mot · GM02MJ749 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ749av m.fl. (c)Miljöpolitik för hållbar utveckling och nya möjligheter1 InledningAnvändningen av förnybara energislag och material är grunden för enhållbar utveckling. Genom att återanvända varor och återvinna materialkan kretsloppet slutas. Konsumtion som skadar miljön måste successivtminskas. Det är en utmaning för och övriga västvärlden att gåföre och visa att en hållbar livsstil går att förena med hög levnads-standard. Respekt för människan kräver respekt för naturen.Vägen till det ekologiskt hållbara handlar inte om en återgång tillgamla tiders samhälle. Det är istället fråga om att utveckla ett moderntsamhälle som utnyttjar högteknologiska lösningar för att nå en hållbartillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge den ekonomiska utvecklingenen hållbar inriktning. Dit kommer man inte i första hand genom storacentraliserade statliga program, utan genom ett livskraftigt näringsliv och enväl fungerande marknadsekonomi.Länge uppfattades miljökrav enbart som en börda och en negativ begräns-ning av näringslivet. vet vi att miljöhänsyn ofta är ett viktigtmarknadsföringsargument och miljötänkande en drivkraft till teknik- ochaffärsutveckling.I utvecklingen mot ett hållbart samhälle kan välgrundade miljökrav iprincip aldrig på lång sikt vara en hämsko för ekonomiska framsteg. Tvärtomanger dessa krav villkoren för att kunna skapa en stark och hållbar ekono-misk utveckling.Denna insikt leder, för , till en förändrad syn på miljö-frågornas roll i politiken. Agendan handlar numera om miljö tillsammansmed utveckling. Inte minst näringspolitiken måste vara nära integrerad medmiljöpolitiken.Svensk miljöpolitik har varit, och är fortfarande på flera områden, världs-ledande. Men det svenska näringslivet har inte på samma sätt skaffat sig enposition i de växande miljöbranscherna. importerar vi exempelvis mermiljöteknik än vi exporterar.Det är hög tid för som land att forma en stark grön näringspolitikmed tydliga gemensamma mål och visioner. Det kräver ett grundläggandesamförstånd mellan stat, näringsliv, forskarsamhälle, kommuner, intresse-organisationer och medborgare. Nya stora möjligheter för arbete, ekonomiskutveckling och bättre miljö och livskvalitet ligger framför oss. Centerpartietlägger i denna motion förslag om att satsa 30 miljoner under entreårsperiod på att utveckla den svensk miljöexporten.Att forma en tydlig vision och gemensam färdriktning är viktigt för attvillkoren för företagande och investeringar ska bli långsiktiga och inbjuda tillsatsningar på nya kretsloppsanpassade lösningar.Det ekologiska lyftet ska få att växa. Kretsloppsutvecklingen blirdrivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ett klimat förföretagande och innovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktig för-nyelse av varje del i samhället. Det är grunden för medveten resurshushåll-ning och för ökad användning av förnybara resurser, samt återvinning avlagerresurser. Det kommer att stimulera forskningen, hela utbildnings-samhället och den tekniska utvecklingen.2 Regeringens förda miljöpolitikUnder fyrpartiregeringen utvecklades en tydlig strategi förkretsloppsanpassning av samhället. Miljöpolitiken under den förramandatperioden präglades av bristen på strategi. Det fanns ingen plan förhur miljöarbetet skulle bedrivas eller vilka mål regeringen önskadeuppnå. De konkreta och framåtsyftande förslagen på miljöområdet var få,i stället var det ständiga förseningar och passivitet som utmärkteregeringens arbete på detta område.Vid ett flertal tillfällen avvaktade med att ta beslut i miljöfrågori väntan på den miljöpropositionen som det ständigt hänvisades till.Regeringen meddelade att den avsåg att lämna en samlad miljöproposition islutet av mandatperioden. Regeringen levde inte ens upp till detta blyg-samma löfte. Miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) lämnades till riksdagenså sent att inte kommer att kunna besluta om den framtidamiljöpolitiken