mot · GM02Bo237 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo237av m.fl. (kd)Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeMålsättning och visionerSamhällets utveckling bygger på en god samhällsplanering.Bostäder, arbetsplatser, kommunikationer och anläggningarför fritidsaktiviteter är viktiga förutsättningar för människorslivskvalité och tar i anspråk stora delar av samhälletsresurser. Utformningen måste ge möjligheter till ettlångvarigt och ansvarigt förvaltande. Samhällsplaneringenskall bygga på en ekologisk helhetssyn och säkerställatillgång till frisk luft och ostörd natur. förlivsmedelsproduktion måste garanteras. Hushållningen mednaturresurser skall bygga på långsiktighet och ge skydd förnatur- och kulturlandskapet. Samhällsplaneringen måste skepå ett demokratiskt sätt, där enskilda medborgare kan kännadelaktighet. Planeringen skall ske med respekt för detenskilda ägandet.Bostaden spelar en central roll i människors liv. En boendemiljö med högkvalité är viktig för människors livsvillkor. Alla måste få upplevatillfredsställelsen över att ha ett hem. Boendepolitiken är en viktig del ikristdemokratisk familjepolitik. För barnen är den närmaste utemiljön ocksåen viktig fritidsmiljö. Boendemiljön skall stimulera till gemenskap och ettaktivt vardagsliv. Boendemiljön skall vara trygg och estetiskt tilltalande.Segregation skall motverkas redan i planeringsstadiet.Valfrihet i boendet är en viktig välfärdsfråga. Människors skiftandeönskemål och behov av bostäder i olika skeden under livet måste tillgodosestill rimliga kostnader. Äldre personer och personer med funktionshindervistas huvuddelen av sin tid i bostaden. Tillgängligheten för personer medfunktionshinder är viktig såväl för själva boendemiljön som den yttre miljön.Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden föralla människor. En god uppväxtmiljö för barn och ungdomar skall främjasgenom samhälls- och bostadsplanering.Rätten till ett hem -kristdemokratisk boende-och familjepolitikDe politiska strömningar som påverkatutformningen av boende- och familjepolitiken i vårt land hari stor utsträckning byggt antingen på ett socialistiskt,kollektivistiskt synsätt eller på ett liberalt, individualistisktsynsätt. Båda dessa strömningar tonar ned familjens och denlilla gemenskapens betydelse. Familjen uppfattas som ett hotmot den kollektiva solidariteten, inte som en tillgång. Ibostadspolitik för hållbar utveckling (1997/98:119) sägs att"boendemiljön skall bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt förbarn och ungdomar". Om detta skall kunna fullföljas måstefamiljens roll och betydelse uppvärderas.Den kristdemokratiska bostadspolitiken har som utgångspunkt attmänniskor skall känna trygghet i sitt boende. Trygghet och valfrihet iboendet är en del i familjepolitik. Om möjlighet finnsväljer huvuddelen av barnfamiljerna att bo i eget boende. Kristdemokratiskboendepolitik grundar sig på medvetenheten om att familjer som har frihetatt välja den boendeform som passar dem bäst, också bäst skapar enboendemiljö som främjar en harmonisk uppväxt för barn och ungdomar. SomHem- och familjeutredningen fastslog , är de små och näragemenskaperna i familjekretsen avgörande för hela människans utveckling. Ifamiljekretsen, i en trygg och kärleksfull atmosfär, finns de bästaförutsättningarna för formandet av solidariska och demokratiska människor.Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skall alltid göras i sambandmed utveckling av bostadsområden.Det är ovärdigt att i ett välfärdsland acceptera att en stor grupp människorär bostadslösa, varav ett stort flertal är hemlösa. Uteliggare börjar bli enalltvanligare syn, även utanför storstäderna. En ökande grupp av dessa ärkvinnor med psykiska funktionshinder. De stimulansmedel regeringen satsartill kommunerna om 10 miljoner är inte tillräckligt för att lösa dettaproblem. Dessutom är det frivilligt för kommuner eller ideella organisationeratt söka dessa medel. En snabb uppföljning måste ske för att garantera denenskilda