ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02U629 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U629av och ()Mänskliga rättigheterFN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna har funnitsi . Det som från början var en deklaration ommänskliga rättigheter och en rättighetskatalog har med tidenutvecklats till i många delar sedvanerättsliga regler.Sverige betonar både nationellt och internationellt vikten av att mänskligarättigheter respekteras och utvecklas. Insatser har gjorts nationellt ochinternationellt för att stärka rättsreglerna, utbilda och informera om de olikarättigheter som den allmänna förklaringen omfattar. har ocksåanslutit sig till en stor mängd internationella instrument inom detta område.Alla mänskliga rättigheter är enligt FN:s syn universella, odelbara och in-bördes beroende av varandra. Trots omfattande insatser och en god viljadiskuteras ibland huruvida uppfyller alla detaljer i de instrument somberör landet. En sådan diskussion är viktig, men viktigast är att utvecklingenförs framåt inom området mänskliga rättigheter. Vilka är målen för Sverigenationellt och internationellt. Särskilt viktigt är detta i ett skede närSverigeär medlem av och förbereder en ordförandeskapsperiodinom EU.FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, , harefterlyst konkreta nationella handlingsplaner för förverkligande av de åtagan-den som stater gjort när de i tal och skrift betygat sin respekt och vördnad fördessa rättigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en nationell handlingsplanrörande mänskliga rättigheter i ,2. att hos regeringen begär förslag om en nationell handlingsplanrörande agerande inom området mänskliga rättigheterinternationellt.Stockholm den 27 oktober 1998Lena Ek (c)()
mot · GM02U702 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U702av och ()Skjutfält i , NorgeNorska försvaret har undersökt möjligheterna av att etableraett skjutfält på Östlandet. Tre alternativa områden har utrettsmed avseende på konsekvenser för miljö, naturresurser ochsamhälle. Ett av dessa områden, Gravberget, ligger mycketnära gränsen till , norra , och ettskjutfält där skulle innebära en kraftigt negativ påverkan påsvenskt område.Torsby kommun och i var två av mycket fåsvenska myndigheter som fick yttra sig trots att frågan är av mellanstatligkaraktär.Under remissomgången debatterades för-slagen mycket livligt i regionen, ett flertal aktionsgrupper bildades både påsvenska och norska sidan mot alternativ Gravberget. skickadebåde kommunen och mycket kritiska yttranden över förslagettill de norska myndigheterna.Dessutom måste betonas att utredningarna i någon större utsträckning intehar vidrört att en annan nation, , påverkas av en norsk militär anlägg-ning så nära gränsen. Bl.a. hade i remissmaterialets kartunderlag svenskalandområden endast vitmarkerats. Det framgick inte vilken bebyggelse somskulle störas av verksamheten vid skjutfältet.Även om antalet bofasta inte är så stort i området, finns där en mängdfritidshus som nyttjas under olika delar av året. Dessutom används områdetav en mycket stor grupp för rekreation, jakt och friluftsliv. Området är dess-utom unikt i sitt slag som bärare av ett rikt kulturhistoriskt arv frånfinninvandringen för 200 år sedan.Det som borde vara en intern norsk angelägenhet blir genom att Grav-berget föreslås som en ny plats för ett skjutfält också en angelägenhet förTorsby kommun, för liksom det också blir en angelägenhet förSverige och dess parlament.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verkaför att ett skjutfält i ej kommer till stånd.Stockholm den 27 oktober 1998Jarl ()()
mot · GM02U801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U801av ()Juridikhögskola i svenska i har haft stor betydelseför den marknadsekonomiska utvecklingen i de baltiskaländerna. Det blir emellertid alltmer uppenbart att ävenutbildning i internationell rätt, EU-rätt m.m. kommer att blialltmer viktig för de baltiska länderna i samband med derassträvan efter medlemskap i finns därför all anledning att inom ramen för Östersjösatsningarnainrymma även inrättandet av en juridisk högskola i , avsedd för alla detre baltiska länderna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en juridisk högskola i den 9 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02U802 · 1998-10-28 00:00:00 — Intrycket är att skulle bevilja statsministernpengar som skulle stå till förfogande för olika utrikespolitiska utspel.Den moderata linjen, att anvisa ett högre ordinarie anslag för Östersjö-samarbete, hade varit en betydligt effektivare åtgärd för att stödjautvecklingen runt . Det är svårt att se att de projekt som beviljatsmedel ur Östersjömiljarden inte hade kunnat behandlas korrekt inom ramenför det ordinarie samarbetet.