ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So15 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So15av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:4 Stärkt patientinflytandeInledningFlera av de förslag som regeringen nu lägger fram i sinproposition kommer sammantaget att stärka patientensställning. Det gäller i synnerhet för de patienter med svårasjukdomar som kommer att få möjligheten till en andrabedömning. tillstyrker de förslag som finns ipropositionen med följande förtydliganden i denna motion.Second opinionRegeringen skriver i propositionen att möjligheten tillsecond opinion endast skall föreligga hos en vårdgivare medoffentlig finansiering. Det utesluter andra vårdgivare, ochdetta finner vi oacceptabelt. Möjligheten för en patient till enandra bedömning skall omfatta även vårdgivare som inte äranslutna till . Det är ett grundläggande kravför konkurrensneutralitet mellan offentliga och privatavårdgivare.InformationsskyldighetenDet är bra att regeringen likt utredningen anser att patientenskall få individuellt utformad information om sin hälsa ochmetoder för undersökning m m. Vi vill i sammanhanget, liktHandikappombudsmannen, emellertid understryka vikten avatt informationen även utformas på sådant sätt att den blirtillgänglig för funktionshindrade.PatientnämndernaPatientnämnderna kommer att handlägga ärenden som oftaär kritiska till hälso- och sjukvårdens agerande. Vi ser därfören poäng i att patientnämnderna inte besätts av ledamötereller ersättare som fullgör förtroendeuppdrag inomhälso- och sjukvården eller landstingsstyrelser. Det ärnödvändigt för patientnämndernas integritet ochmedborgarnas förtroende för nämndernas oberoende.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätten till second opinion även skall omfatta icke-offentligtfinansierade vårdgivare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att informationsskyldigheten skall utformas så att den blirtillgänglig även för funktionshindrade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patientnämnderna.Stockholm den 20 oktober 1998Kerstin ()()()()
mot · GM02So201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So201av m.fl. (v)Fostrets rätt till integritetVänsterpartiet vill i likhet ta upp frågan omhur man ska åstadkomma integritet och sekretess för foster.Respekt för människan är grundvalen för all etik, oavsett hurdenna etik utformar sig. Enligt synsätt skarätten till sekretess ingå i den ofödda människans rättigheter.Genteknik kan liksom annan teknik användas för goda och mindre godasyften. Om den hotar människors integritet är syftet mindre gott. Dengentekniska utvecklingen har medfört att fosterdiagnostik blivit allt vanligareoch redan på ett tidigt stadium kan man upptäcka om det ofödda barnetbär på sjukdomsalstrande gener. Enligt uppfattning bör detofödda barnets rätt till integritet och sekretess lagfästas. I annat fall kandetbli fritt fram för försäkringsbolag och framtida arbetsgivare att efterfrågaresultat av gjorda undersökningar. vill begränsa fosterdiagno-stiken så att forskningens resultat inte får användas i kommersiella ellerdiskriminerande syften.Vi föreslår därför att en expertutredning tillsätts för att återkomma medförslag till en lag som reglerar fosterdiagnostiken. Utredningens uppgift skaockså vara att utreda hur det ofödda barnets rätt till sekretess kan garanteras.I en sådan expertutredning ska representanter för handikappförbunden ingå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en expertutredning med uppgift attlämna förslag till lag som reglerar fosterdiagnostiken enligt vad i motionenanförts.Stockholm den 15 oktober 1998Ingrid ()()()()()()()()
mot · GM02So202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So202av ()Alternativa behandlingsmetoderAlternativmedicin och homeopati måste ses som ettkomplement till skolmedicinen, inte som något som står imotsats till skolmedicinen.I , och ingår homeopati i sjukförsäk-ringssystemet. Åtskilliga länder har renodlade homeopatiska sjukhus, poli-kliniker eller fakulteter där forskare ingår. WHO har också insett styrkan ihomeopati med tanke på effektivitet och ekonomi.Alternativmedicinkommittén, som avslutade sitt arbete , behand-lade olika frågeställningar kring alternativmedicinsk verksamhet. Kommitténgenomförde en bred kartläggning av alternativmedicinska metoder i Sverigeoch utomlands.Vad vet vi om dessa behandlingsformer? Det finnsskäl att genomföra en kartläggning av senare års forskning, alternativbehand-larnas utbildning samt omfattningen och patienternas erfarenheter av alterna-tiv medicin.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av alternativa behandlingsmetoder.Stockholm den 15 oktober 1998Maud ()
