ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk8 · 1998-11-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk8av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:26 Beskattning av råtalloljaRegeringen föreslår i proposition 1998/99:26 införande avenergiskatt på råtallolja som används för uppvärmning.Riksdagen har genom energibeslutet påbörjat omställningen till ettmiljömässigt hållbart energisystem. I takt med att kärnkraft ochfossilbränslen avskaffas bör de ersättas av ett mer hållbart och decentraliseratenergisystem. Det ger bättre miljö, minskade överföringsförluster, störreflexibilitet och är mindre sårbart för störningar. Det är därutöver en fördelom energiresurserna finns inom landets gränser.Energiomställningen innebär omfattande satsning på teknikutveckling ochökad andel elproduktion från förnybara energikällor. Utvecklingen avförnybara bränslen är mycket viktigt för framtiden. En ökad användning ochförädling av biobränslen ger stora möjligheter för företagande ochsysselsättning runt om i landet och har därmed stor regionalpolitiskbetydelse. Särskilt skogslänen kommer att bli vinnare när ett kretslopps-anpassat energisystem utvecklas. Även för jordbruksnäringen finns här nyaavsättningsmöjligheter för energiråvaror.I kommer biobränslen att ha en centralbetydelse för ett hållbart energisystem. Viktiga utvecklingssteg är en bredmarknadsintroduktion av biodrivmedel samt elproduktion från biobränslen.Det är viktigt att konkurrensen på marknaden ej snedvrids så att utvecklingenav biobränsle hindras. En omställning av energisystemet bygger på att vi tartill oss nya högteknologiska lösningar. Genom att leda utvecklingen kan viforma en samhällsekonomiskt effektiv energiförsörjning och skapaexportmöjlighet för svensk miljöteknik.Man bör beakta att diskussion om införsel av skatt på biobränsle hämmarutvecklingen inom branschen. Osäkerhet om eventuell framtida beskattningorsakar tveksamhet inför investeringar och efterfrågan minskar. Riksdagenoch regeringen bör med tydlighet agera i linje med den gemensamt beslutadeoch önskade utvecklingen mot ett miljöanpassat energisystem. I denövergripande översyn av energibeskattningen som görs måste ett helhets-grepp tas på beskattningen av bränslen. Biobränslen ska även i fortsättningenvara befriade från energi- och koldioxidskatt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Råtallolja är ett väl avgränsat undantag för vilket det finns särskilda skälför ett införande av energiskatt för uppvärmning. avvisar interegeringens proposition.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattebefrielse för biobränsle.Stockholm den 16 november 1998Rolf Kenneryd (c)()()()()
mot · GM02So18 · 1998-11-06 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So18av m.fl. (mp)med anledning av förs. 1998/99:RR2 revisorers förslag angående primärvårdenI revisorernas granskning av primärvården framgår attavgränsningen som gjorts innebär att den kommunala hälso-och sjukvården inte ingår och enligt flertalet remissinstanserutgör detta en begränsning för vilka slutsatser man kan draav underlaget. Revisorerna pekar på att det saknas bredareunderlag för en helhetsbedömning av primärvården.Inrikesdepartementet påtalar att regeringen kommer att tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att dels utifrån befintlig statistik förbättraunderlagetför statens samlade uppföljning av verksamhet i kommuner och landsting,dels lämna förslag till åtgärder för att på åstadkomma enfungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning. Miljö-partiet de gröna välkomnar detta arbete då vi anser att det utgör en brist attinte se till helheten gällande primärvårdens alla delar. Det är en stor del avprimärvårdens resurser som saknas i en analys som inte innefattar den vårdoch omsorg som ges inom äldrevården.All vård har under den förra mandatperioden genomgått stora besparingarsom bland annat påverkat primärvården, och saknar fortfarandeen redovisning vad dessa besparingar kostat i ett samhällsperspektiv. Det ärviktigt att väga genomförda besparingar mot den samhällsnytta som gåttförlorad och mot den ohälsa och otrygghet som neddragningarna skapat.Dessa neddragningar har skapat arbetslöshet för omvårdnadspersonalen (vårahänder i vården) och de har kostat samhället i arbets-marknadsåtgärder ochförlorad kompetens istället.Revisorernas tyngdpunkt i rapporten