Östersjöpolitiken hade bort fokuseras på att stödja rättsstatens utvecklingoch etablerande av väl fungerande institutioner för marknadsekonomin iÖstersjöregionen. Till detta kommer att stödet måste ses i ljuset av EU:sförmedlemskapsstrategier.3. Regeringen lider av säkerhetspolitisk förlamning och måste besluta sigför vilken säkerhetspolitisk roll man vill att skall spela iÖstersjöområdet. Redan medverkan i PFF-övningar av svenskt flyg har varitkontroversiell för delar av regeringen.President utspel om regional säkerhetssamverkan, som närmastpanikartat avvisades av statsministern, visade tydligt hur känslig frågan är.Å ena sidan vill regeringen att skall spela en aktiv roll iÖstersjösamarbetet, å andra drar man sig för vissa av konsekvenserna.Östersjöområdet i vid mening kommer fortsatt att vara en region av storsäkerhetspolitisk och strategisk vikt för stormakterna. Kring dess stränderfinns en del potentiella säkerhetspolitiska problem. måste delta i allade säkerhetspolitiska strukturer som kan bidra till stabilitetoch fredliga utveckling.Sverige är förhindrat att inifrån hjälpa de baltiska staterna att vinna med-lemskap i Nato, eftersom vi själva står utanför. tvekar regeringenatt göra allt den kan för att hjälpa dem utifrån.Nu finns en parallell till socialdemokratins svårighet att omorientera sig ien ny verklighet 1989 i utrikesministerns svar på frågan om stöderde baltiska ländernas strävan att gå med i Nato. Hon svarade:"Vi vet att de baltiska länderna vill det. Är det så att också Nato vill ta indem är det klart att då är väl det bra då. "Att de tre baltiska staterna vill gå med i Nato är väl känt.Men är socialdemokraterna beredda att stödja dem i detta?Det finns bara en rimlig linje. bör understödja de baltiskaländernas arbete för Natomedlemskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgningen av EU till nya medlemsländer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Östersjömiljarden.Stockholm den 20 oktober 1998Sten Tolgfors (m)
mot · GM02U803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U803av ()MiljöproblemenMiljöfrågor berör alla människor, allt från de små nära problemen till destora globala. Alltför ofta anser jag att man tappar helheten och gräverför djupt i de små lokala frågorna. Inte för att det kan vara viktiga ochibland mycket engagerande frågor, men vi måste stanna upp och se var vilägger våra resurser för att få en bättre miljö. Det ansvaret har vipolitiker; att samla kunskap, erfarenheter, information från olika grupperoch experter. Därefter skall vi bedöma var och hur vi får mest effekt föratt nå bra resultat.Jag anser att det största miljöproblemet i vårt närområde, som hotar vår delav världen, är det avfall som finns kvar från tid. Allt detokontrollerade industri- och kärnavfall som finns på andra sidan Östersjönoch på är en "miljöbomb" som ingen riktigt kan se omfattningenav.Det samhälle som försöker resa sig efter det kommunistiska haveriethar ännu inte förmågan att ta ansvar för alla dessa problem. stöd gåridag bl.a. till befintliga kärnkraftsanläggningar, t.ex. i insatser sker genom SIP (Swedish international project nuclear safety),som bidragit med uppbyggnad av brandskydd, säkerhetskultur, tillsyns-myndighet m.m. Detta har haft stor betydelse för att dessa anläggningar skalldrivas mer "säkert". deltar även i projekt inom EU.Ser vi framåt bör våra resurser koncentreras mer mot . Inomdetta område finns upp till tio ubåtsanläggningar med kärnavfall samlatöppet i hamnar och på stora fartyg. Det finns även ubåtar och avfall somdumpats direkt i havet.Till detta skall läggas all kärnvapen som finns inom detta område.Kolahalvön styrs ännu mycket av militären i . Dock har allt flerländer börjat få möjlighet att komma till området och hjälpa i en för Rysslandohållbar situation.Jag anser att vi bör föra över medel, i statsbudgeten, från både bistånd ochde miljösatsningar som är inom till . De ökade satsningarsom måste göras framgent bör ske samordnat inom . Detta för attförhindra en katastrof som kan beröra hela vårt land.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de stora miljöproblem som finns i vårt närområde.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)