mot · GM02So203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So203av och ()Privata sjukskötersketjänsterEn stor del av befolkningens behov av hälso- och sjukvårdkan med fördel ombesörjas av andra yrkeskategorier änläkare, vilket inte minst ur samhällsekonomiskt perspektivkan vara fördelaktigt.Vi vet att det finns ett starkt intresse från till exempel distriktssköterskoratt kunna få etablera privata vårdalternativ vid sidan av husläkare ellerdistriktsläkare under förutsättning att detta kan ske på ekonomiskt rimligavillkor. Barnmorskor bedriver redan i viss utsträckning mödrahälsovård iegen regi, men skulle kunna göra detta i större utsträckning och även vidgaverksamheten till preventivmedelsrådgivning och gynekologiska hälso-kontroller med viss provtagning. Detta är vanliga uppgifter inom lands-tingens mödrahälsovård.Annan verksamhet som skulle lämpa sig för privat verksamhet ärbarnhälsovård, skelningsbehandling och viss klinisk fysiologisk behandling.Även kontroll av patienter med vissa sjukdomar som t.ex. diabetes och högtblodtryck skulle kunna bedrivas i privat regi av sjuksköterskor med särskildutbildning för uppgiften. Dessutom skulle man mycket väl kunna bedrivaverksamhet i enskild regi inom områdena folkhälsoarbete, ungdomsmottag-ning, förlossningsvård samt inkontinensmottagning.Vidgade möjligheter för fler yrkesgrupper att bedriva enskild verksamhetskulle för patienterna betyda ökad valmöjlighet, bättre tillgänglighet ochförbättrad kontinuitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidgad verksamhet för legitimerade sjuksköterskor i enskildregi.Stockholm den 15 oktober 1998Maud ()()
mot · GM02So204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So204av ()HSF-modellen i sjukvårdenIncitamentsstrukturen för sjukvården är en nyckelfråga om viskall nå fram till en sund ekonomi.Nuvarande system med politisk budgetstyrning leder till att kliniker ochvårdcentraler får mest resurser om de håller patienterna missnöjda - "lagommissnöjda". Inte så mycket att de anmäler till , men såmycket att de klagar över bristerna hos ansvariga politiker.Det är inte bra. Det blir dyrt. Och det är bättre med nöjda patienter.Det får man bara om patienterna själva har pengarna och vårdproducen-terna därför måste konkurrera om deras gunst.Men då fordras en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där alla är medoch där patienterna själva väljer vårdgivare. Ingen får vägras. Kostnads-kontroll uppnås medelst kapitering - dvs patienten betalar hela årets sjukvårdmed sin sjukvårdspeng. Då blir det nämligen lönsammare att patienterna ärfriska än att de är sjuka. Preventiv medicin blir en nyckelfråga - det blirviktigt att patienterna äter rätt och slutar röka, dricka och sitta stilla.Patient och doktor mår bättre av att ses på golfbanan än på mottagningen.Övergången är enkel. Landstingssjukvården finns kvar men befrias frånpolitikerstyrningen, drivs professionellt, köper sina lokaler och konkurrerarmed nya privata entreprenörer. Vården blir bättre och billigare. Patienternablir nöjdare.I stora delar av världen är man på väg åt detta håll. Fackföreningsledareföreträdande av sjukvårdens personal i vårt land har uttalat sig förlikartade lösningar.En för utarbetad lösning enligt dessa riktlinjer har presenteratsunder beteckningen HSF-modellen. Den bör införas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om HSF-modellen i sjukvården.Stockholm den 14 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02So205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So205av ()Slopat monopol för SystembolagetOm svensk alkoholpolitik kan sägas mycket, däremot intenågot konkret om den givit ett positivt resultat. Deninformations- och övertalningsverksamhet, vilken sedanlänge bedrivits från riksdag och olika myndigheter, måsteanses misslyckad. Alkoholkonsumtionen totalt har, om man ikonsumtionen inräknar införd och hembränd alkohol, inteminskat!Det saknas skäl för att svenska folket skall