ligger på resurser och det är viktigt attväga in den förändring av primärvården som föreligger då patientströmmarförs till primärvården från den sjukhusanknutna öppna vården. Primärvårdenförändras stort av detta och kan komma att kräva ytterligare tillskott avmedel på grund av de nya arbetsuppgifter med tyngre och mer kompliceradevårdbehov som förs över med patientströmmarna. Det är också viktigt att,som revisorerna påpekar, utreda orsakerna till att utbyggnaden av primär-vården varierar så kraftigt mellan sjukvårdshuvudmännen.Att primärvården, enligt revisorerna, klarat sig relativt väl under senare årtrots att huvudmännens kostnadsvolym minskat i reala termer, innebär inteatt ytterligare effektiviseringar är möjliga att genomföra. Miljöpartietsuppfattning är att primärvården till stora delar har problem bl.a. medtillgängligheten och det är i det sammanhanget svårt att uttala att primär-vården ens klarat sig relativt väl. Man måste också väga in den tungaarbetsbörda som istället belastar primärvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall göra en tydlig redovisning av densamhällsbesparing som neddragningen i vårdsektorn medfört,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att redovisa en helhetsbild av primärvården även innefattandeäldrevården.Stockholm den 6 november 1998Thomas ()()()
mot · GM02U2 · 1998-11-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U2av ()med anledning av prop. 1998/99:27 Ändringar i lagen (1996:95) om vissa internationella sanktionerInternationella sanktioner syftar i första hand till att förmå enstat eller exempelvis en regim att ändra sitt beteende.Erfarenheten visar att det i vissa fall kan vara svårt för FN:ssäkerhetsråd att fatta beslut om sanktioner, bl.a. på grund avde ständiga medlemmarnas vetorätt. I sådana fall bör detenligt de gröna undantagsvis finnas en möjlighettill EU-sanktioner utan FN-bakgrund. Ett exempel på detta ärnär man inom ramen för EU beslutade att gå före FN genomatt fatta beslut om sanktioner mot FörbundsrepublikenJugoslavien.Miljöpartiet anser att i första hand bör verka för att sanktionerbeslutas av . EU-sanktioner utan FN-bakgrund bör iförekommande fall endast riktas mot stater i EU:s närområde. Slutligen börregeringen på ett tidigt stadium informera om EU-sanktioner sominte har någon FN-bakgrund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningarna för EU-sanktioner utan FN-bakgrund.Stockholm den 13 november 1998Marianne ()
mot · GM02Ju10 · 1998-12-15 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju10av ()med anledning av prop. 1998/99:37 Ändringar i - hovrättsfrågor m.m.InledningI propositionen föreslår regeringen åtgärder för ett meraändamålsenligt hovrättsförfarande och åtgärder för attbegränsa flödet av mål till hovrätterna. Flera av förslagen harbetydelse även för tingsrätterna och Högsta domstolen.Miljöpartiet de gröna ställer sig bakom regeringens förslag.När det gäller problemet med inställda huvudförhandlingar ibrottmål så vill vi föreslå att denna fråga skall övervägasytterligare.Åtgärder mot inställdahuvudförhandlingar ibrottmålAntalet inställda huvudförhandlingar i brottmål utgör ettallvarligt problem som vållar domstolsväsendet storaeffektivitetsförluster. Ungefär hälften av de inställdahuvudförhandlingarna ställs in på grund av misslyckaddelgivning. Misslyckad delgivning är huvudsakligen ettstorstadsproblem. För den som av en eller annan anledningvill hålla sig undan rättsapparaten är det lättare att göra dettai en storstad än på mindre orter. Det handlar i många fall ommänniskor utan bostad och kontakter med myndigheter.Miljöpartiet har välkomnat olika initiativ och insatser för att åstadkommaen bättre resursanvändning inom domstolsväsendet. Inställda förhandlingarmedför att resurserna utnyttjas sämre och att kostnaderna för domstols-processen blir högre. Dessutom finns det en risk för att rättssäkerhetenförsämras genom att kvaliteten i rättsprocessen sjunker när rättegångar fårskjutas . Det finns därför anledning att diskutera t.ex. de förslagsom har framförts av . Verket menar att en ökadanvändning av ett förenklat delgivningsförfarande, polishämtning ochhäktning av personer som uteblir från huvudförhandlingar borde övervägas.Justitieutskottet har också uttryckt oro för problemen medinställda huvudförhandlingar och delgivning i brottmål.I den nu aktuella propositionen föreslås endast marginella förändringaravseende utevaro m.m. Såvitt kan förstås är denna fråga inte föremål förytterligare överväganden i . Mot bakgrund av det ovananförda bör regeringen ta initiativ till en djupare analys av problemet ochdärefter eventuellt återkomma till med förslag med ytterligareåtgärder vad gäller problemet med inställda huvudförhandlingar i brottmål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tar initiativ till en djupare analys avproblemet med inställda huvudförhandlingar i brottmål.Stockholm den 10 december 1998Kia ()
