mot · GM02A279 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A279av ()VuxenmobbningVuxenmobbningen ingår som en del i ett utredningsuppdragsom genomföres av arbetslivsdelegation vars slutbetänkandeväntas bli redovisat . Det är ett mycket brainitiativ av regeringen och det är med spänd förväntan jag serfram emot delegationens redovisning av olikaställningstaganden och förslag. Därutöver finns detanledning att fundera på vilka erfarenheter rörandevuxenmobbningen vi i kan ta del avinternationellt/nationellt, inom Europeiska unionen och denordiska länderna.Jag tycker att det känns angeläget att inte bara överlämna fråge-ställningarna kring vuxenmobbningen till forskarna och forskningen, utan attsamhället via staten pekar ut angelägna områden. Icke oväsentligt är detfaktum att förutom det stora mänskliga lidandet kostar det samhället utgifter istorleksordningen . Det finns påståenden såsom atti saknas i hög grad adekvat svensk forskning och svenska forsk-ningsgrupper på området.Definitionen om vuxenmobbingen som kränkande behandling i arbetslivetär att dess första steg är att vederbörande blir illa och kränkande behandlad,förolämpad, utfryst och utstött. Dess andra steg är kränkande behandling frånarbetsgivarens sida, där tjänsterätten sakligt och mänskligt ifrågasätts samtförpassning ur arbetslivet på kränkande grund.På tidigt 1990-tal utvecklades positivt av statistiskauppgifter om antal anställda, som utsatts för kränkande behandling till attavse å ena sidan internt av chefer och kolleger, å andra sidan externt avpatienter, klienter m.fl. var dessa uppgifter hopslagna tillsammansmed uppgifter om hot och våld under samlingsrubriken psykosocialaarbetsskador.Det finns gott om iakttagelser om vad som skapar mobbing, t. ex. hårdarevillkor, större konkurrens, tilltagande tystnad, oro och rädsla att bli av medjobbet, behovet att skapa en syndabocken m.m. Empirisk forskning har oftastressinriktning som grund: negativ stress leder till frustration, irritation,dåligt beteende och utstötningsmekanismer, desperata arbetsgivare ochsuspekta uppsägningsgrunder. Detta kan i sin tur leda till skadade ochförvirrade människor, som aldrig får skeendet klart för sig. Många som råkarilla ut får ingen hjälp, blir utslagna och kommer aldrig mer igen.Vuxenmobbningsfrågeställningarna väcker otrevliga känslor och kan fåsom resultat att nya syndabockar måste utses. Av tradition kan det ses sombättre att behålla ett gammalt system som går ut på exempelvis att skaffaursäkter för att bli av med konkurrenter.I den praktiska verksamheten har man kunnat konstatera att när kränkningförelegat, har alltid funnits såväl föregångare som efterföljare. Kränkningenär således led i ett system, t.ex. negativ stress, och arbetsplatsens problem.Istället för att undersöka vad det är som skapar mobbing behöver manundersöka vad det är som karaktäriserar goda arbetsplatser utan mobbing.En god forskning bör ske utifrån sakliga argument och framförallt inriktas påvad det är i arbetslivet som inte skapar mobbing.Även den juridiska sidan av mobbningsproblematiken bör bli föremål förriktad forskning. Ett problem kan vara de samverkansregler mellanarbetsgivare och fack, som lägger mobbningsproblematiken i händerna pådet fackliga, lokala ombudet. Detta ombud kan sakna juridisk och socialutbildning, och har främst till uppgift att se till kollektivets bästa, men ävenatt klara ut den enskilde medlemmens behov. Är det lokala ombudet sammaperson som skyddsombudet, kan här uppstå diskussioner kring rättssäker-hetsproblemen, vilket den som är utsatt för mobbning kan sägas uppleva.Brott mot mänskliga rättigheter är icke ovanliga i arbetslivet, och behövergöras till föremål för undersökning. Man behöver också analysera tillämp-ningen av i arbetslivet, som kan ge prov på företeelser som för-olämpningar, förtal, hot och våld och därmed glida över gränsen till brotts-lighet. Annan lagstiftning, vars tillämpning i arbetslivet behöver undersökas,rör meddelandefriheten och yttrandefriheten. En arbetstagare kan exempelvisåka ut ur arbetslivet på kränkande grund trots lagstadgad yttrandefrihet.Diskussioner och forskning på området pågår i framförallt norra , , och . Även i har sedanlänge vuxenmobbingen diskuterats och analyserats.Insatserna inom EuropeiskaunionenArbetsmarknadsfrågorna ligger långt framme på EU-dagordningen och arbetsmarknadspolitikens sociala sidorkan förväntas komma upp i sammanhanget, inte minst medreferens till Amsterdamfördragets art 13 rörandeantidiskriminering på traditionella områden.Vid förfrågning hos generaldirektorat V, (direktoratF.4 - Hälsa och säkerhet) har framkommit att arbete pågår rörande våld iarbetslivet. Detta begrepp inkluderar med säkerhet också mobbning iarbetslivet.Frågan är föremål för diskussioner inom direktoratets forHealth and Safety (rådgivande grupp för hälsa och säkerhet). Denna gruppbestår av två regeringsrepresentanter, två arbetsgivarrepresentanter och tvåarbetstagarrepresentanter per land. En rapport kan förväntas under nästa år.Samarbetet och erfarenhetsutbytet inom Europeiska unionen och mellanländerna i , kan och bör på olika områden förstärkas. Ett sådantområde är just åtgärder mot vuxenmobbning.Detta är en viktig del av det humanitära och mänskliga utbytet mellanmänniskorna inom unionen. En stark union innehåller inte bara de ekono-miska villkoren och fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor,utan bygger, inte minst, på de mänskliga relationerna mellan de boende runtomkring i världen. Därför är det angeläget att erfarenhet och samarbete, ävenomfattas av frågor såsom vuxenmobbning.Hemställan1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vuxenmobbning.Stockholm den 26 oktober 1998Ronny ()