mot · GM02MJ224 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ224av m.fl. (kd)Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarSammanfattningKristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsattanvändning av åkermarken förlivsmedelsproduktion. En förutsättning för att jordbruket ska finnas kvarsom basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är de samma somomvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsattbrukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i synenpå jordbruket. Särskilda stödinsatser för mjölkproduktionen i dessa områdenmåste nu prövas. Det är dags att lyfta av den extra skatteryggsäck somSveriges bönder bär på för att på nytt skapa framtidstro i denna näring. Enökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt att stärka densvenska livsmedelsnäringen. Att staten skall bära kostnader för kartavgifter,djurdatabas och avbytarverksamhet samt genomföra avsevärda förenklingarav jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Givetvis ska deEU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarna användas fullt ut.Årets skördeskador innebär för många lantbrukare stora ekonomiska påfrest-ningar. Staten måste därför kunna använda möjligheten till katastrofinsatser.Att använda modellen med exportkreditgarantier för att bistå exempelvisRyssland med livsmedel såsom fläskkött bör prövas. I de fortsatta förhand-lingarna i EU om reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken(CAP) ska inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande tillbevarande av och fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktioni hela , som en långsiktigt hållbar reform måste nås.InledningLandets jordbrukare tillhör främsta miljövårdareoch miljövärnare. De står för den trygga och stadiga,långsiktiga och konsekventa miljövården. Det många medpoetisk känsla kallar "den orörda svenska naturen" är i självaverket det svenska kulturlandskapet, resultatet av över tusenårs kultur. Kultur betyder just odling. En kultur som lärt ossatt från Moder Jord få det som behövs för livets uppehälle.Jordbrukspolitiken måste nu handla om att ta till vara dennakultur och denna miljöinsats, att skapa fortsattaförutsättningar för jordbrukare att bedriva sitt kultur- ochmiljöarbete i hela vårt land. I skogsbygd och mellanbygdsåväl som på slätten. I , på och Småländskahöglandet såväl som på Östgöta- och Västgötaslätterna, iMellansverige och i . Detta är en förutsättning fören levande landsbygd.Jordbruket enframtidsnäringDet måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i Sverigeoch i övriga EU-länder är en nödvändighet. Vill vi att helaSverige skall leva och att vi ska ha en fortsatt inhemsklivsmedelsförsörjning måste jordbruket få uppleva enrenässans. Ur ett globalt perspektiv är det långsiktigtnödvändigt att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är ocksånödvändigt att miljöaspekter vägs in vid en kommandereformering av jordbrukspolitiken. En övergång till mermiljövänliga och mer ekologiska brukningsmetoder skafrämjas. Detta kräver också bibehållen , eftersomen minskad intensitet i jordbruksproduktionen måste kunnakompenseras med produktion på mer åkermark.Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livs-medelssektorn i övrigt. Regeringens linje att verka för en snabb och radikalreformering av CAP kommer att innebära stora omställningsproblem förjordbruksnäringen inom hela EU-området. För kan det handla om attså mycket som en tredjedel av svensk avvecklas och att tusentalsarbetstillfällen försvinner från denna sektor. Detta kommer i sin tur att ledatill avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkom-ster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primär-produktion. Detta är en utveckling som går i direkt felaktig riktning i relationtill devisen om att Hela ska leva. Vi kristdemokrater avvisar ensådan linje.KonsekvensanalysJord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras.Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygden etc. Regeringen börsnarast återkomma till med en sådankonsekvensanalys att ha som underlag för det fortsattabeslutsfattandet.Lika konkurrensvillkorDen svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens. Ärdet något vi är säkra på är det att svenska bönder klarar tuffkonkurrens - bara den sker på lika villkor. Problemet är attskatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer. Detär därför viktigt att inom EU hårt driva frågan omharmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. För attsnabbt komma till rätta med nuvarande olägenheter krävsdock snabba beslut i enlighet med den s k Björkskautredningen.Den extra ryggsäck som bönder bär på genom skatter och avgiftersom konkurrentländerna inte har, den ryggsäcken måste lyftas av. Därförföreslår vi kristdemokrater ett första steg i utfasningen av dessaskatter. Ett första steg som innebär ca 500 miljoner i skattelättnader förjordbruket. Den så kallade Björkska utredningen har tydligt visat att Sverigesbönder har ett betydligt besvärligare konkurrensläge än bönderna i grannlän-derna. Det handlar bl a om högre energiskatter och gödselmedelavgifter. Ominte dessa skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att svenskalantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringensom inom livsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/avgifter till omvärlden. Vi vill i ett första steg:? Beskatta eldningsolja inom jordbruket på samma sätt som inom industrin,vilket ger en kostnadsminskning.?? Befria jordbruket från elskatt precis som tillverkningsföretagen, vilketger en kostnadsminskning.?? Sänka dieselbeskattningen stegvis, vilket ger en kostnadsminskning.?? Sjösätta principen om att miljöavgifter för jordbruket i sin helhet skaåtergå till näringen. ?Sammantaget innebär detta första steg en skattelättnad på ca500 för . Målet är att helaryggsäcken ska lyftas av under mandatperioden.Engångsvisa neddragningar avramarnaRegeringen har på kostnadskontona B12 och B13 valt attgöra engångsvisa neddragningar av anslag. Detta harmotiverats med underutnyttjande och att anslagsbehållningarskapats. budgeteras högre belopp kommande år,vilket innebär att ramen fylls ut. Det är möjligt att man underett år kan göra en sådan åtgärd men det måste slås fast attSverige på alla sätt skall se till att ta till vara de av EUmedfinansierade jordbruksersättningarna under kommandeår. Att skapa bättrre förutsättningar för jordbruket är en del idetta.Regeringens direktiv till den särskilde utredare som skall lägga förslag ominnehåll i ett nytt svenskt miljöprogram är oroande. villredan nu avvisa tanken på en framtida neddragning av ramen förmiljöersättningsprogrammet.Bibehållen ram för arealersättningaroch djurbidragRegeringens motiv för att dra ned den av EU heltfinansierade ramen för arealersättningar och djurbidrag ärdunkel. Det finns ingen anledning till en sådan åtgärdeftersom kostnaden för statskassan är lika med noll. Bättre ärdå att tydligt ta till vara möjligheterna till återflöde tillSverige varför vi föreslår att kostnadsneddragningen medtotalt avvisas. Motsvarande intäkt från EUredovisas på intäktssidan.Avgifter för kartor och djurdatabasVi kristdemokrater kommer också fortsättningsvis att verkaför att avgifter för kartor och djurdatabas ska belasta statensbudget och inte lantbruksföretagen. Vad gäller nu infördkartavgift, som vi kristdemokrater motsatte oss, kankonstateras att - som vi tidigare varnat för - hanteringenblivit ett administrativt misslyckande. Omriksdagsmajoriteten fortsätter att besluta att kartavgift ska tasut borde man enkelt kunna lösa hanteringen av denna genomkvittning vid utbetalning av arealbaserat EU-stöd. Detta påsamma sätt som återbetalningen av omställningsstödetgenomfördes och 1996. Genom en ändring avnuvarande förordning skulle man på detta sätt förenklaadministrationen högst avsevärt. Det bästa är dock att helt tabort kartavgiften varför vi på intäktssidan redovisar enminskning motsvarande budgeterad årskostnad förblockdatabasen, . På motsvarande sättredovisar vi en minskning på intäktssidan för djurregistretmotsvarande budgeterad årskostnad, 14 000 000 kronor.Stöd till avbytartjänstKristdemokraterna står fast vid kravet på stöttning tillavbytartjänsten - något som avskaffats. Ett nytt anslagbör inrättas för detta och inledningsvis anslås 30 000 000kronor för denna verksamhet. För mjölkgårdar äravbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra skall kunna komma ifrån sitt arbete vid någon ellernågra tidpunkter på året.Exportfrämjande åtgärderI takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute iEuropa ökar förutsättningarna för export. Det är därförangeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Detgäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen.Sverige måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt mednationella medel för att stötta svensk livsmedelsexport.Därför föreslår vi nu en kraftig förstärkning med 35 000 000för detta ändamål.Rensa i byråkratinVi vill också att byråkratin inom jordbruksadministrationenbegränsas