mot · GM02U804 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U804av ()Informationsteknikens infrastruktur i ÖstersjöområdetInformationstekniken är den sektor som har den snabbasteutvecklingen i världen. IT-sektorn erbjuder allmänhet ochföretagandet nya möjligheter att dra fördel av en mer ochnärmare sammanbunden marknad.Regeringen har anvisat för att stimulera och utvecklaIT-sektorn i . I denna satsning ingår ingen satsning påinfrastruktur.För att skapa en reell möjlighet till utveckling krävs en infrastruktur somförbinder länderna i området. , , och saknartill stora delar bredbandsförbindelser med omvärlden. Uppbyggnaden av ensådan infrastruktur i sker naturligt med somknutpunkt med förbindelser till länderna österut. En sådan infrastruktur gerbland annat underlag för skapandet av bilaterala övervakningscentraler förcivil säkerhet, katastrofer och räddningsinsatser i . Med ettutbyggt nätverk ökas möjligheterna till handel, bl.a. den s.k. elektroniskahandeln. Ett sådant nät medger dessutom möjligheten att utveckla tele-medicinska tjänster inom området.Regionalpolitiskt skulle denna infrastruktur utgöra en avsevärd möjlighetför , som därmed elektroniskt kommer att tillhöra hela . På samma sätt som landsvägsförbindelser är ett nationellt ansvarmåste även dessa nya moderna "motorvägar" anses vara det. Ansvaret förinternationella IT-satsningar i är en svensk nationellangelägenhet som till delar kan anses vara en svensk biståndsangelägenhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastruktur för IT i Östersjöområdet.Stockholm den 27 oktober 1998Roy ()
mot · GM02U807 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U807av m.fl. (s)ÖstersjöregionenÖstersjöregionen är den region som och har den globaltsett snabbaste tillväxten i världen. Den ekonomiska aktiviteten, mätt igodsmängder i ökar i volym årligenmedan värdeökningen sägs ligga . FörSverige betyder detta att hela landet kommer att kunna få del av dentillväxt som genereras kring det öppna och fredliga innanhav somÖstersjön numera är. Det finns beräkningar som visar att den ökadeÖstersjöhandeln kan ge oss mer än 100 000 nya jobb.För att de prognoserna skall slå in krävs en politik som främjar tillväxt ochutveckling i . Strategiskt i detta sammanhang är satsningarpå infrastruktur i form av utbildning, ett sammanhållande transportnät ochväl utbyggda telekommunikationer.När det gäller utbildningssatsningar finns ett samarbete mellanhögskolor från flera av länder. Så byggs bland annat, medsvensk medverkan, en handelshögskola upp i . Arbetet med att påliknande sätt bygga upp en juridisk högskola har också påbörjats. Dennaform av nätverksbyggande på utbildningsområdet är strategiskt för Sverigesroll i den framtida och bör därför få efterföljare på andraområden som tekniska högskoleutbildningar, m.m.Det är också angeläget att ta ett helhetsgrepp om transportfrågorna iÖstersjöregionen - för tillväxtens och miljöns skull. Här handlar det om attfå ett smidigt flöde av person- och godstransporter mellan hamnar och flyg-platser såväl som på järnväg och väg. Investeringsplanerna på transport-området måste samordnas. Detta är också angeläget ur ett EU-perspektiv inteminst med tanke på diskussionerna om transeuropeiska nätverk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningssamarbete och samordning av transportfrågorna iÖstersjöregionen.Stockholm den 22 oktober 1998Tommy Waidelich (s)()()
mot · GM02U808 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U808av m.fl. (s)Samarbete med inom jämställdhetsområdetDet svenska utvecklingssamarbetet med skallleda till att genomföra handlingsplanen från iPeking som innebär lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter förkvinnor och män.Sveriges bilaterala utvecklingssamarbete skall särskilt syfta till att främjakvinnors deltagande i de politiska församlingarna och att stärka kvinnorssituation på arbetsmarknaden.I detta sammanhang är det oerhört viktigt med åtgärder för att förbättrakvinnors hälsa och att förebygga ohälsa. Handeln med sexuella tjänster ökar iÖsteuropa. Mycket unga kvinnor hamnar i prostitutionens misär, mångagånger av okunskap om prostitutionens grymma verklighet.Inom ramen för alla samarbetsprojekt på det sociala, demokrati- ochjämställdhetsområdet bör uppmärksamhet och kunskap om handeln medsexuella tjänster och vår svenska kvinnofridslag ges.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för alla samarbetsprojekt på det sociala områdetsamt på demokrati- och jämställdhetsområdet bör uppmärksamhet riktas påhandeln med sexuella tjänster och information om kvinnofridslagen ges.Stockholm den 22 oktober 1998Anne ()Elisebeht ()()()()()