personens rättighet till ett hem. De siffror som redovisas förhemlösa i kommunerna är dessutom lägre än det verkliga antalet. Denbostadssociala utredningen måste snabbt komma med direkta förslag på dettaområde.BoendesegregationenSegregationen har sin upprinnelse i den snabbamoderniseringen av . När flyktingvågen komövergick den inhemska segregationen till en etnisksegregation. byggdes 100 000lägenheter , det s k miljonprogrammet. Detta var frånbörjan ett svar på den bostadsbrist som uppstod i sambandmed inflyttningen till storstäderna. Få och stora aktörer stodför en mycket rationaliserad produktion på bekostnad avestetiska, sociala och kulturella världen. Detta har lett till enhistorielöshet för människor där de sociala banden klippts avoch delaktigheten undergrävts. En omfattande anonymitethar blivit följden i flertalet bostadsområden.Under slutet av perioden byggdes också stora mängder småhus som blevtillgängliga för en bred allmänhet. Inflation, skattesubventioner ochräntebidrag gjorde att det var mycket förmånligt att köpa sinbostad. Valfriheten mellan olika boendeformer ledde till att segregationenblev mera tydlig för familjer med små ekonomiska möjligheter ochinvandrarfamiljer i hyreslägenheter utan insats. Trenden har varit svår attbryta och bostadssegregationen kulminerade och har sedan mereller mindre permanentats. Stagnationen på bostadsmarknaden har gjort detsvårare att lämna de områden som råkat ut för segregering. I segregationensspår följer en omfattande social utslagning och drogproblem, genomanonymitet och brist på delaktighet i den lokala utvecklingen.De negativa följderna av denna bostadspolitik måste leda till eftertanke.Storstadskommittén konstaterar att stat och kommun har satsat mycket storabelopp för att motverka segregationen under de senaste tre decennierna.Kommittén konstaterar att resultaten inte står i proportion tillinsatserna. handlar det om att bygga mera estetiskt och genom-tänkt. Behovet av statushöjande insatser är påfallande. Incitament måsteskapas för att företag, institutioner och myndigheter skall etablera sig i dessaområden. Satsningar på inflytande från de boende måste kombineras medriktade åtgärder för företagsetableringar och sysselsättning. Positiva skol-och fritidsmiljöer måste garanteras. Kvinnors kunskaper och erfarenhetermåste tas tillvara liksom forskning om bostadsmiljöer av såväl kvinnor sommän. Regeringens förslag om stöd till ekologisk omställning och utvecklingär mycket angeläget. Lokala investeringsprogram för miljonprograms-områdena och andra utsatta områden måste prioriteras.Kulturmiljöer, arkitekturoch samhällsgemenskapOmbyggnad och förtätningsverksamhet berör ofta miljöersom många vill bevara. Värdefulla kulturmiljöer ochbyggnader som utgör prov på olika tiders arkitektur skallbevaras för kommande generationer. Arkitektoniska värdenvid om- och nybyggnad måste stimuleras och ingå i enlevande miljö. Arkitekturen är ett uttryck för skiftande tiderslivsstil och förhållanden. Den utgör en viktig del av vårtkulturarv och ger oss själva och vårt samhälle en identitet.Goda estetiska värden bidrar till vårt mentala välbefinnande.Den konstnärliga utsmyckningen kan leda till att minskaförstörelse, klotter och vandalisering. Fler kvinnor måsteengageras inom arkitekturen. Tekniker måste arbetatillsammans med läkare, beteendevetare och miljöexperter.I har man kommit längre i att förbättra tillgängligheten förfunktionshindrade. Det gäller byggnader, hissar, gator och andra platser.Sverige har kommit efter genom att och har en kraftfullarelagstiftning. I vissa kommuner finns handikappguider som visar tillgänglig-heten. Detta är eftersträvansvärt.Den nya har försvårat för funktionshindrade genomatt ansvaret för handikappanpassningen ligger på byggherren. De olikahandikapporganisationerna har specifika kunskaper som borde komma bygg-herrarna till del. Stimulansåtgärder bör sättas in så att organisationerna kangöra specifika guider med krav på tillgänglighet för olika områden beroendepå typ av funktionshinder.Satsning på utbildning av arkitekter i handikappkunskap måste göras.