mot · GM02Sf635 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf635av ()Ett mångkulturellt samhälleInledningSverige är ett mångetniskt samhälle. Integrationen av denya medborgarna har inte lyckats och därför kan vi inteheller kalla för ett mångkulturellt samhälle. Vi anserdock att ett mångkulturellt samhälle är något positivt.Idag stämplas människor som socialbidragstagare eller kriminella för att debryter på svenska, har ett annorlundaklingande namn, har mörkt hår eller ärmuslimer. Vi har en diskriminering inte bara i arbetslivet med förödandekonsekvenser i hela samhället utan även en diskriminering på alla plan isamhällslivet. Vanliga företeelser i vårt samhälle är att man blir förvägrad etthyreskontrakt, inte insläppt på krogen, diskriminerad av socialnämnden -inte för att man är invandrare - utan för att man synligt skiljer sig från det"svenska". Denna form av visuell diskriminering är oacceptabel och hör intehemma i en demokrati eller i något samhälle.Det mångkulturellasamhälletEtt mångkulturellt samhälle måste ha ett etiskt minimumsom alla invånare respekterar. Vi kommer inte och ska inteheller försöka ändra det faktum att präglas avkulturell och etnisk mångfald. Däremot blir det ännuviktigare att diskutera den etiska grund som ska varagemensam för alla invånare. Denna diskussion bör främjas.Vi anser att denna etiska grund bör vara respekten för allamänniskors lika värde i ett gemensamt rättssystem.Om man eftersträvar att förverkliga ett gemensamt rättssystem så sätter detgränser för toleransnivån. Alla medborgare måste följa de regler somrättssystemet sätter upp. Detta förutsätter att medborgarna uppfattar systemetmoraliskt riktigt. Det svenska rättssystemet har vissa brister, det styrkerinte alla människors lika värde. Det är av oerhörd vikt att man snarastförändrar rättssystemet om man vill att det ska respekteras av alla med-borgare och kunna utgöra en grund för gemenskap i samhället.I debatten talar många om integration. Men det finns olika definitioner avintegration. Vissa debattörer talar om integration, men menar assimilation.För oss är integration när alla medborgare får ett jämbördigt deltagande isamhällets verksamheter.Förändring av den gamlainvandrarpolitikenMan har länge haft en invandrarpolitik ochinvandrarpolitiska mål. Invandrarpolitiken har misslyckatsoch de invandrarpolitiska målen har inte uppfyllts. Attinvandrarpolitiken inte har lyckats beror på att den till stordel har fokuserat kring "" och hemspråk.Frågor om diskriminering har man till stor del blundat för.Och först nu börjar kommuner i arbeta med andrafrågor än mottagandet och flertalet kommuner börja sättaupp integrationsprogram. Däremot varierar kvaliteten ochinnehållet i dessa program och vissa kommuner har inte enspåbörjat ett arbete med att ta fram sådana program.Vi anser att de gamla målen om jämlikhet, valfrihet och samverkan kanuppfyllas. Att ändra dessa mål, är att kasta in handduken och säga att vi hargett upp och inte kommer kunna arbeta för alla människors lika värde i detsvenska samhället. Vi vill att det mångkulturella samhället kännetecknas avvalfrihet, samverkan och integration, istället för assimilering där invandrareensidigt förväntas anpassa sig till det svenska samhället. Jämlikhetsmåletinnebär att invandrare ska få samma rättigheter och skyldigheter sombefolkningen i övrigt. Valfrihetsmålet innebär att invandrare ska få möjlighetatt välja i vilken grad de vill uppgå i en svensk kulturell identitet och upptasvenska livsmönster och i vilken grad de vill bibehålla och utveckla denursprungliga kulturella identiteten med tillhörande livsmönster. Målet omsamverkan innebär att en ömsesidig och omfattande samverkan bör kommatill stånd mellan invandrar- och minoritetsgrupper och den svenska inföddabefolkningen. Genom jämlikhet utvecklas och berikas det svenska samhället.Vi vill dela upp det som traditionellt kallats invandrarpolitik i tre delar: (1)Invandrarpolitiken, som gäller i , (2) Förändringar isamhällspolitiken