mot · GM02T10 · 1998-12-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T10av m.fl. (m, s, v, kd, c, fp)med anledning av skr. 1998/99:40 Lägesrapport om IT-omställningen i samhället inför år 2000Regeringen avser bl.a. att vidta följande åtgärd (se sid 7 i skrivelsen): "Krav skall ställas på myndigheternaatt alla verksamhetskritiska system skall vara åtgärdade ochtestade och klara att tas i drift . "Särskilt beträffande elförsörjningen är det nödvändigt att man ligger välframme tidsmässigt, eftersom alla samhällssektorer och alla företag ärberoende av en fungerande elförsörjning. Företags och myndigheters arbetemed 2000-säkring är förgäves om de inte har tillgång till elström.Alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerandeelförsörjning med hög leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattandestörningar i viktiga samhällssystem och förosaka betydande materiellaskador och ekonomiska förluster hos elkunderna.I Svenska kraftnäts skrivelse till regeringenkonstateras beträffande de regionala och lokala nätföretagen och elhandels-företagen att "ett betydande antal företag anger att detta arbete (millennie-arbetet) slutförs först under 3:e och 4:e kvartalet 1999". Motsvarandeskrivning finns också i regeringens skrivelse till riksdagen.Detta innebär att regionala och lokala nätföretag inte uppfyller ovanciterade krav på åtgärder från regeringen. Det finns uppenbarligen risk förstörningar inom elområdet vid millennieskiftet.Det är bra att regeringen i skrivelsen anger att bl.a. energiförsörjningen ärprioriterad (sid 9). Eftersom energisektorn inte ännu synes uppfyllaregeringens önskade tidsplan för 2000-arbetet är det enligt vår uppfattningnödvändigt att regeringen ställer större krav på elsidans 2000-arbete än dekrav som ställs på andra samhällssektorer. Regeringen bör tydliggöraför hur den avser att agera i frågan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fungerande elförsörjning inför år 2000.Stockholm den 17 december 1998Inga Berggren ()()()()()()()()()()
mot · GM02T8 · 1998-12-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T8av m.fl. (v)med anledning av skr. 1998/99:40 Lägesrapport om IT- omställningen i samhället inför år 2000Vad händer medpersonnumret?Skrivelsen har en ganska omfattande problembeskrivning avvari problemen består vid 2000-skiftet. Ingenstans nämnsdock de problem och stora omprogrammeringsbehov somkan uppstå vid övergång till ett nytt personnummer.Vänsterpartiet har tagit upp frågan om personnumret vid ettflertal tillfällen, bl.a. i de två senaste årens partimotioner iIT-frågan, utan att få något tillfredsställande svar. Denursprungliga tanken med personnumret var ju attbindestrecket i personnumret skulle bytas mot ett plusteckennär en person fyller . Detta är också fastlagt i 18 § ifolkbokföringslagen. är ju detta svårhanterligt urdataprogrammeringssynpunkt och RSV har tydligen på egetinitiativ föreslagit att alla företag, organisationer ochmyndigheter ska övergå till att inkludera två extra siffror försekel i personnumret. Vilken lösningen än blir så är detabsolut nödvändigt att vi har ett nationellt och enhetligtpersonnummer innan 2000-skiftet för att undvikakaos och identifieringsproblem på andra sidan sekelskiftet.Som exempel på omprogrammeringsbehovet räcker det medatt hänvisa till socialförsäkringens applikationssystem sombestår av ca 5800 program med 6 miljoner kodrader. Dessainnehåller en mängd datumförekomster som håller på attåtgärdas. Men de innehåller också en mängdpersonnummerförekomster som kanske också måsteåtgärdas. Enbart ur krass ekonomisk synpunkt och för attundvika dubbelarbete är det därför nödvändigt med ettsnabbt och koncist besked i personnummerfrågan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det nya personnumret.Stockholm den 17 december 1998Stig ()()()()