diskrimineras jämfört med deflesta övriga européer. Vi har sagt Ja till EU och bör då också erhållasamma förtroende och få ta ett personligt ansvar för konsumtionen av alko-hol genom att kunna inhandla sådan utan inslag av monopolistiskaförmyndarattityder!I debatten har franska alkoholvanor och deras negativa effekter till följd aven alltför hög alkoholkonsumtion starkt betonats. Dock har vi, förvånansvärtnog, nåtts av beskedet att franska kvinnor lever än sina svenskasystrar. Fransyskorna inmundigar kanske mindre alkohol?Det borde nu vara dags att ta bort de "skynken" som finns kring svenskalkoholpolitik. Den överväldigande majoriteten i sade ett tydligt Jatill EU, ett EU där medlemsländerna har en alkoholpolitik där enskilda med-borgares förmåga att själva besluta om alkoholinköp är vägledande.Från skånska hamnar kan man åka till . Där ärdet lagligt att sälja och inhandla alkohol i livsmedelsbutiker, tobaksaffärer,bensinmackar m.m. Samma sak skulle i resultera i rannsakning, åtal,dom, böter och kanske fängelse. Att dylikt agerande orsakar förvåningutomlands är helt konsekvent.Svenska folket bör likt övriga européer själva kunna avgöra var man villinhandla alkohol. Om inköp sker på en bensinmack eller i en livsmedelsbutikborde vara ointressant!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av alkoholprodukter.Stockholm den 14 oktober 1998Sten ()
mot · GM02So206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So206av ()Tryggad tillgång på läkemedelUnder har ett par livsviktiga läkemedelavregistrerats till men för patienterna men också församhället. Det ena är neostigmin som är ett läkemedel vilketsedan 50 år används för behandling av den ovanligamuskelsjukdomen myastenia gravis. Sjukdomen yttrar sigbl.a. i sväljningsvårigheter och i svåra fall andningsproblem.Ungefär 1500 personer lider av denna sjukdom i Sverige.Tack vare medicinering kan de flesta patienterna leva ettganska normalt liv. Behandlingen med läkemedel är livslångoch komplicerad. Val av preparat och dosering är viktig föratt biverkningar skall kunna undvikas.Det andra läkemedlet är apekumarol, som används för att förhindrablodproppar. Också här är doseringen komplicerad och omställningen tillannat preparat mycket kostsam, enligt uppgift per patient och . Dessa kostnader har drabbat sjukvårdshuvud-männen. I summan ingår inte eventuella kostnader för patienterna ochförsäkringskassan.När ett företag väljer att avregistrera ett läkemedel på grund av dåliglönsamhet finns två utvägar. Den ena är att företaget fortsätter att produceramedlet men säljer det på sk licens. Den förstnämnda lösningen ställde inteberört läkemedelsföretag upp på. Den andra är att tar uppproduktionen av medlet. Den sistnämnda lösningen är dyrbar och medförmycket stora kostnader för läkemedelsförmånen.Därför anser jag att man vid registrering av livsviktiga läkemedel förkronisk användning bör koppla registreringen till ett åtagande frånläkemedelsindustrins sida. Åtagandet skulle vara att industrin tar på sig ettansvar för att sörja för att de patienter som förskrivits medlet och somanvänder det för avregistreringen skall kunna få det så längebehov föreligger och andra behandlingsalternativ visat sig mindre lämpliga.Läkemedelslagstiftningen bör således kompletteras på denna punkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livsviktiga läkemedel.Stockholm den 14 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02So207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So207av de ()SocialtjänstlagenModeraterna vill inte ha en riksnorm för socialbidrag.Nyligen har dock en majoritet i riksdag beslutat ominförande av en riksnorm. Både i regeringens proposition1996/97:124 Ändringar i socialtjänstlagen ochsocialutskottets betänkande 1996/97:SoU18 framgår det attom särskilda skäl föreligger i ett enskilt fall skall riksnormenkunna frångås och biståndet beräknas till en högre nivå.Detta gäller till exempel om det av medicinska skäl kanfinnas behov av dyrare kost. Det gäller också om en personpå grund av rörelsehinder eller andra skäl har svårighet attupprätthålla kontakten med andra. Då kan nivån på biståndethöjas för att täcka extra utgifter för telefon och tidningar.När lagstiftaren i lagmotiveringen ger exempel som dessa blir de naturligt-vis i hög grad styrande för rättstillämpningen. Det finns i verkligheten