så att man möjliggör ett mångkulturellt samhälle med ettjämbördigt deltagande i samhället, (3) Åtgärdsprogram för att kommatillrätta med de problem som den misslyckade invandrarpolitiken haråstadkommit.De första åren i SverigeLMALMA ska finnas kvar och nyanlända ska ha rätt att självavälja bostadsort. Varje kommun i ska kunna ta emotmänniskor som kommer hit och kunna erbjuda enintroduktion till det svenska samhället. Förutom det faktumatt integrationen blir sämre om man påtvingar människorbostadsort, så är det skyldighet enligt artikel 12 iFN-konventionen att "envar som lagligen befinner sig på enstats område äger rätt att där röra sig fritt och fritt väljabosättningsort". Samhället ska naturligtvis kunnarekommendera orter om man tror att det finns bättre chansertill introduktion och ett framtida arbete. Det är viktigt attrekommendationen inte innebär en anvisning som ärtvingande.IntroduktionenHur introduktionen ska utformas ska diskuteras mellan densökande och de sociala myndigheterna. Detintroduktionsprogram som finns är ett steg i dennaintroduktion.Under introduktionen vill vi kunna ge dem som har rätt till asyl i Sverigeeller har andra flyktingsskäl och deras anhöriga ett skattepliktigt bidrag.Detta för att komma ifrån dagens socialbidragstänkande och för att kunnamöjliggöra att människor tar ansvar för sina liv. Nivåerna för bidragen börvara något högre än socialbidragen, i den meningen att man ska märka enskillnad mellan att få ersättningen och att söka socialbidrag. I ett längreperspektiv vill vi ersätta denna introduktionsersättning med en grund-ersättning.Om man ska kunna möjliggöra en god integration så måste barnomsorgvara en absolut rättighet. Nivån för introduktionsersättningen ska vara sattdärefter.Man ska kunna ha möjligheten att flytta till en annan kommun. Detta skaman kunna göra halvårsvis, vilket påverkar hur man betalar ut schablon-ersättningen till kommunerna.Även andra än asylsökande - om behov finns - ska kunna få tillgång tillsvenskundervisning. De ska kunna få ett skattepliktigt bidrag . Viavslår dock propositionens förslag som innebär att man måste gå ettintroduktionsprogram . Detta ska alltså vara en del av denallmänna politiken. Övervägas kan dock om kostnaderna för detta ska betalasav staten, som en del av "åtgärdsprogrammet".AsylsökandeEn del av en lyckad integration är att man inte passiviserarmänniskor då deras fall prövas. Människorsrättssäkerhet i denna process får under inga omständigheterundergrävas. Ändå kan vi konstatera att man försämrarindividers liv och samhällsnyttan genom alltför långaväntetider, och att det blivit en dålig vana med alltför långaväntetider. Vi anser att man vistelse i Sverigeautomatiskt ska få PUT, permanent uppehållstillstånd.Ett mångkulturellt samhällemed ett jämbördigtdeltagandeBegreppet invandrareBegreppet invandrare diskuteras i samhällsdebatten. Mångatalar för att man ska ta bort begreppet invandrare. På vissadebattörer verkar det som om alla problem, specielltdiskrimineringen automatiskt skulle försvinna om ordetinvandrare inte används. Vi anser att det är viktigt attmänniskor själva ska få identifiera sig. Om man vill kalla siginvandrare, svensk, bindestrecksmänniska m.m. ska vara upptill individen. Sedan behöver vi för statistikens ochforskningens skull använda oss av termer som invandrare,människor med uppehållstillstånd, svensk medborgare osv.Det är viktigt att man för statistik och forskning påinvandrare som grupp, men även delar upp invandrargruppeni andra kategorier.Regeringens förslag att ta bort ordet "invandrare" andas en rädsla för attmänniskor som är invandrade ska känna en gemenskap med varandra. Manlöser inga problem genom att ändra begreppet invandrare. Men det viktiga äratt komma åt de strukturella hindren i samhället och den visuella diskri-mineringen. Gör man inte det har en begreppsförändring ingen betydelse.ForskningDet är skrämmande lite uppgifter som finns ominvandrargruppens situation. Vi behöver också kontinuerligtfå