genom bl a förenklingar av miljöstöden. Arbetetmed det nya miljöprogrammet som ska börja genomföras år2000 förutsätter vi kommer att leda till ett enkelt robustsystem som är lätt att administrera och därmed avsevärtbilligare . Förenklingar kan ske genom att mansammanför och därmed minskar antalet stöd. Utifrån ettgrundstöd för vall och bete kan man sedan komplettera medtilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. Man måsteockså göra det möjligt att fasa in "gamla" femåriga miljöstödi det nya programmet. Att hantera två system blir en hopplösadministrativ uppgift. I detta sammanhang bör man också taupp diskussionen med EU om femårsregeln. Den är interimlig och försvårar möjligheten att söka stöd.Jordbruksverket har också möjligheter att rationalisera och minska sinbyråkrati genom effektiviseringar, exempelvis genom enkla clearingsystemsom tidigare angetts. Därför bör en tioprocentig minskning av kostnadernaför verksamhet vara möjlig att genomföra.Nej till nytt statistikinstitutLantbruksföretagarna känner sig på många sätt nedtyngda avdet blankettraseri som drabbar dem. Till detta kommer att detfinns flera statistikmyndigheter som kräver sitt. finns () och förnärvarande LES. föreslås att LES skall läggas ned menersättas av en ny statistikmyndighet.Regeringen motiverar sitt förslag om inrättande av ett nytt jordbruks- ochlivsmedelsekonomiskt institut med att då tillgodoses behovet av utrednings-verksamhet med analyser inom området. finns såväl som () med alla de uppgifter som ärnödvändiga. Bättre än att införa ytterligare ett institut vore att få enöverblickav nuvarande statistiska och ekonomiska analyser på jordbruksområdet isyfte att förenkla uppgiftslämnandet för lantbruksföretagen. Företagarenbehöver inte fler blanketter att fylla i utan färre. Genom att inte införaföreslaget institut sparas 4 000 000 kronor.BåspallsmåttenDen lagstiftning som träder i kraft ochsom innebär att vissa specifika båspallsmått krävs har redaninneburit att många lantbrukare med god djuromsorg lämnatnäringen. Det finns ingen anledning att på detta sätt slå utarbetstillfällen. Vi kristdemokrater har försökt fåriksdagsmajoriteten att i denna fråga ta ett annat beslut somskulle möjliggjort för dem med dokumenterat goddjuromsorg att fortsätta driften. Så blev nu inte fallet. Därförbör nu en särskild dispensmöjlighet införa som innebär attlantbrukare med dokumenterat god djuromsorg skall fåfortsätta sin verksamhet även om det fattas någon eller någracentimeter för att nå stipulerat båspallsmått.Särskilt stöd tillmjölkproduktionenI skogs- och mellanbygd är det nu stora bekymmer med attupprätthålla mjölkproduktionen. Det finns därför anledningatt överväga en särskild stödinsats som motiveras utifrånbehovet av att ha fortsatt näringsverksamhet i dessa bygder,verksamhet som bidrar till öppna landskap. Stödformen kanmöjligtvis inrymmas i befintliga strukturstöd, regionala stödtill jordbruket eller inom miljöersättningsprogrammet(kompletterande åtgärder inom jordbruket). Det hävdas ibudgetförslaget att det föreligger anslagsbehållningar ochdessa vore då möjliga att aktivera i detta syfte. Regeringenbör för presentera en stödform i enlighet meddenna beskrivning.Akuthjälp p g askördekatastrofFör att inte ett antal lantbruksföretag ska gå omkull detnärmaste halvåret bör regeringen använda sig av möjlighetentill en insats beroende på katastrofläget. Väderleken harförorsakat stora svårigheter att bärga skörden och många harfått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av det som varitmöjligt att bärga. Insatsen kan göras på flera sätt. Ett förslagär att geografiskt avgränsa områden som kan komma i frågaför ersättning och sedan erbjuda amorteringsfria lån till lågränta. Staten bör besluta om en insats p g askördeskadeläget. Ett särskilt förslagsanslag om 30 000 000kronor förs upp för detta ändamål.ExportkreditgarantierDet är också nödvändigt att på något sätt underlätta densvåra situationen för landets svinproducenter. somdet i vårt östra grannland är stor brist på livsmedelhar vi problem att få avsättning för svenskt fläskkött.Särskilda exportkreditgarantier bör därför ges för attmöjliggöra export till inför den vinter som kankomma att innebära hungersnöd om inte åtgärder snabbt sättsin. Ett särskilt förslagsanslag om förs uppför detta ändamål.Reformering av CAPDen gemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt reform av CAP. I enlighet med vadsom kommer att uppnås i kommande förhandlingar ochWTO-rundor bör det europeiska jordbruket