förrän en bit in på år 1999.Vi måste tyvärr konstatera att regeringen under den förra mandatperiodeninte tog miljöarbetet på allvar. förhindrades att fatta nödvändigabeslut på miljöområdet. Än värre är att regeringen genom sitt agerande intetog till sig det breda miljöarbete som sker runt om i landet av enskilda,organisationer och företag.Bidrag och subventioner kan inte vara en huvudstrategi för att utveckla etthållbart samhälle. Tyvärr har regeringens politik allt för ofta haft den inrikt-ningen inom miljöområdet. I stort sett har regeringens insatser påmiljöområdet under förra mandatperioden begränsat sig till de 5,4 miljarderkronor som skall satsas på åtgärder för en hållbarekologisk utveckling. kan, i likhet med bland annat , konstatera att delar av 5,4 miljarder använts till projektvars miljönytta inte alltid är tydlig.2.1 Regeringens miljöproposition (prop. 1997/98:145)Miljöpropositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) lades påriksdagens bord , men den kommer inte att behandlas iriksdagen förrän en bit in på år 1999.De som haft förhoppningen att den långa perioden skulle inne-bära att miljöpropositionen, när den väl kom, skulle innehålla många kraft-fulla åtgärder har anledning att känna sig besvikna. Förslagen i propositionenär urvattnade och bidrar inte på ett offensivt sätt till en bättre miljö.Regeringen har utelämnat många konkreta förslag som skulle kunna varakraftfulla i arbetet att nå en hållbar utveckling.Regeringens förslag till miljökvalitetsmål är allmänt formulerade ochinnehåller inga delmål med en tydlig tidsbestämning. Det är mycket oklartnär delmålen slutligen kan fastställas, eftersom de först skall passera enparlamentarisk beredning. Dessutom föreslår regeringen att besluten omdelmålen skall flyttas från till departement och myndigheter.Arbetet med att kretsloppsanpassa inleddes av fyrpartiregeringen.Den socialdemokratiska regeringen tappar nu tempo i den fortsattakretsloppsutvecklingen. Inga nya steg tas mot ökat producentansvar.Regeringens passivitet leder till att är på väg att tappa positionensom föregångsland på miljöområdet. riskerar att missa de positivamöjligheter som en utveckling mot ett ekologiskt samhälle för med sig. Denkraftiga expansionen inom den miljörelaterade företagssektorn riskerar attavta. Resultatet blir försämrad ekonomisk tillväxt och färre nyaarbetstillfällen.2.1.1 De föreslagna miljömålenI propositionen förslås att de nuvarande miljömålen skall samlas under15 övergripande miljökvalitetsmål, vilka skall fastställas av riksdagen.Centerpartiet välkomnar en systematisering av miljömålen. Det är en klarfördel om miljömålen kan struktureras och göras mera överskådliga änvad som är fallet i dag.Den allvarligaste invändningen mot de föreslagna miljökvalitetsmålen äratt det endast är de övergripande målen som skall ta ställning till.Att anta de övergripande miljökvalitetsmålen kommer i sig inte att varanågot kontroversiellt beslut. Vem är emot miljömål av typen frisk luft,levande skogar eller storslagen fjällmiljö?Det är delmålen, under de nationella miljökvalitetsmålen, som är avbetydelse. Dessa föreslås dock bestämmas av regeringen, utan inblandningav . Till skillnad från regeringen anser att det ärviktigt att även delmålen beslutas av . Delmålen fungerar somriktmärke för miljöarbetet inom näringsliv, kommuner, föreningsliv etc.Därför är det viktigt att de antas av för att garantera enparlamentarisk förankring. riksdagsmajoriteter är av betydelse för attuppnå långsiktiga lösningar även inom miljöområdet. Delmålen måste vara mätbara och tidsbestämda. Alla delmål måste kunnautvärderas. Det får inte råda osäkerhet om delmålen uppnåtts eller ej. Inormalfallet bör delmålen ha för att ge incitamenttill omedelbara åtgärder. Ju mer akuta miljöproblemen är, desto kortare bördelmålens tidsperiod vara.Centerpartiet ställer sig tvekande till den hantering av utarbetandet avdelmålen som föreslogs i propositionen. I stället för att sätta upp ambitiösamål, och därefter analysera vilka medel