Ändringar i PBL har lett till försvårande omständigheter för personer medfunktionshinder. Arkitektutbildning vid KTH:s arkitekturskola har mindreutbildning i handikappkunskap än före mitten av . Högskoleverkethar i uppdrag att utreda bl a arkitektutbildningarna inom högskolan. förslag måste beaktas. föreslår att25 miljoner förs över från anslaget för stöd till ekologisk omställning ochutveckling till ett särskilt anslag för att tillgodose utbildningen ihandikapp-kunskap bland arkitekter, byggherrar, byggingenjörer, beslutsfattare m fl.Den bostadspolitiska utredningen (SOU 1996:56) påpekar att det finns brister i bostäderstillgänglighet för personer med funktionshinder. Kommittén anser också attkunskapen är otillräcklig.Byalag och liknande sammanslutningar är värdefulla för samhällsgemen-skapen och skall beredas goda arbetsvillkor. Lokaler för kulturella aktiviteterskall integreras i bostadsområdena. Utrymmen bör finnas i närmiljön för deboendes hobby och reparationsverksamhet. Gemensamhetslokaler för olikamötesformer och festbetonade tillfällen bör finnas i närmiljön.Miljöhänsyn i boendetSamhällsbyggandet skall ta hänsyn till naturen. Känsliga ochbetydelsefulla naturmiljöer och ekosystem skall skyddas.Värdefulla kulturmiljöer skall bevaras. Den fysiskaplaneringen skall bygga på en helhetssyn. Grundläggandeförutsättningar för produktion och välfärd måste gälla ocksåkommande generationer.Kristdemokraterna stöder i stort regeringens arbete med lokala investe-ringsprogram för ekologisk hållbarhet. Samarbetet med kommunerna ger endubbel effekt. Nästa alla kommuner har anmält intresse. Vatten- och natur-vårdsprojekt i investeringsprogrammen måste få en högre prioritet.Investeringsprogram för att främja ekologisk hållbarhet vid ny- ochombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna områden är enviktig satsning. roll är av utomordentlig betydelse. Kristdemokra-terna anser dock att anslaget för stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet inte tillräckligt tar hänsyn till vikten av att prioriteraförbättringar av bostäder och skolor som räknas under klass 1 och somtidigare gick under beteckningen "sjuka hus". Vidare är stödet till lokalainvesteringsprogram tilltaget i överkant jämfört med den i övrigt restriktivahållningen t ex vad gäller byggforskning.Stora delar av vårt bostadsbestånd har den ålder där omfattandeombyggnads- och renoveringsåtgärder behövs. Dessa åtgärder måste grundaspå en ekologisk inriktning och genomföras på ett sådant sätt att bebyggelsensarkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tas till vara. Vårt boendehar en central betydelse för vårt sätt att bruka naturresurserna. Exempelvisgår en betydande del av vår energiförbrukning åt för uppvärmning avbyggnader. Olika typer av emissioner måste elimineras. Återanvändningen av byggmaterial måste öka väsentligt.Europaharmoniseringen av byggprodukter är angelägen. Kvalitetsmärkningmåste bli en realitet för hela bostadsbeståndet. Krav måste finnas påfullständiga innehållsdeklarationer och varningstexter av byggnadsmaterial.Några viktiga inslag i arbetet är att:- utarbeta en ny lagstiftning om va-system för en ekologiskt hållbarutveckling-- stöd till arbetet för en förbättrad inomhusmiljö, kretsloppstänkandet ibyggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder-- ställa grundläggande miljökrav och krav på effektiv resursanvändningvid ny- och ombyggnad-- främja system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial,byggande och byggnader, som underlag vid beskrivningar avbyggnadsobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet.-I detta perspektiv är det anmärkningsvärt att dagens systemvid fastighetstaxeringen bestraffar fastighetsägaren, genomökad fastighetsskatt, då denne gör en satsning för att varamed och skapa ett ekologiskt samhälle. Incitament måsteskapas för att stimulera ekologiska satsningar.Fastighetstaxeringssystemet måste ta hänsyn till de miljö-och energisparåtgärder en fastighetsägare gör. På samma sättsom poängen i fastighetsdeklarationen avseende energi- ochmiljöåtgärder höjer marknadsvärdet på fastigheten, bordesamma poäng fastställa ett beskattningsvärde medmiljöprofil för att reducera fastighetsskatten. Regeringenmåste vända inriktningen så att miljömedvetenhetbelönas.AllergisaneringDrygt en tredjedel av befolkningen i åldern 16-84 årrapporterar någon form av allergi eller annan överkänslighet.Detta gör allergier till vår största folksjukdom. Allergi ochannan överkänslighet är till stor del miljöbetingade.Förebyggande arbete har därför stor betydelse. Samtligakommuner i landet är engagerade i Agenda 21-arbetet. Dettaarbete har varit framgångsrikt ur ett ekologiskt perspektiv.Arbetet med och folkhälsoarbetet måsteintegreras.Sedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever från årskurs 1 ochuppåt. De är alltså i lagens mening jämställda med arbetstagare. Enligt lagenskall luft-, ljud och ljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållan-den i en arbetslokal vara tillfredsställande. Den faktiska och konstateradeojämlikheten mellan barns och vuxnas arbetsplatser tenderar att bli engenerationsfråga. Vuxengenerationens ansvar aktualiseras i högsta grad. Detekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sig i får inte gå ut överbarns och ungdomars hälsa. Skolor med fukt, torr luft och kemiskaemissioner är alltför vanliga. Lokaler som kommunerna nyttjar måstebyggas, inredas och underhållas så att ingen blir sjuk eller får symptom tillföljd av brister i inomhusmiljön. Val av inredning måste ske med tanke påallergi/överkänslighet.Ett system måste skapas för att alla bostäder skall kunna hälsodeklareraspå ett säkrare sätt. Ett flertal hushåll som önskar åtgärda sina bostäder tartillbaka sin ansökan på grund av att självrisken inte kan finansieras.Byggkvalitetsutredningen (SOU 1997:177) föreslår att reglerna förbättrasunder av och att stödet sedan upphör. Det är en angelägenåtgärd som bygger på långsiktighet. Regeringen konstaterar att allergi-framkallande inomhusmiljöer inte står i överensstämmelse med en hållbarutveckling. Ekonomiska möjligheter till allergisanering måste införas. Detbehövs en återkommande kontroll av fukt, mögel, radon, elektromagnetiskafält, ventilation, enerigibalans osv.Under avsnittet Stöd till ekologisk omställning och utveckling citeras:"Regeringen drar dock redan nu slutsatsen att stödet bör vidgas till att ocksåkunna omfatta sådana allergisanerande åtgärder i bebyggelsen som genom-förs i samband med de ombyggnadsåtgärder som regelverket för närvarandeger möjlighet att stödja." anser att 200 miljoner av dessamedel skall användas direkt för allergisanering, oberoende av om de ärförknippade med andra byggnadsåtgärder eller ej. bördärför föras över till ett särskilt anslag att användas som stimulansmedel föråtgärder i bostäder, daghem och skolor.EnergiEnergipolitiken har präglats av ryckighet. I mångakommuner finns stora bostadsbestånd med eluppvärmdasmåhus. Hushållens marginaler har krympt av ökade skatteroch energiavgifter i kombination med minskade bidrag.Beslutet om kärnkraftsavvecklingen leder till att elpriser ochbostadskostnader ökar. Centralt för energibeskattningen äratt de energislag som innebär miljöpåfrestningar på etttydligare sätt ska bära dessa kostnader. Den förnybaraenergi- och elproduktionen måste få ekonomiska incitamentför att långsiktigt kunna stå för en växande andel av Sverigesenergiförsörjning. Vi föredrar avdragsmodellen framförbidragsmodellen för byte till värmeanläggning baserad på ettvattenburet värmesystem och för installation av anordningför värmeackumulering. I de fall avdrag ej är möjligt börbidragsprincipen tillämpas. Vad gäller bidrag till installationav effektvakt behövs en noggrannare redovisning.De pilotprojekt för fjärrvärmeutbyggnad som det nu arbetas med är ett brasätt att få beslutsunderlag vad gäller fortsatta överväganden avseendefjärrvärmeutbyggnad. En metod för att