anpassas tillinternationella, mer marknadsmässiga förhållanden.Förändringar av stödnivåer måste ske i takt med andraWTO-länders och med hänsyn till den internationellakonkurrenskraften. Det innebär en stegvis anpassning i taktmed andra.Det är nödvändigt att de ersättningsformer och regleringar som tillämpasinom det framtida CAP - inklusive - kan säkra livsmedelssäker-heten och rimliga inkomstnivåer hos lantbrukarna inom . Detta utanatt inverka negativt på livsmedelssäkerhet.Det går att producera tillräckligt med livsmedel för en växande världs-befolkning. Förvaltarskapstanken måste dock vara vägledande och kort-siktiga vinstintressen - som drivit fram odlingssystem som sugit ur jordensbördighet och orsakat jorderosion - måste ersättas med långsiktigt hållbarabrukningsmetoder. Ett uthålligt jordbrukssystem bygger på ett kretslopp avnäringsämnen och att organiskt material binder samman markmineralen.Detta gör att man tar till vara det naturen ger och förhindrar jorderosion.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidra till fattigdoms-bekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredje världen. Den gemensammajordbrukspolitiken inom EU (CAP) kan vara ett instrument i detta arbete. EUmåste också inom övriga internationella fora såsom WTO, ochIMF medverka till att ta fram en övergripande strategi för hur de fattigasteländernas inflytande ska stärkas. En omställning av det europeiska jordbrukettill mer miljövänliga brukningsmetoder och ekologisk produktion innebär ettminskat tärande på ändliga resurser och är nödvändigt också ur solidaritets-synpunkt med tredje världen. EU ska också bistå med uppbygg-nad/utveckling av ekologisk produktion. De övergripande målen omfattigdomsbekämpning och social utveckling ska stå i centrum också ihandelsrelationerna.Regeringens strävan att genom en radikal förändring av CAP avhändaSverige och stora delar av åkermarken kan inte vara en långsiktigtriktig politik mot bakgrund av den växande världsbefolkningen. Den starkabefolkningstillväxten innebär att odlingsbar redan om någraårtionden kan vara en bristvara. Därtill kan läggas effekterna av en till-tagande växthuseffekt, problem med jordförstöring och sinande vattentill-gångar. Det är inte att på ett riktigt sätt förvalta den globala resurs somåker-marken utgör att föra en politik som leder till dess avveckling. Också fort-sättningsvis ska åker- och betesmarker ses som en resurs i livsmedels-produktionens tjänst.Energigrödeanvändning kan också ses som ett gott utnyttjande av jord-resursen eftersom den då normalt sett är möjlig att återställa för livsmedels-produktion.Ställ krav i kommandeinternationellaförhandlingarInför kommande WTO-runda måste och EU ställamer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav somställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en meroffensiv hållning där det gäller att se till svenska ocheuropeiska intressen vad gäller jordbruksproduktionen ochdess inriktning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk,miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion.Även om marknadsprisstödet successivt kommer att sänkas måste gräns-skydd, intervention och exportbidrag tills vidare bibehållas om än på lägrenivå. Kompensation för prisstödssänkningar via direkta mer miljörelateradeersättningar till jordbruket är en nödvändighet.Utgångspunkter för EU:sgemensammajordbrukspolitikKristdemokraterna har tidigare presenterat principer som börvara vägledande för regeringen i förhandlingarna omreformeringen av CAP:? Livsmedelsproduktion kan inte jämställas med annan näringsverksamhet.Mot bakgrund av den nuvarande ordningen inom EU kommer säkerligenett särskilt ersättnings- och regelsystem att finnas under överskådlig tid.Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik måste ske på ett sådant sätt attlika konkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länder upprätthålls.Likvärdiga regler och principer bör gälla med möjlighet till lokalvariation beroende på bland annat klimatförhållanden.?? Den generella jordbruksersättningen bör ges ut i form av en areal-ersättning på all , inklusive vall. Miljöbetingade ersättningar föratt hålla landskapen öppna, främja den biologiska mångfalden och bevarakulturmiljöer ska finnas liksom särskilda regionalpolitiska ersättningarsom är betingade av olika regioners förutsättningar för livsmedelsproduk-tion.?? Jordbruket ska producera biologiskt fullvärdiga livsmedel. Tydliga mål-sättningar för omställning av jordbruksproduktion till mer miljövänligametoder