som skall användas för att nå målen,finns en uppenbar risk att den föreslagna beredningsprocessen kommer attfokuseras på hur långt det går att nå med nuvarande styrmedel och teknik.Centerpartiet anser att det är uppgift att fastställa målen. Sedan ärdet upp till myndigheter och marknadens aktörer att uppfylla målen. Den ipropositionen föreslagna beredningsprocessen får ses som en olyckligsammanblandning av dessa olika ansvarsområden.De delmål som skall vara uppfyllda på nästasekel borde varit förberedda och föreslagna av regeringen , så attriksdagen kunnat fatta beslut om dem. Delmål med en längre tidshorisontskulle kunna vara föremål för den av regeringen föreslagna berednings-processen.Det är viktigt att olika aktörer har tillfälle att delta i beredningsprocessen.Frivillighet kan ibland vara bra för att nå uppsatta mål. Det är dock oroandeatt regeringen inte haft kraften att lägga förslag på åtgärder som leder till enhållbar utveckling. Regeringen har inga ambitioner att med hjälp avstyrmedel verka för att uppsatta mål skall nås.- Avslutningsvis vill peka på några uppenbara brister blandde föreslagna delmålen:- Delmålet om skydd av skogsmark saknar slutår. Miljövårdsberedningenhar förslagit att skogsmark bör skyddas . Regeringen överlåter avgörandet om slutår till den parlamen-tariska beredningen. anser inte att det finns några skäl fördetta. Miljövårdsberedningens förslag bör antas av riksdagen.- Mål om utsläpp av klimatpåverkande gaser saknas helt.Naturvårdsverket har lagt förslag om en 20-procentig minskning avkoldioxidutsläppen , och (räknat från år1995). anser att de av föreslagna målenbör antas som ett första steg.- Delmålet för utsläpp av kväveoxider är begränsat till att gälla endasttransporter. har inte föreslagit någon sådan begräns-ning. anser i likhet med att en 40-pro-centig minskning bör ske . bör minskningen varaminst , räknat års nivå.Det föreslagna delmålet för begränsning av kväveläckage saknar slutår.Centerpartiet anser, i likhet med , att de svenskautsläppen av kväve till havet söder om bör kunna minskasmed till 2005, räknat års nivå.Hemställan vad gäller miljömålen återfinns i kommitté-motion (1997/98:Jo69).2.2 Miljöåtgärder med anledning av 1999 årsbudgetproposition, UO 24Centerpartiet välkomnar att anslaget till skyddsvärd skog ökar, i enlighetmed tidigare centerkrav. Regeringen anslår även medel för sanering ochåterställande av förorenande områden, något som tidigaremotionerat om.Det är dock uppseendeväckande att regeringen helt bortsett från det beslutriksdagen tog om att öka anslaget till kalkning med 40 miljonerkronor. kritiserade regeringen för detta redan i samband medden ekonomiska vårpropositionen.Genom kalkningsverksamheten avgiftas våra sjöar och vattendrag så att ennormal flora och fauna kan återskapas. Den är även av avgörande betydelseför arter som vandrar mellan söt- och saltvatten som lax och laxöring. Ävenskogskalkningen har betydelse för att minska försurningens påverkan pålandets skogar. För att förbättra möjligheterna att minska försurningen avlandets sjöar och vattendrag behövs ökade insatser.Regeringens undermåliga redovisning i budgeten gör det omöjligt attutläsa hur mycket som anslås för kalkning . Medhänvisning till andra uppgifter om hur anslaget A 3 skall användasframkommer dock att medlen till kalkning minskar i förhållande till 1998 årsnivå. Detta anser vara oacceptabelt. Dessutom innebär det attregeringen ignorerar beslut om ökat anslag till kalkning. Viförelår därför i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget A 3med att användas till kalkning. Detta bör ges regeringentill känna.Det bör noteras att de samlade anslagen för en hållbar utveckling inte ökati budgeten. Pengar har omfördelats från de 5,4 miljarder som under entreårsperiod anslagits för ekologisk omställning i kommunerna. Centerpartiethar tidigare kritiserat regeringen för att dessa medel inte alltidanväntstill åtgärder med en tydlig miljöprofil. Vi välkomnar därför att regeringen nuöverger sin tidigare