en radförhållanden som inte självklart täcks in. Som framgår ovan rör de exempelsom ges av lagstiftaren i lagkommentaren relativt små belopp. Vilken be-dömning i fråga om tillfälligt socialbidragsbehov skall man med stöd avlagen göra för en funktionshindrad som med samhälleligt stöd har handi-kappanpassat sin bil? Skall man kräva försäljning av bilen så får det natur-ligtvis mycket stora och oacceptabla konsekvenser för den enskilde.Det är således angeläget att regeringen noga följer utvecklingen av deändringar som gjorts i 6 § socialtjänstlagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att följa effekterna av ändringarna i 6 § socialtjänstlagen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02So208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So208av ()Betalningsansvaret för hemtjänstinsatserEnligt socialtjänstlagen är det vistelsekommunen som har detyttersta ansvaret för att den enskilde får det stöd och denhjälp vederbörande behöver. Vistelsekommunen skall ocksåbära kostnaderna för de olika insatserna - även om det rörsig om längre perioder.Detta förhållande vållar problem i sommarattraktiva små kommuner därbefolkningsmängden ökar under de varma månaderna. Till kommunkommer exempelvis många sommarboende med omfattande hem-tjänstbehov. De stannar - ett förhållande som leder tillstora kostnader. Det borde vara en självklarhet att hemkommunen betalar förutförda tjänster.Bäst vore givetvis en omsorgspeng som följde den hjälpbehövande men iväntan på en sådan reform bör lagen ändras så att hemkommunen får detfulla betalningsansvaret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hemkommunen skall ha det fulla betalningsansvaret förhemtjänstinsatser oavsett i vilken kommun de tillhandahålls.Stockholm den 13 oktober 1998Maud ()
mot · GM02So209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So209av ()Sjukvården till barn och ungdomarBeslutet att ge gratis sjukvård till barn och ungdomar upp till19 års ålder har lett till en kraftigt ökad besöksfrekvens påläkarmottagningar, i genomsnitt . I många fall rördet sig om helt onödiga läkarbesök.Konsultationer för snuva och andra småkrämpor gör att väntetiderna blirallt längre. Detta förhållande drabbar de allvarligt sjuka, ofta äldre personer,som tvingas vänta på ett oacceptabelt sätt.Fördröjda undersökningar och behandlingar innebär inte bara lidande ochoro - i värsta fall ett hot mot livet - och även ökade kostnader.Med hänsyn till ovanstående, och med tanke på att det redan utangratisvård finns skrämmande långa köer inom sjukvården, bör avgiftåterinföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av gratis sjukvård för barn och ungdomar upp till 19års ålder.Stockholm den 13 oktober 1998Maud ()
mot · GM02So210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So210av ()Systembolagets öppettiderAv serviceskäl bör Systembolaget övergå till atthålla sina butiker öppna på lördagar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Systembolagets öppethållande.Stockholm den 6 oktober 1998Knut ()
mot · GM02So213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So213av och ()Psykiskt funktionshindrade och hemlöshetUnder har en växande uppmärksamhet riktats mothemlösheten i de svenska storstäderna och också pålandsbygden. Även om hemlösheten möjligen inte har ökat iabsoluta tal så har den ändrat karaktär. "Gamla" grupper harminskat och nya har tillkommit - bland dem kvinnor,ungdomar och människor med psykiska funktionshinder.Vissa studier talar om en fördubbling av psykiskt stördabland de hemlösa i ,som är den enda kommun där man försökt urskilja just dennagrupp.I dag beräknas mer än en tredjedel av de hemlösa lida av psykiska stör-ningar. Praktiskt taget samtliga bedöms ha behov av insatser från psykiatrin.Många har stora svårigheter att få sina behov av vård och stöd tillgodo-sedda på ett bra sätt. En orsak kan vara den reducering av specifika insats-former för dessa personer som psykiatrireformens genomförande medförde.Genom att avinstitutionalisera stora delar av psykvården utan tillräckligtindividuell hänsyn har man skapat en misär för redan utsatta människor. Förmånga hade det i och för sig trygga institutionsboendet behövt ersättas medgruppboende eller hemlikt småskaligt boende med tillsyn.Befintliga institutioner skall inte avvecklas i snabbare takt än att manhinner få