mot · GM02U809 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U809av m.fl. (s)Ett BarentsinstitutBarentsregionen omfattar och nordvästra och ärEuropas nordligaste region. Regionen har 4,6 miljoner invånare, varav 1miljon i de nordiska länderna och drygt en miljon i storstaden , främst , har enorma naturrikedomar i form av skogs-råvara, mineraler, gas m.m. Det finns stora outnyttjade potentialer när detgäller handel och varuutbyte, råvaruexport, utbyte av tjänster och kompe-tenser samt turism och friluftsliv.Kommunikationer och transportssystem måste utvecklas. Satsningar påfysisk infrastruktur och övriga utvecklingsprojekt stärker norra som handelscentrum i Barenstregionen.Miljösituationen på kan dock inte beskrivas lika positivt. Ingetområde i världen har så många kärnkraftsreaktorer på så liten yta. Dessutomhar utvinningen av metall ur malm bidragit till ytterligare miljöförstöring.Kärnkraftsverket i Polyarny Zori producerar av den el som förbrukaspå och den anses tillhöra en av de tio farligaste kärnkraftsverkeni världen.Om inte fartygen på och deras radioaktiva last skasjunka måste åtminstone reaktorerna svetsas loss och bränslestavarnaförvaras på ett ändamålsenligt sätt. Kostnaden för detta saneringsarbeteuppskattas till 150 miljarder ecu.Situationen är katastrofal. Det gäller vår framtid.Det är mycket viktigt att vi samordnar våra insatser. Det finns mångaaktörer inom området, både inhemska och från andra länder. På samma sättsom vi spelar en aktiv roll i , måste vi spela i Barents-området.Barentsområdet har förutsättningar att bli en av viktigaste tillväxt-regioner . En stategi för hur bör verka för att främja dennautveckling bör tas fram i samarbete med näringslivet.För att lyfta betydelse bör avsätta pengar till ettBarentsinstitut, där investeringar och samarbete ska främjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett Barentsinstitut.Stockholm den 24 oktober 1998Lennart Klockare (s)()()()
mot · GM02U901 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U901av ()kolkraftverkRegeringen bör uppta förhandlingar med Danmarksregering och begära att danska kol- och oljekraftverk, främstde belägna i , bör stängas.De nämnda kraftverkens utsläpp orsakar skador på människor och miljö, iSkåne i allmänhet och i i synnerhet. De stora kol- och oljekraftverkeni släpper ut stora mängder av svaveldioxid, kväve-oxider, kolväten m.m.Beslutet att avveckla en reaktor vid kärnkraftverket i Barsebäckkommer ytterligare att belasta miljömässigt. är Malmöutsatt för, då det råder västliga vindar (som är dominerande), inflöde avluftföroreningar från Danmark.Det bör noteras att har en stor majoritet av svenska folket,enligt alla opinionsmätningar, haft och har en till regeringen motsatt åsiktavseende förtida avveckling av kärnkraften.För höga luftföroreningar ger upphov till skador på människor och miljö.Främst ger luftföroreningarna upphov till ökad förekomst av cancer, allergi-er, luftvägssjukdomar och ett allmänt försämrat hälsotillstånd. Dödsfall tillföljd av andningsorganens sjukdomar ökar i Malmö.Läggs ned kommer därvarande elproduktion att ersättasmed ökad förbränning av fossila bränslen i , vilket i hög gradnegativt påverkar miljön i Malmö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på stängning av kolkraftverk.Stockholm den 22 oktober 1998Sten ()
mot · GM02U902 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U902av ()Djurskyddsorganisationernas internationella verksamhetDjurskyddsfrågorna har blivit allt mer internationaliserade. Imånga fall krävs engagemang i internationella fora för ska kunna åstadkomma förbättringar inom landet. Ettökat internationellt engagemang leder också till positivamöjligheter att påverka djurhållningen i andra länder.Djurskyddsorganisationerna i har samordnat sitt internationelladjurskyddsarbete genom att bilda en paraplyorganisation vid namn SvenskaEU-gruppen för djurskydd. Djurskyddsorganisationerna bedriver genom sinsammanslutning ett mycket viktigt arbete och skapar förutsättningar förförbättrat djurskydd såväl nationellt som internationellt.Svenska EU-gruppen för djurskydd är medlem i Eurogroup for AnimalWelfare, som är en samordnande organisation inom EU. Organisationen hartidigare erhållit ekonomiska bidrag från komissionen, men sedan årsskiftethar kommissionens möjligheter att betala ut pengar till organisationerändrats. Kommissionen har av den anledningen ingen möjlighet att stödjadjurskyddsorganisationernas arbete.För de svenska organisationerna innebär det att möjligheterna att agera påden internationella arenan minskat avsevärt. Enligt min uppfattning börSverige arbeta för att kommissionen ska ges möjlighet att betala utekonomiska bidrag till djurskyddsorganisationer. Jag anser vidare att desvenska organisationernas arbete är så betydelsefullt att staten bör avsättamedel till deras internationella verksamhet. betalar staten ut ekonomiskabidrag till miljöorganisationernas internationella verksamhet. Motsvarandebör även ske till djurskyddsorganisationernas verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att skall gesmöjlighet att betala ut ekonomiska bidrag till djurskyddsorganisationer,2. att hos regeringen begär förslag om stöd fördjurskyddsorganisationernas internationella verksamhet.Stockholm den 28 oktober 1998Holger ()