kunskap genom forskning, djupstudier och statistik. Delskan vi ta del av den forskning och den diskussion om ettmångkulturellt samhälle som finns i många andra länder,dels bör staten anvisa pengar ur den samladeforskningsbudgeten för att stimulera forskning om detmångkulturella samhället. Vi anser att det i all socialforskning bör ingå ett perspektiv utifrån invandraressituation likaväl som ett könsperspektiv ellerhandikapperspektiv.Förebyggande åtgärder i skolanSkolan har kanske den viktigaste funktionen för att skapa ettmångkulturellt samhälle med tolerans och trygga människor.Ett sätt att förebygga rasism och främlingsfientlighet inom skolan är attläroplansarbetet genomsyras av ett interkulturellt synsätt och att läromedels-producenter uppmanas att utveckla och förbättra läromedel så att även degenomsyras av ett interkulturellt synsätt.Om man ska få tillfälle att möta samhället i skolan så måste man beredaplats i skolan för temadagar och besök utifrån. Många lärare vågar inte lämnaifrån sig sina lektioner till det. Insatser bör göras för att underlätta förtemadagar och besök från frivilligorganisationer i skolan.Ge skolan ökade resurser. Då kan den fylla sin viktiga roll att förmedlakunskap om olika kulturer, språk och traditioner till den generation som iframtiden ska leva i det mångkulturella samhället.Hemspråkslärarnas status kan höjas genom att tjänsten görs om till envanlig språklärare. Detta har en viktig attitydbildande funktion.InvandrarrepresentationenPartierna bör ta ett större ansvar och aktivt arbeta för att få ininvandrare i politiken och i de beslutande församlingarna.Det är viktigt att inse att man inte bara ska efterfrågainvandrare i frågor som berör flykting- eller invandrarfrågor,utan i alla frågor.I de statliga utredningarna är invandrare underrepresenterade som leda-möter, tjänstemän och experter. I den invandrarpolitiska utredningen fannsdet experter från , , Invandrarverketm.m., dvs. att de organisationer och verk som utövar politiken var när-varande, men inte de som påverkas av politiken, invandrargruppen själv.Självfallet borde en eller två av experterna ha representerat invandrar-organisationerna i . I olika utredningar bör man använda sig avinvandrarkollektivet som en resurs och antingen ha med en expert ellerarbeta i samråd med invandrargruppen.DOVissa principer och värderingar är så grundläggande isamhället att de bör bekräftas genom lagar. En sådan principär allas lika värde. Den lagstiftning som finns är därförgrundläggande, men inte tillräcklig. Vi vet att det trotslagstiftningen förekommer diskriminering. För att DO,, ska kunna hinna med att taalla fall av diskriminering måste myndighetens befogenheteroch resurser ökas.Lokala bör kompletteras på det kommunala planet. Varjekommun bör ha minst en tjänsteman som har som uppgift attmotverka diskriminering och rasism inom kommunen ochdess verksamhet. De kommuner som har ettmedborgarkontor bör kunna förmedla kontakt mellan depersoner som vill ha hjälp med fall av diskriminering ochden lokale DO.Lagen om "olaga diskriminering"Lagstiftningen om "olaga diskriminering" i 16:9kan ifrågasättas på olika sätt. En del hävdar att polisen bordeagera hårdare. Att den borde få tydligare riktlinjer så att denprioriterar bättre, utreder noggrannare, osv. Det är möjligt. Åandra sidan: i de enda länder där vi ser fällandeantidiskrimineringsdomar i förhållande till näringslivet är deländer som förbjuder diskriminering med civilrättsliglagstiftning. Vi kanske har valt fel väg. Diskriminering iarbetslivet är inte en del av straffrätten. Varför skall i så falldiskriminering av t ex kunder i näringslivet vara en del avstraffrätten?Om lagen om olaga diskriminering omvandlades till en förstärktcivilrättslig skadeståndslag skulle man kunna uppnå lagens ändamål, dvs attmotverka diskriminering, på ett mer effektivt sätt. Inom är olagadiskriminering en meningslös, dock trevlig, symbollag. Den skrevs för attblidka en internationell opinion - baserad på en