minska elanvändningen är att finna ettsystem som tillskapar ekonomiska incitament som stimulerar elbolag ochleverantörer att hjälpa hushåll och industrier att spara el. Ju mer man fårkonsumenterna att spara, ju mer premieras de som levererar el. Regeringenbör till komma med förslag som kan stimulera en sådan process.Möjligheten att installera solpaneler för att på så sätt spara elvärme skalluppmärksammas.Sammantaget har föreslagit ett tillskott för investe-ringsbidrag till vindkraft och småskalig vattenkraft med 30 miljoner kronorför 1998 och med för . En särskildmiljökonsekvensanalys bör göras av kraftigt ökat biobränsleuttag frånskogen. Uttaget måste givetvis ske på sådant sätt att den biologiska mång-falden fortsättningsvis garanteras. beslut att sänka investerings-bidraget till vindkraft från till anser vi vara enfelaktigsignal när vi skall få till stånd en massiv vindkraftsutbyggnad. Investerings-bidraget bör vara på . Begränsningen av stödet till anläggningar pålägst 200 kW är också en felsignal som inte är ägnat att stimulera den små-skaliga kraftproduktionen. Denna begränsning borde upphävas.Vi föreslår en höjning av investeringsstödet gällande vindkraft och ikonsekvens med det att investeringsstödet till småskalig vattenkraft skallvara 25 procent.Vi vill särskilt betona att en fortsatt framgångsrik utveckling av solcellerkan bli av betydelse för energiförsörjningen i . En kraftig sänkning avkostnaderna för solceller i kombination med genombrott inom batteritekni-ken kan komma att förändra delar av energitillförseln och ge nya möjlighetertill decentraliserad elproduktion.Också värmepumpstekniken kan utvecklas så att mer av spillvärme kan tastillvara. Det är väsentligt att redan etablerade tekniker får möjlighet att viavidareutveckling få starkare möjligheter att bidra till det ekologiskt uthålligaenergisystemet.Vedeldningen skall få mera positivt gehör med informationsinsatser omrätt eldningsmetoder, vedpannor utan föroreningar osv.BostadsfinansieringRegeringen uttrycker i målen för bostadspolitik att jämlikaoch värdiga levnadsförhållanden ska råda. Ett nytt system förbostadsfinansiering trädde i kraft den 1 januari 1993.Utvecklingen av de gamla reglerna av 80-talet och framåt ledde till en ohållbar belastning påstatsfinanserna. Små incitament fanns för att hållaproduktionskostnaderna nere. De högaproduktionskostnaderna medförde att boendekostnadernainom delar av bostadsbeståndet steg i alltför snabb takt. Enkontrollstation för avstämning av det nya systemet lades inunder slutet av . Efter regeringsskiftet 1994tillkallades en parlamentarisk utredning med uppdrag att tafram underlag för beslut om bostadspolitiken på . Iseptember månad 1995 överlämnade utredningsgruppen ettdelbetänkande som i huvudsak berörde villkoren för det sentbyggda bostadsbeståndet, krisårgångarna 1988-1993. oktober/överlämnadeutredningen sitt slutbetänkande. En proposition om denframtida boendepolitiken lämnades . Härpåtalades att "bostaden är en social rättighet ochbostadspolitiken skall skapa förutsättningar för alla att leva igoda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerandeoch trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar".När det gäller de finansiella förutsättningarna bör boendet inte vara enskattemaskin för staten. I takt med att statens kostnader för räntebidragminskar bör också fastighetsskatten trappas ner. har bland dehögsta kostnaderna i världen för boendet. Boendekostnaderna mätt somandel av hushållens disponibla inkomster är . Det är ocksåangeläget att skattereglerna för hyresgästers eget arbete ändras. Egna insatserför att sänka boendekostnaderna bör skattebefrias.Människor i vårt land bor i allmänhet bra med god utrymmesstandard ochhög kvalitet i boendet. Någon bostadsbrist finns egentligen inte även omdagens låga nyproduktion kan medföra en framtida bostadsbrist framför allt istorstadsområdena och ett antal tillväxtregioner. I övriga landet är efterfråganpå bostäder låg. Problemen i många kommuner består snarare av