inställning och öppnar för att dessa pengar kan användasför andra miljörelaterade åtgärder.För att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle måste vi ständigt tillgodo-göra oss nya kunskaper och utnyttja modern och resurseffektiv teknik.Centerpartiet har ambitionen att utveckla till ett ekologiskt före-gångsland. Detta förutsätter bland annat att den svenska miljöforskningenges tillräckliga resurser. Regeringen har givit i uppgift att isamverkan med se över den svenska miljöforsk-ningen. Vi välkomnar en översyn men anser att miljöforskningen redan numåste ges ökade resurser. Därför vill vi tillföra forskningen ytterligare 50miljoner kronor . Detta bör ges regeringen till känna.3 En långsiktig politik för hållbar utveckling3.1 LivsmedelJordbruket är en del av det moderna samhället och jordbruksmiljönpåverkas ständigt av samhällsutvecklingen. Utbyggnaden av tätorter,industrier, vägar och trafikplatser förändrar odlingslandskapets utseende.Jordbruket har en viktig funktion i kretsloppssamhället, såväl sommottagare av organiska restprodukter som producent av förnybarabränslen och biologiska råvaror. och betesmark tar emot tätorternasoch industriernas restprodukter och utsläpp, dels genom avloppsslam ochutsläpp, dels genom luftnedfall. För att hela samhället ska bli en del avväxtnäringens kretslopp måste det leva upp till jordbrukets krav på renareslam och lägre halter av skadliga ämnen i luften.För att ett uthålligt jordbruk ska kunna uppnås måste cirkulationen avfosfor och andra näringsämnen från tätort tillbaka till ökas.Åkermarken bör så långt möjligt bevaras som en betydelsefull produk-tionsresurs genom att förnybara resurser utnyttjas inom ramen förekosystemens produktionsförmåga. För att samhällets behov av dessa tjänsterska kunna tillgodoses krävs ett livskraftigt jordbruk i , EU och övrigavärlden.Varje samhällssektor måste ta ett eget ansvar för miljöfrågorna. Dettagäller även för jordbruket. I syfte att stärka jordbrukets miljöhänsyn börinformation och utbildning till jordbrukare intensifieras. Dessutom harnäringen ett ansvar för att på frivillig väg vidta åtgärder som innebärmiljöförbättringar. Genom ekonomiska styrmedel bör samhället få jordbruketatt välja miljövänliga produktionsmetoder eller att sköta miljöer på ett visstsätt.Jordbrukets läckage av kväve och fosfor utgör en miljöbelastning. Sverigehar en särskild miljöskatt på handelsgödsel för att minska användningen avgödselmedel och därigenom minska läckaget av kväve och fosfor. Det råderidag delade meningar om vilken miljöstyrande effekt denna skatt har. För attöka miljöstyrningen bör även på försök införa ett system liknandedet man har i . Det systemet innebär att lantbrukarna måste tala omhur mycket växtnäring de tänker sprida. För att den danska jordbrukaren skafölja reglerna får han inte använda mer växtnäring än vad som behövs.Använder han mer tvingas lantbrukaren betala en miljöavgift. Målet är atthalvera kväveutsläppen till havet. Systemet har visat sig effektivt eftersomöveranvändningen av kväve har minskat. Vad som ovan anförts om ettsystem för minskad kväveanvändning bör ges regeringen till känna. I dettasammanhang är det viktigt att den i EU är pådrivande iarbetet att få bort kadmium i handelsgödsel.Trots att livsmedelsproduktionen i världen har ökat finnsdet ungefär 800 miljoner människor som inte får tillräckligt med mat.Det finns flera förklaringar till varför en stor del av jordens befolkning intehar möjlighet att äta sig mätt, men ingen enkel lösning på problemet. Enfortsatt befolkningsökning innebär ett behov av fortsatta produktions-ökningar för att den genomsnittliga tillgången av livsmedel per person skaförbli . Den nuvarande produktionen tär ofta på ändliga resurservilket försämrar möjligheterna till en ökande produktion.Dagens jordbruk medför även negativ miljöbelastning orsakad av kemiskabekämpningsmedel, handelsgödsel och fossila bränslen. Därför måste arbetetmed att minska de negativa effekterna av dagens jordbruksproduktionständigt