internationell förpliktelse. Ibästa fall är det endast detta mål som uppfylls. Som en civilrättsligskadeståndslag skulle beviskraven vara lägre - de samma som i vanligacivilrättsliga mål - vilket borde leda till flera fall där skadestånd utdöms. Deutsatta skulle förmodligen vara mer motiverade att driva sådana fall änåklagarna och polisen. I vissa fall skulle de diskriminerade kunna fårättshjälp för att driva sina fall, vilket är omöjligt . Möjligtvis skullemankunna se till att DO fick ansvar för att driva dessa diskrimineringsfall. Omskadestånd blev utdömt skulle det bli lättare att uppnå vissa sidoeffekter.T.ex. blir det lättare för kommunerna att dra in tillståndet för diskriminerandekrogar.Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över frågan omatt omvandla lagen om olaga diskriminering i till en rencivilrättslig lagstiftning. Samma utredning skulle dessutom kunna få iuppdrag att se över organisationen av våra olika antidiskrimineringslagar,åtgärder och tillsynsmyndigheter. Målet skulle vara att lägga grunden för ens k kommission för mänskliga rättigheter. Detta skulle förmodligen leda effektivare användning av de knappa resurser som används för attmotverka diskriminering på olika sätt.Ingen statssanktioneraddiskrimineringRiksdagen skall verka för principen att alla som bor i behandlas lika, eller i varje fall så lika som möjligt.Med andra ord skall man motverka situationen som gällermed EU - att landets befolkning delas upp i tre rätts-kategorier, svenskar, övriga EU-medborgare, och"tredjelandsmedborgare". Enligt EU-rätt t ex är man iprincip i tvungen att godta EU-examina såsomlikvärdiga med svenska medan det är fritt framatt strunta i alla andra utländska examina, vilket också görs.Tredjelandsmedborgarnas examina borde prövas åtminstoneindividuellt och med visst förnuft.Det finns också en EU-förordning om att EU-invandrare skall få rösträttefter en månads bosättning, medan andra invandrare måste ha varit bosatta iSverige i enlighet med nationell lagstiftning. Det finns ingaförnuftigaeller demokratiska skäl för denna åtskillnad. Denna åtskillnad utgör en rendiskriminering och bör inte accepteras i svensk lagstiftning. Man bör heltenkelt anta en lag om att man ska behandla alla invandrare lika.Utredningen om medborgarskapRegeringen har tillsatt en kommitté som skall göra enöversyn av lagen om svenskt medborgarskap. Direktivenanger att utredningen ska överväga åtgärder för att stärkamedborgarskapets status. Att öka skillnader mellanmedborgare och icke-medborgare ser vi dock inte som ettsätt att minska etnocentrism och diskriminering. Tvärtom såskulle det understödja sådana tendenser. Utredningen bordeistället arbeta med att ta fram åtgärder för att minskaskillnaden mellan medborgare och icke-medborgare och bl.a.se över utlänningslagen i syfte att öka icke-medborgaresrättssäkerhet. Vi anser att utredningen bör få ändradedirektiv i enlighet med ovanstående.Dubbelt medborgarskapSverige motverkar dubbelt medborgarskap. Dennainställning är förlegad. Förlegad dels p.g.a. att verklighetenhar sprungit förbi principen . T ex har mångaflyktingar dubbelt medborgarskap. Många barn från s kblandäktenskap har det. Dels p.g.a. att ökandeintegration med omvärlden på naturlig väg kommer leda tillatt alltfler erhåller dubbelt medborgarskap på ett eller annatsätt. Denna principiella inställning tjänar endast syftet atthindra integration. Steget mot svenskt medborgarskap skullevara mycket lättare för många invandrare om intetvingade människor att säga upp sitt tidigare medborgarskap.Sveriges inställning bygger . Främst kandet sägas vara en nackdel för individen om han eller hon ären dubbelmedborgare - risk för dubbla skattesystem ochdubbla värnpliktssystem osv. Men många drar sig för att blisvenska medborgare p.g.a. känslomässiga skäl och medtanke på att man kanske vill flytta "hem" . Menom man tror att medborgarskapssteget främjar integration ärSveriges s k principiella inställning ett stort hinder på vägen.Därmed