och till ekologisk produktion bör fastställas på europeisk nivå.?? För att stimulera den ekologiska odlingen ska kompensation ges för ettminskat tärande på råvaruresurser, mindre miljöbelastning med positivaeffekter på bland annat bevarande av biologisk mångfald i odlings-landskapet och ambitionen att producera biologiskt fullvärdiga livsmedel.?? Svenska miljö- och djurskyddsnormer ska vara miniminorm för deteuropeiska jordbruket. bör i EU med kraft verka för en harmoni-sering av miljöavgifter på kemiska bekämpningsmedel och handelsgödselsamt för likvärdiga villkor för animalieproduktionen.?? En viktig konsumentupplysning är var livsmedlen har producerats ochunder vilka former. Ett gemensamt märkningssystem avseende ursprungoch produktionsmetod ska eftersträvas. ?Övergångsåtgärder vidöstutvidgningCentral- och åkermarker ska inte ses som ettproblem utan som en tillgång att användas i dengemensamma livsmedelsproduktionen. Argumentet att dengemensamma jordbrukspolitiken är kostsam måste ses iljuset av att EU:s samlade kostnader för jordbrukspolitikenuppgår till av ländernas samlade BNP. Att klara enintegrering av de central- och östeuropeiska länderna meddess jordbruk kan i denna belysning inte anses vara någotoöverstigligt problem.Den europeiska gemenskapens utvidgning österut innebär att dengemensamma jordbrukspolitiken kommer att omfattas av fler länder. För attomvälvningarna av jordbruket i de kommande EU-länderna inte ska bli fördramatiska bör särskilda övergångsåtgärder tillskapas som möjliggör enförsiktig inslussning av denna jordbruksproduktion. Dessa övergångsreglerska som utgångspunkt ha de principer som skisserats här ovan. Det innebäratt omställningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk betonas starkt.Särskildastimulansersättningar i syfte att få en övergång till ekologiska bruknings-metoder i nytillträdande östeuropeiska länder bör övervägas.Förenklat regelsystem somgynnar ekologiskproduktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ettförenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. Förnärvarande använder man sig av ett system med s kpositivlistor, dvs det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för detekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall minst ett åroch möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillståndär mycket små. Denna konstruktion gör att regelverket blirmycket trögt och innebär mer av hinder än stimulans förutvecklingen av den ekologiska produktionen. Systemet med"positivlistor" måste bytas ut mot mer principiella regler förvad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut börligga på nationell nivå. Ett obligatorisktinformationsförfarande medlemsstaterna emellan bordekunna säkerställa att bedömningarna blir tillfredsställandelika.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera tillutveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvalitén i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om tillekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende förekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad-landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utvecklas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.Idag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärt är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket ochsamhället. bör verka för att denna fråga lyfts inom EU för ettavgörande så att kretsloppet stad-land möjliggörs. Det bör finnas godamöjligheter till mellanstatligt utvecklingsarbete på detta område.TrädgårdsnäringenDen svenska trädgårdsnäringen definieras som enyrkesmässig produktion av grönsaker, köksväxter,prydnadsväxter, frukt och bär samt plantskoleväxter.Produktionen sker dels i växthus och dels på friland. Till sinkaraktär är näringen en typisk småföretagarbransch medrelativt små produktionsenheter.Vid en jämförelse av produktionsvillkoren för de svenska odlarna iförhållande till de europeiska konkurrenterna kan man konstatera betydandeskillnader till nackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Detta gäller bl.a.inom områden som drivmedels-, energi- och koldioxidskatter, arbetsgivar-avgifter, investeringsstöd m m. I relation till de viktigaste konkurrent-länderna tillämpas i höga skatter på energi som ett styrinstrument.För den svenska växthusodlingen är den svenska koldioxidskatten enbetydande konkurrensnackdel. I t.ex. , ett våra viktigaste konkur-rentländer, återförs inte heller de uttagna energiskatterna till näringen i formav energisparstöd m m.