fortgå. Den framtida jordbruksproduktionen bör därför ske på ett sättsom bevarar naturresurserna för att på lång sikt minska risken förmiljöförstöring, resursbrist och därmed stigande miljökostnader. Riksdagenhar fastställt en målsättning om att öka den ekologiska odlingen i Sverige.Konsumenternas efterfrågan på ekologiskt odlade produkter har ökat kraftigtunder senare år, vilket medför att målet sannolikt kommer att nås snabbareän förväntat.Centerpartiet strävar efter att uppnå ett kretsloppsanpassat jordbruk. För attuppnå det krävs olika åtgärder. Främst handlar det naturligtvis om att jordenbrukas så att rena livsmedel kan produceras på ett miljövänligt sätt så attmarkens långsiktiga produktionsförmåga tryggas. Energianvändning inomlivsmedelsproduktionen bör minskas och producentansvar införas i högregrad för varor inom sektorn.Jordbruket skapar också det öppna odlingslandskapet med sin unika biolo-giska mångfald och sina kulturvärden. Kulturlandskapet är betydelsefullt urnatur- och miljösynpunkt och bör bevaras. Det kan ske genom stöd till brukav kulturlandskapet i mindre gynnade områden och miljöstöd. Engrundförutsättning för kulturlandskapet är en livskraftig jordbruksnäring.Centerpartiet anser att en förbättrad lagstiftning för skydd av värdefullabiotoper måste till och att särskilda hänsynsregler för biotoper inlemmas iskötsellagen.Det behövs en successiv reformering av den gemensamma jordbruks-politiken inom hela EU. Ett av skälen till reformer är för att kunna hanterajordbrukspolitiken i ett utvidgat EU. Ett annat mycket viktigt syfte är deförändringar som krävs för att kunna uppnå ett uthålligt jordbruk. Miljöstödbör utgå till ekologisk produktion och konventionellt resurshushållandejordbruk inom livsmedelssektorn. Balansen mellan djurhållning och växt-odling är viktig i ett hållbart jordbruk. Alltför stor övervikt åt ena sidaninomett område bidrar till höga påfrestningar på miljön. Detta bör ges regeringentill känna.Användningen av bekämpningsmedel inom livsmedelsproduktionen måsteminskas. Genom ökad information och rådgivning om biologiska bekämp-ningsmedel och alternativa bekämpningsmetoder, skärpt kemikalielagstift-ning och avgifter på bekämpningsmedel kan användningen minimeras.3.2 Boende/byggandeVi tillbringar den inomhus - hemma, på jobbet, eller iskolan. Både boendet och byggandet har stora effekter på miljön ochmänniskors hälsa.Det finns allt för många hus där kravet på att arbetet skulle gå snabbt ochanvändningen av billiga material gjort att huset inte är en bra miljö att vistasi. Husen har blivit alltför täta och en naturlig ventilation har varit svår attfåatt fungera. Det är en av orsakerna till att antalet allergier har ökat mycketunder senare år.För att belastningen på miljön skall begränsas gäller att minska energi-åtgången för uppvärmning, belysning, ventilation, varmvatten och drift avmaskiner. används av energiåtgången i tillbostäder och lokaler. Vid nybyggnation av hus bör naturmaterial ochåtervunnet material användas i första hand.Byggande av hus och andra anläggningar kräver mycket material.Återanvändningen av byggmaterial i form av återbruk eller materialåter-vinning blir allt viktigare för att begränsa användningen av lagerresurser.System med byggreturer/återbrukshandlare bör kunna utvecklas ytterligarenär efterfrågan ökar på användningen av restprodukter från nyproduktion,ombyggnad och rivning. Privata och offentliga fastighetsägare kan ställakrav på användandet av begagnade byggvaror vid upphandlingar införframtiden.Mer än hälften av landets vattenförbrukning sker i bostäderna. Igenomsnitt förbrukar varje hushållsmedlem vatten per dag,varav den personliga hygienen tar en tredjedel. spolas ut via toaletter. Olika åtgärder kanvidtas för att minska vattenanvändningen och underlätta rening ochtillvaratagandet av avloppsvatten från hushåll.Samhälls- och bostadsplaneringen har betydelse för miljön. En centrali-serad stadsbebyggelse med få centrala enheter kan ha miljöfördelar genomatt det kan underlätta