bör denna princip överges och man bör se överreglerna rörande dubbelt medborgarskap.Arbetsmarknaden ochdiskrimineringenDet bör vara lika självklart för företag att rekryteramedarbetare av bägge könen som att rekrytera medarbetaresom motsvarar landets befolkningssammansättning. För attkunna uppnå detta så bör man arbeta på samma sätt som mani gör för att uppnå ökad jämställdhet. Det bör varasjälvklart att lagen mot diskriminering p.g.a. etnisktillhörighet är lika stark som lagen om jämställdhet påarbetsmarknaden. Vi anser alltså att man bör skärpalagstiftningen. Se vidare de grönas motion1997/98:A69.Integrationsprogram för invandrareDen offentliga sektorn och alla kommuner bör gå före ochupprätta integrationsprogram för invandrare. Dessaintegrationsprogram ska jämföras medjämställdhetsprogrammen för en bättre representation avkvinnor. Man bör även kräva att företag med mer än tioanställda inom det privata näringslivet upprättarintegrationsprogram.UtbildningFör att kunna tillvarata invandrarnas utländska utbildningarbör UHÄ respektive AMS prioritera en vidareutveckling avinstrumenten för att jämföra utländska utbildningar av yrkenmed motsvarande svenska. Korta, individuella, anpassadekompletteringsutbildningar är ett bra sätt att tillvaratainvandrarnas utbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper.Antidiskrimineringsklausul i statligaoffentliga upphandlingarArbetslösheten bland invandrare är alltför hög, i synnerhet iförhållande till arbetslösheten bland majoritetsbefolkningen.Till viss del ligger förklaringen i den pågående, medvetnaeller omedvetna, diskrimineringen på arbetsmarknaden. Hurman kan komma tillrätta med olika typer av diskrimineringkan nog diskuteras. Lagstiftning är en möjlig väg.Användningen av statens ekonomiska makt är ett annat sättatt påverka det privata näringslivet. Hur skulle det kunnagenomföras?Oavsett politisk färg är många privata företag intresserade av att ha detoffentliga som kund. Om man antar att diskriminering är vanlig i Sverigeinnebär detta att många av de företag som handlar med staten diskriminerar -antingen medvetet eller omedvetet. Ett sätt att få dem att i alla fall funderaöver diskrimineringsproblematiken i sina företag är att lägga in en anti-diskrimineringsklausul i statliga upphandlingar. Om ett företag vet att mankan förlora en upphandling p.g.a. att man diskriminerar ökar motivationen attundvika diskriminering. Detta gäller även diskriminering av kvinnor.Många talar om hur mångfalden berikar, särskilt inom företagslivet, menän så länge är det inte mycket mer som händer. En sak som har prövats medframgång i vissa länder för att stimulera ett förändrat beteende på arbets-marknaden har varit införandet av antidiskrimineringsklausuler i statligaupphandlingar. Det finns vissa tecken på lokalt håll om sådant i -t ex och Stockholm.Därutöver kan man nämna att integrationen av arbetsmarknadenförmodligen är en av nycklarna till att få den svenska ekonomin på fötter.Fler och fler företag har kommit till insikten att det som behövs när det gällerkreativitet, produktivitet, m m är mångfald och inte enfald. Idéerna ommångfald (diversity) började till stor del inom företagslivet i och haranammats mer och mer av europeiska företag. Givetvis har dessa företagökade vinster som drivkraft till sina mångfaldsplaner. Men man skall kommaihåg att i alla fall en del av inspirationen för mångfaldsplaner baserades pådet faktum att diskriminering i kan resultera i extremt höga kostnader.Diskriminering kan resultera i att man inte tillåts delta i offentligaupphandlingar. Med andra ord fick dessa företag en viss hjälp på vägen tillslutsatsen att mångfald lönar sig.Ur ett företagsekonomiskt perspektiv kan man säga att slutsatsen hardragits att de som inte diskriminerar producerar bättre produkter och tjänsterpå lång sikt. I ett bredare demokratiperspektiv är det också så att en effektivantidiskrimineringsklausul skall ses som en minimiförsäkran till allamedborgare att skattemedel inte