ett över-skott av bostäder med en stor andel tomma lägenheter i mindre attraktivaområden. I flera kommuner planerar främst kommunala bostadsföretag attriva de minst attraktiva fastigheterna.De bostäder som byggs har höga produktionskostnader och byggshuvudsakligen i attraktiva lägen i storstäderna och tillväxtregionerna. Trotsdet statliga stödet med räntebidrag blir månadskostnaderna så höga att endastvälbeställda hushåll har råd att flytta in. I praktiken subventionerar statenidag alltså boendet för betalningsstarka hushåll i attraktiva lägen på ortermed tillväxt. Det är sannolikt att bostäder i attraktiva lägen i framtidenkommer att byggas även utan statliga subventioner.Ur fördelningspolitisk synvinkel är det mycket tveksamt att med generelltproduktionsstöd subventionera boendet för betalningsstarka hushåll istorstäderna och i tillväxtregionerna. ifrågasätter därfördet generella stödet till bostadsproduktion. Stödet skall användas till attslutföra byggandet av äldrebostäder och att öka tillgängligheten för personermed funktionshinder. Räntebidragssystemet bör avvecklas på sikt.Upplåtelseform ochboendedemokratiSamhället bör skapa förutsättningar för valfrihet mellan olikaboendeformer som hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt.Personer med medicinska eller sociala problem samtpersoner med funktionshinder bör ha förtur i bostadskön.Kooperativ hyresrätt, dvs en rätt att hyra bostadslägenhetom man innehar en andelsrätt i den ekonomiska föreningsom driver fastigheten, bör bli ett likvärdigt alternativ tillövriga upplåtelseformer. Möjligheten att äga sin lägenhet börinföras genom att hos regeringen begär en lag omlägenhetsrätt, s k ägarlägenheter. Varje bostadsområde börtillgodose olika upplåtelseformer så attbefolkningsstrukturen blir allsidig.Kommunerna måste själva få bestämma om man vill bygga, äga elleravyttra egna bostadsbestånd. Den kommunala självstyrelsen får inteinskränkas av staten.Det är rimligt att bostadsrätterna likställs med egna hem, så att bostads-rättsinnehavaren ansvarar för sin del av hela bostadsrättsföreningensbelåning. Detta innebär att privatpersonens rätt att dra av räntekostnader iinkomstdeklarationen tillgodoses. Förslag om sådana lösningar har utarbetatsav 1992 och Fastighetsbeskattningsutred-ningen 1994. Den nu arbetande skall enligtsina direktiv (dir 1998:20) bl a överväga om bostadsrättsföreningar skallmedges skatteåterbäring för sina underskott. Det finns skäl att regeringenaktualiserar frågan och återkommer till med förslag. Vidare finnsskäl att utvärdera de tillägg och ändringar som gjordes i bostadsrättslagenoch som trädde i kraft . Det finns behov av komplette-ringar och förtydliganden vad gäller omfattningen av den legala panträtten.Vidare finns behov av kompletteringar och förtydliganden vad gäller frågorom en köpares förpliktelser vid överlåtelse av bostadsrätt. Det finns ocksåskäl att presentera en lösning med ett allmänt bostadsrättsregister där ägareoch gjorda pantsättningar finns noterade. Detta skulle kunna minska behovetav en högre nivå på räntor till bostadsrätter än till egna hem.Bostadsrätten liksom äganderätten säkerställer möjligheten för ägaren attpåverka sitt boende och kostnaderna i stor utsträckning. Också hyresgästerkan i viss mån påverka hyressättningen genom val av underhållsnivå ochlägenhetsstandard. Hyresgästernas möjligheter att påverka sin boende-situation måste stärkas inte minst vad gäller inflytandet vid ombyggnader.Möjligheter till självförvaltning där hyresgästerna själva tar ansvar för visstlöpande arbete och underhåll måste skapas. Det handlar om delaktighet,arbetsgemenskap, trivsel och ansvar för allas gemensamma trevnad. Dessamöjligheter bör i synnerhet prioriteras i nedgångna segregerade områden.Idag bor av landets hushåll i hyresrätt. För många ärhyresrätt en attraktiv boendeform. För en fungerande hyresmarknad krävs attde boendes värderingar får ett större genomslag vid hyressättningen. Hyres-gästerna måste ges möjlighet att förhandla fram egna avtal.