mot · GM02U903 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U903av ()HavsrättskonventionenI samband med sitt godkännande av FN:shavsrättskonvention beslutade om vissa ändringari svensk lag (utrikesutskottets betänkande 1995/96:UU17).Bl.a. försvagades stödet för ingripanden till skydd för havs-miljön. Mest uppmärksammat blev slopandet av fängelse istraffskalan för vissa miljö- och fiskebrott.Kustbevakningens möjligheter att ingripa minskade ipraktiken. Detta gav naturligtvis fel signaler om samhälletsvärdering av miljöbrott, som det innebar fördelaratt ett stort antal nationer tillämpar gemensamma regler.Konventionen är ju inte delbar utan vi var tvungna att ta densom helhet.Det ligger i sakens natur att det är svårt att på nationell basis komma tillrätta med oljeutsläpp på internationellt vatten från utlandsflaggade fartygsom går mellan utländska hamnar. Erfarenheterna från många års arbete visarockså tydligt att det inte räcker med att agera nationellt. Konventionen har å andra sidan inte öppnat tillräckligtstarka möjligheter att ingripa mot den allvarliga miljöförorening som ettoljeutsläpp faktiskt innebär. Regeringen bör bevaka möjligheterna att ageraför att en strängare syn på föroreningar i den miljön införs ikonventionen och gripa första tillfälle att ta ett sådant initiativ.När det gäller åtgärder för att effektivisera det rättsliga förfarandet för attbeivra oljeutsläpp gjorde ett tillkännagivande till regeringen isamband med att konventionen godkändes. Jag anser att det är angeläget attregeringen gör denna översyn av möjligheterna att inom ramen förgällande konvention skärpa den svenska lagstiftningen. Mot bakgrund avantalet upptäckta oljeutsläpp och hur få fall som leder till effektiva rättsligaåtgärder och den långa tid det vanligtvis tar, är det angeläget att regeringenser över hur förfarandet fungerar i praktiken. Regeringen kan efter en sådankartläggning undanröja de praktiska hinder som faktiskt föreligger, t.ex.genom utbildningsinsatser, ändrade rutiner eller organisatoriskaförändringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt initiativ till skärpningar i havsrättskonventionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av revidering av den svenska lagstiftningen inom ramenför gällande konvention,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att åstadkomma ett bättre skydd för den miljöngenom att effektivisera förfarandet från upptäckt av oljeutsläpp till dom.1Stockholm den 22 oktober 1998Eva Flyborg (fp)1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till JuU.
mot · GM02Ub2 · 1998-10-12 00:00:00 — att beslutar att 5 kap. 4 d § första stycket lag om ändring iskollagen 1985:1100 skall ges följande lydelse: Elever på samtliga nationellaprogram har rätt till minst (garanterad undervisningstid),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för ett nytt nationellt program -teknikprogrammet - tillgodose behovet av sådan teknikutbildning som krävsi samband med omställningen av energisystemet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principiella ståndpunkter om utveckling av kärnämnesutbudet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att historia tas in bland kärnämnena,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsämnets ställning på det individuella programmet och attsamtliga elever skall erbjudas undervisning i Idrott och hälsa,7. att begär att regeringen utformar direktiv till den arbetsgruppsom skall utreda hur samarbetet mellan skola och arbetsliv kan utvecklasvidare i enlighet med vad som anförts i motionen beträffande behovet avAPU-platser med hög kvalitet och övervägande av behov avskyldighetslagstiftning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans övergripande ansvar för lärlingsutbildningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avstyrka förslaget om gymnasieexamen,10. att att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtagande av diskussionsmaterial för att underlättaoch ge struktur åt diskussionen på gymnasieskolorna om synen på kunskapoch planering av undervisningen,11. att begär att regeringen återkommer med förslag omelevskyddsombudens rättigheter.Stockholm den 9 oktober 1998Britt-Marie Danestig (v)()()()