skall gå till företag som diskriminerar.Staten kan direkt påverka statens personalpolitik och offentlig service vadgäller diskriminering. Dessa klausuler kan vara ett viktigt kompletterandesätt att se till att de offentliga medlen som går till verksamheter utanförstatens regi hamnar hos företag som visar en grundläggande respekt för allamänniskor i detta land.Sådana klausuler kan därmed även ses som ett sätt att bygga uppförtroendet för staten från bland annat invandrarnas sida. Det är viktigt attmarkera att skattemedel inte går till företag som diskriminerar. Man höjerföretagens medvetenhet om diskriminering, vilket bör stimulera dem självatill att motverka diskriminering. Och man visar bl.a. för invandrarna (ochkvinnor om könsdiskriminering inkluderas i klausulen) att staten är villig attmotverka diskriminering inte bara genom högflyende principer om mänsk-liga rättigheter utan även genom konkreta handlingar.Därför anser vi att man antingen genom lag eller på annat sätt bör införaantidiskrimineringsklausuler i alla offentligt upphandlade avtal där staten ären part. Avtalsbrott mot en sådan klausul skall kunna sanktioneras med t exhävning av avtalet, skadestånd, och/eller ett förbud mot deltagande i framtidaoffentliga upphandlingar.SpråkfrågorSpråket är vårt viktigaste redskap till kommunikation. Attbehärska språk handlar också om att kunna sätta ord på sinakänslor. Alla som bor i bör få kunskaper i detsvenska språket. Det är dock farligt att ha en politik somenbart riktar sig till invandrare. Förslaget som diskuteradesför om att alla arbetslösa som är invandraremåste läsa svenska för att få a-kasseersättning eller bidragvar en sådan åtgärd som inte är önskvärd. Man måste ocksåvara medveten om att t.ex. vissa äldre nyinvandrade kanskealdrig kommer att kunna lära sig det svenska språket eller attvissa äldre nyinvandrade kommer att tappa det svenskaspråket när de blir äldre. Och att vissa alltid kommer attbryta på svenska, även om de behärskar det svenska språketutmärkt i övrigt. Och att det även finns "svenskar" som hardåliga kunskaper i svenska språket.SvenskundervisningÄven de människor som inte har rätt till asyl i ellerhar andra flyktingsskäl samt deras anhöriga ska kunnaerbjudas undervisning i svenska. Det gäller arbetsinvandrare,men också alla människor i det svenska samhället som intebehärskar en fullgod svenska.HemspråkSkolans hemspråksundervisning har stor betydelse förinvandrarbarnens identitet och trygghet. Den ökar derasmöjligheter till att klara övergången till den nya kulturen ochsamtidigt hålla den gamla levande.Hemspråksundervisningen är också viktig med tanke på demsom återvänder till sitt gamla hemland. Hemspråk ska varaen rättighet för alla som vill lära sig föräldrarnas modersmål.Äldre och det svenska språketI framtiden kommer vi att ha många människor som kommittill i vuxen ålder och som kommer att bo påålderdomshem, ta del av sjukvården osv. En del av dengruppen kommer att tappa sin svenska, en del av gruppenkommer aldrig att ha lärt sig svenska. Vi kan inte bortse frånatt detta är en verklighet och naivt hoppas att alla kommer attkunna svenska. Det är tyvärr en verklighet som i mindreskala existerar och som kommer att bli större iframtiden. Naturligtvis måste vi hitta former så att ävendessa kan tillgodogöra sig servicen i den offentliga sektornoch må bra som människor. Regeringen bör återkomma medåtgärder för hur vi ska möta dessa behov.Miljöpartiet anser att vi måste hitta en beredskap inom sjukvården för attmöta de nya förhållanden som vi lever i med en alltstörre andel invandrade äldre och sjuka. Vi måste utveckla en mångkulturellkompetens, och detta sker bäst genom invandrarrepresentation inomvårdpersonalen. Vi vill också se mer av team-arbete inom vården där läkare,sjuksköterskor och annan omvårdnadspersonal samarbetar kring patienten.Vi vill då att detta teamarbete också tillförs kulturell kompetens.Sfi-undervisningenMånga av propositionens förslag om sfi-undervisningen ärpositiva.