fram fungerande alternativ i form av exempelvis gruppbostädermed tillräcklig personal för att upprätthålla tryggheten för de psykiskt sjuka.Man måste dock vara uppmärksam på att det finns en risk för att ettgruppboende bara blir en annan form av institution. Därför är det viktigt attså långt som möjligt göra insatser också i det ordinarie boendet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de psykiskt funktionshindrade och hemlöshet.Stockholm den 21 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02So214 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So214av ()Anhörigbidrag vid vård av sjuka äldre i hemmetInnan ädelreformen genomfördes utgick frånlandstingen ett så kallat anhörigbidrag till drygt 20.000personer. Sedan kommunerna övertagit ansvaret föräldrevården har antalet fall där sådan ersättning utgårminskat dramatiskt.I åtskilliga kommuner har man gått så långt att man tagit bort anhörig-bidragen helt. Detta trots att en tung omsorgsbörda numera allt oftare läggspå de enskilda. Exempelvis sköter många äldre sjuk make/maka dygnet runtmed ringa eller ingen hjälp. Dessa insatser sparar stora summor åtkommunerna.Med hänsyn härtill och på grund av de extra kostnader som uppkommer isamband med vård i hemmet, är det både rimligt och anständigt att såvälpraktiskt som ekonomiskt förbättra anhörigstödet direkt till de berörda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrat stöd och anhörigbidrag till dem som vårdar anförvanteri hemmet.Stockholm den 21 oktober 1998Maud ()
mot · GM02So215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So215av och ()Vårdgaranti och hälsoförsäkringSvensk sjukvård håller hög standard. Men det finns ocksåstora problem. Ett av de stora problemen är attsjukvårdsköerna kommit tillbaka och ett annat ärfinansieringen.1992 införde den borgerliga fyrpartiregeringen tillsammans med lands-tingen en vårdgaranti. Det innebar att patienterna inte skulle behöva väntamer än högst på ett antal angivna behandlingar. Vårdgarantinlyckades väl, köerna minskade drastiskt.Socialdemokraterna avskaffade, efter sitt regeringstillträde, denna garanti,i ett läge där köerna snabbt ökade igen. har vårdgarantinersatts med en "besöksgaranti", som inte säger något om hur länge en patientskall behöva vänta på behandling, bara hur länge man skall behöva vänta påen första läkarkontakt.Köerna har ökat dramatiskt sedan vårdgarantin togs bort. 96-97 väntade mer än 13 000 patienter i kö inom de gamla vårdgarantiområde-na. , , är situation ännu värre.Det kan bli bättreFlera experter, bland annat i anslutning till HSU 2000, harvisat att det är möjligt att genom bättre resursutnyttjande ochplanering minska kostnaderna utan att det påverkar vårdensinnehåll snarare tvärtom.Från de borgerliga åren 1991 1994 vet vi också att det var fullt möjligt attsätta patienternas intressen i centrum, med ökad valfrihet och vårdgaranti,som landstingen sparade och blev mer effektiva. Det gick då ochdet skulle gå att göra igen. Vårdgarantin måste kunna innebära att denvårdsökande garanteras operation , specialisthjälpinom en månad och hjälp i primärvården inom högst en vecka.En allmän hälsoförsäkring skulle radikalt öka möjligheterna att ge alla rätttill vård och rätt att söka den vården hos den vårdgivare som kan erbjudadetta, oavsett om det är i privat eller offentlig regi. Det skulle inte finnasnågot utrymme för ransonering av tillgången på vård genom köer denvårdgivare som ägnar sig åt sådant skulle snabbt märka att patienterna dåväljer att söka sig någon annanstans.Svensk sjukvård behöver en ny finansieringslösning. En allmän obliga-torisk hälsoförsäkring löser inte automatiskt alla sjukvårdens problem, menden ger betydligt bättre förutsättningar än dagens system. Den tar till vararesurserna, stimulerar effektivitet genom konkurrens och mångfald iproducentledet. Det offentliga stödet utformas neutralt i förhållande till olikavårdgivare. De vårdanställda får mer än en arbetsgivare att välja på. Ochframför allt patientens behov sätts i centrum som vårdensresurser öronmärks så att de inte kan användas till annat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ny vårdgaranti inomsjukvården i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om en allmän hälsoförsäkringi enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 20 oktober 1998Ingvar ()()