vid återvinning och avfallshantering. Avlopp kan renasoch återvinnas i ett modernt avloppssystem. har stadsbebyggelsennackdelar genom att miljöbelastningen koncentreras till ett begränsatområde. Ett decentraliserat boende är lättare att kombinera med stor biolo-gisk mångfald. Samhällsplaneringen bör göras så att det blir kortare transpor-ter, att det finns förutsättningar att använda förnybara energikällor och ger plats för naturen. Vad som ovan anförts om boende/byggande börges regeringen till känna.3.3 KommunikationerTransporter och trafik är en viktigt del av välfärdssamhället. Modernadistributionssystem ser till att vi snabbt kan få de varor och material vibehöver. Vi utnyttjar bil, buss, tåg, flyg och båt för att kunna förflytta ossi jobbet eller på fritiden.Samtidigt som täta person- och godstransporter är en förutsättning förvälfärdssamhället medför de ofta betydande utsläpp och hotar vår miljö. Föratt masskommunikation även skall vara en realitet måstetransportsystemen vara långsiktigt hållbara. Vi kan inte tillåta oss attförbruka mer material, energi och naturresurser än vad som kan nybildas.Föroreningar och buller måste hållas på en nivå som människor och naturklarar av.Samhället skall inte detaljstyra människors vardag, inte heller hur de reser.Däremot är det en viktig uppgift att bestämma spelreglerna som skall följasför att även transporter och kommunikationer skall vara miljömässigthållbara. Under förutsättning att det håller sig inom de gemensamt uppsattaspelreglerna är det sedan upp till var och en att välja transport- och kommu-nikationssätt.3.3.1.1 Vilka krav ställer vi på kommunikationerna?Ofta är det viktigt att kunna resa med ett snabbt och effektivt färdsätt.Geografiskt långa sträckor ökar behovet av snabba transporter, särskiltom resorna sker i tjänsten. Det är viktigt att resan sker så störningsfrittsom möjligt. På så sätt ges ökade möjligheter till att vila eller arbetaunder resan.Alla delar av landet skall kunna nås på ett godtagbart sätt. Transport-medlen bör anpassas efter behov och lämplighet. Kollektiva transportsätt ärbra i staden. På landsbygden är individuella transporter i bil ibland det endaalternativet.Strävan måste vara att minimera energianvändning och miljöpåverkan vidalla typer av transporter. Miljövänliga transporter bör uppmuntras.Transport- och resalternativ måste erbjudas i flera olika prisnivåer. kan acceptera ett långsammare transportalternativ mot att betala ettlägre pris bör erbjudas sådana möjligheter.3.3.1.2 Hur når vi dit?Genom att minska avståndet mellan bostaden, affären, skolan och annanservice kan det dagliga resandet minska. En metod kan vara att arbeta förökad lokal produktion av basvaror som t.ex. mat. En annan metod är attförtäta bebyggelsen i stället för att glesa ut den. Den senare metoden blirnaturligtvis mindre intressant om man anser att det finns ettegenvärde i att människor kan bo och jobba i alla delar av landet.En väl utbyggd informationsteknik innebär att vissa transporter kanbegränsas. Information flyttas i stället för material och människor. En störredel av arbetet kan ske med datoruppkoppling i hemmet. Exempelvis kandatakommunikation, videokonferenser och telefonsammanträden vara etteffektivt alternativ till att resa långa sträckor för ett arbetsmöte.Med bättre teknik kan fordonens utsläpp och energiförbrukning minskasbetydligt. Även miljöegenskaperna hos däck, batterier, drivmedel ochsmörjmedel kan förbättras. Den stora miljöförbättringen nås genomövergången från fossila bränslen som bensin och diesel till förnybarabränslen. Biobränslen som t.ex. etanol, metanol och biogas kommer att fåstor betydelse.Centerpartiet anser att det bör införas en nollvision för fossila bränslen.Det bör därför läggas fast en plan för hur fossila bränslen successivt skallfasas ut och ersättas med förnybara bränslen. Tillgängligheten för alternativadrivmedel måste öka i alla landets kommuner. Bensinstationer bör varaskyldiga att tillhandahålla drivmedel baserade på förnybara råvaror.