela Märstagrenenär det en förutsättning att byggs om och flyttas till ettsydligare läge. Flytten är också en förutsättning för att ordna fungerandebussterminal och infartsparkering samt smidigare byten mellan pendeltågoch fjärrtåg. ligger stationen utanför tätorten och en flyttning tillMärstacentrum skulle underlätta byten med andra trafikslag samt ge de resande enbättre service.En ombyggnad av är också viktig ur trafiksäkerhets-synpunkt. Dagens plankorsning med omfattande gångtrafik innebär storasäkerhetsrisker.De regionala organen har insett vikten av att genomföra förändringen ochmedel för att finansiera flyttningen har reserverats i plan förtransportinfrastruktur 1998-2007. Däremot har inte avsatt någramedel för upprustningen i sin stomnätsplan 1998-2007. Detta är märkligtmed tanke på att upprustningen av finns med i den så kalladeSträngöverenskommelsen mellan staten, SJ och länslandsting om lokaltågtrafiken. För att kunna genomföra den angelägnaombyggnaden av stationen krävs att även deltar i finansieringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta med flyttningen av i den 26 oktober 1998Eva ()
mot · GM02T301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T301av ()E 4 utanför och LjungbyI har det funnits tankar på att de störretrafikstråken skall ha en något sånär enhetlig vägstandard. Istort sett hela E 4 har motorvägsstandard. Dock saknas någramil strax utanför och Ljungby.Trots att uttalat att dessa sträckor bör ha motorvägsstandard haringet hänt. I alltför har vi fått vänta på besked om byggstart. Varjeår som besked dröjt har vi tyvärr även kunnat se de många allvarliga till-buden och de många allvarliga olyckorna på just dessa delar av . Undersenare år har vi sett ett flertal dödsolyckor på just dessa delar av E 4.Trafiksäkerhetsmässigt är det ytterst förkastligt att det inte görs något åtden mycket dåliga delen utanför och motortrafikleden utanförLjungby. Vid bedömande av vägstandard måste hänsyn tas till vilken belast-ning den aktuella vägsträckan har. Det förefaller inte som om just delen E 4utanför och skulle ha så många färre fordon attvägen av den anledningen inte borde kvalificera för motorvägsstandard. Tilldetta skall även läggas en smula sunt förnuft. Alla som har färdats på E 4söder om inser det orimliga och ologiska i att mitt i ett motor-vägsstråk ha en del med lägre vägstandard.Emellanåt framförs krav på att hastigheten skall sänkas på de nuvarandevägavsnitten. De bilister som färdas längs kommer svårligen attacceptera det faktum att det inte är samma hastighetsbegränsning längs helasträckan. Tanken på att sänka hastigheten istället för att åtgärda problemen ärbefängd.De alltför många allvarliga olyckor som beror på att det mitt i ett motor-vägsstråk finns en del med lägre standard måste nu åtgärdas. avde svenska 110-vägarna har ingen avskiljande mittremsa. Fick de en sådanskulle olyckorna minska med mellan , detta enligt VTI.Det är nu dags att inte bara uttalar sin ambition utan även beslutaratt E 4 utanför och skall ges motorvägsstandard.I likhet med beslut om Trafikpolitikens inriktning (prop.1996/97:53, TU7) bör godkänna att åtgärder skall inrymmas iplaneringsramen för investeringar i nationella stamvägar för att inom plan-perioden ge E 4 utanför och en standard motsvarandemotorväg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att åtgärder skall inrymmas i planeringsramen förinvesteringar i nationella stamvägar för att inom planperioden ge E 4 utanförLjungby en standard motsvarande motorväg.Stockholm den 12 oktober 1998Eskil ()
mot · GM02T302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T302av m.fl. (m)Utbyggnad av vägnätet i och länGöteborgs och län har ett stort och väldokumenteratbehov av investeringar inom kommunikationsområdet och dåspeciellt på det nationella vägnätet. Till detta kommerbehoven av att förbättra länsvägar ochkollektivtrafikanläggningar. De behov som finns avinvesteringar i länets kommunikationer kommer om deutförs även att ge välbehövliga arbetstillfällen till det avarbetslöshet svårt tyngda . Investeringarna kanpåbörjas med kort varsel.Enligt är framkomligheten på länsvägnätet i länet lägre än förriket totalt. Region har i sin anslagsframställan prioriterat deviktigaste åtgärderna för området. Vi vill i detta sammanhang understrykavikten av att länsvägarna i ges en bättre standard och byggs utsnarast.Vi vill ge högsta prioritet åt utbyggnaden av till normal motorvägs-standard.E 6 är mest olycksdrabbade på de sträckor,som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta:? Vägen har en mycket ojämn standard - bitvis smal och krokig - vilketleder till onödiga risker vid omkörningar?? Andelen tunga lastbilar är stor?? Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begränsadtill ?? Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning?? Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas. ?Mer än 1 000 människor har skadats på mellan ochGöteborg , med mänskligalidanden och stora samhällsekonomiska kostnader som följd.E 6 är dessutom en viktig transportled för både svenska och norskatransporter.En till E 6 utbyggd motorväg ger företag lägre transportkostnader ochkortare restid. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motor-väg till norska gränsen bl.a. följande:? liv sparas?? olyckor minskas?? miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna?Det är därför med stor oro man nu kan konstatera att tidigarebeslut om att bygga ut E 6 till motorväg från tillnorska gränsen nu är på väg att ändras. I stället för motorvägplaneras på vissa delar av vägsträckan en s.k. fyrfältsväg.Skillnaden mellan en motorväg och en fyrfältsväg är bland annat att fyr-fältsvägen i stället för motorvägens vägrenar, som klarar tung trafik, harflacka vägslänter som inte går att köra ut på mer än i nödfall t.ex. vid motor-haveri.Detta innebär att fler olyckor med stor sannolikhet kommer att ske om detblir en fyrfältsväg. Detta inte minst på grund av att andelen tung trafik på E 6är stor.Av ovan nämnda skäl är det mycket viktigt att E 6 som tidigare planeratsbyggs ut till motorväg hela sträckan från till . Det är ocksåviktigt att utbyggnaden sker tidsmässigt som planerats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringar på kommunikationsområdet i och Bohuslän.Stockholm den 14 oktober 1998Kent ()()()