mot · GM02MJ410 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ410av m.fl. (m)Fiske och fiskevårdInledningSveriges sjöar och vattendrag samt omkringliggande hav ärmed sina tillgångar av fisk och skaldjur värdefullanaturresurser. Yrkesfisket har stor betydelse förfolkförsörjningen. Det svenska yrkesfiskets fångster uppgårf.n. till ett värde av ca . Vi harockså en växande näring i form av vattenbruk som ärberoende av våra vatten.Runt våra kuster och till havs finns ett relativt omfattande och moderntyrkesmässigt fiske. Detta fiske är av avgörande betydelse för en bofastbefolkning i våra skärgårdar. I våra insjöar finns det dels ett, dock inte likaomfattande, yrkesfiske, dels ett husbehovs- och binäringsfiske som hellerinte är utan betydelse för försörjningen i de bygder där detta bedrivs. Densenaste tioårsperioden har det också utvecklats ett betydande fiske efterkräftor i många sjöar där utplantering av signalkräftor varit framgångsrik. Imotsvarande grad har dessvärre bestånden av vår inhemska flodkräftadecimerats på grund av kräftpest.Fiske och fiskevård är i mycket vida begrepp. Fiskevård uppfattarmånga vara begränsad till utplantering av fisk och kanske restaurering avlekbottnar och dylikt. I begreppet fiskevård inryms emellertid mycket meraän så. Många hundra fiskevårdsföreningar och fiskevårdsområden har enenorm aktiv verksamhet i form av fiskekortsförsäljning till allmänheten ochdärmed sammanhängande serviceverksamhet och konkreta fiskevårds-åtgärder. En genomförd utredning visar att bara försäljningen avfiskekort till allmänheten uppgår till ca en kvarts miljard kronor per år.För att stå väl inför en snabb utveckling är det viktigt att skapaförutsättningar för fungerande förvaltning av allt kust- och insjöfiske ilandet,samt att verka internationellt för ett uthålligt nyttjande av havets resurser.Både i havet, längs kusten och i insjöarna måste fisket skötas med stortansvar. I havet bevakas detta av våra internationella förhandlare. Längskusterna och i insjöarna är de som lever av resursen, de som är beroende avett uthålligt nyttjande bäst skickade att också förvalta sin resurs fullt ut.Fiskeripolitiken ärgemensam inom EUI och med EU-medlemskapet har vi inom unionen engemensam fiskeripolitik.Det avgörande för en framgångsrik fiskeripolitik inom EU är attbeslutsprocessen i enlighet med subsidiaritetsprincipen äger rum på denlämpligaste nivån. Detta innebär att varje havsområde måste bedömas på sinameriter och att lämpliga regler för ett långsiktigt hållbart fiske antas inomramen för regionala samarbetsorgan. De regioner som blir aktuella kannaturligtvis inte vara för små utan väljs lämpligen till de aktuellaförvaltningsområdena som exempelvis , /,och . Den viktiga förvaltningsrollen för de regionalafiskeriorganisationerna som exempelvis för (BSFC) och Nordostatlantiska () bör betonas idetta sammanhang. Dessa organisationers roll blir allt viktigare, inte minstmed tanke på om gränsöverskridande bestånd och FAO:sbetoning av deras betydelse för förvaltningen av fiskeribestånden.YrkesfiskaravdragRiksdagen har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner ominförande av ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. Denmodell som av konkurrensskäl oftast har förespråkats ärbaserad på och i nivå med det avdrag som danskayrkesfiskare har rätt att göra.Vid den senaste behandlingen i uttalade sig ett enigt skatte-utskott med anledning av motionerna om skatteavdrag för yrkesfiskare ochgav regeringen i uppdrag genom ett tillkännagivande att slutföra beredningenav frågan och att återkomma till med förslag som tillgodosermotionärernas krav på konkurrensneutralitet. Då regeringen inte har följtdetta riksdagsbeslut är det att återigen lyfta frågan för behandling iriksdagen och att med kraft framhålla att regeringen snabbtkommer till en lösning enligt tidigare riksdagsbeslut.FiskevårdFiskevården är mycket viktig för bevarandet av denbiologiska mångfalden och för en hög produktion i sjöar ochkustvatten. Under det att allmänt vatten och de stora sjöarnaär statens ansvar så bör möjligheter skapas för att privatainitiativ och privat ansvarstagande på enskilt vattenmöjliggör en god fiskevård. Konfiskationen av den privataäganderätten genom införandet av det friahandredskapsfisket har allvarligt urholkat möjligheterna god fiskevård. På flera håll längs våra kuster utbjuder nuentreprenörer med utnyttjande av det fria fisket"fiskesafaris" till hugade spekulanter. På en del håll har dettaen så stor omfattning att det utgör en besvärande konkurrensmed yrkesfisket om fisktillgången. Detta kan knappast havarit syftet med reformen om det fria handredskapsfisket.Enligt vår mening bör möjligheter öppnas för att bildafiskevårdsområden inom de delar av våra kuster och insjöardär handredskapsfisket är fritt som dessa områdenåterges möjligheten att sälja fiskekort till allmänheten.Erfarenheten från övriga fiskevårdsområden i ärmycket god. Fisket har utvecklats positivt med bättreresursutnyttjande. Tillsyn och respekt för regler och rättfungerar bra och i många fall samsas yrkesfiske ochsportfiske mycket bra.Regeringen har i sin budgetproposition avsatt tillfiskevården även . Enligt vår mening är detta positivt och viförutsätter att medlen användes i de vatten där staten har sitt ägaransvar, ochvi vill understryka den stora betydelsen av att utsättningsverksamheten avfisk, främst ål och lax, kan fortsätta i minst nuvarande omfattning. Ut-sättningsverksamheten har stora positiva effekter för det yrkesmässiga insjö-och kustfisket, men även övrigt fritids- och turistfiske gynnas.Vad det gäller de kraftigt ökande sälbestånden och de allt större skadordessa medför för det yrkesmässiga fisket, är det viktigt att kunna decimerasälstammen till en från skadesynpunkt acceptabel nivå. Detta innebär attkontinuerliga inventeringar av de olika sälbeståndens utveckling måste skeoch att skyddsjakt alternativt allmänna jakttider införs i områden där detta ärbiologiskt motiverat. Det viktiga är att jakten kan ske inom ramen för enhållbar utveckling.På utgör också de snabbt växande bestånden av skarv ettproblem för yrkesfisket. Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder som gördet möjligt att inte bara hejda den snabba ökningen utan också decimera denbefintliga stammen.VildlaxenArbetet med att rädda de naturligt reproducerandevildlaxbestånden måste fortsätta och prioriteras. Det ärdärför av största vikt att den långsiktiga internationellaaktionsplanen för bevarande av vildlaxen kan genomförasfullt ut. Det är glädjande att nivåerna på M-74 drabbad laxnu verkar sjunka kraftigt, vilket tillsammans med de storanedskärningarna av lax TAC:n och begränsningarna av detriktade fisket på vildlaxbestånden och den därav följandeökade uppvandringen av leklax ger goda förutsättningar föratt klara vildlaxbestånden och att uppfylla de långsiktigamålen i aktionsplanen.Det är också av största vikt att både det yrkesmässiga fisket samt fritids-och turistfisket kan pågå , och i såväl de norra som i de södra länendå dessa olika aktiviteter är regionalt viktiga och skapar arbetstillfällen.Slutligen vill vi betona att om eventuella inskränkningar ändå måste görasi det svenska laxfisket, sådana utformas rättvist mellan olika kuststräckor.Det är orimligt att ett fåtal fiskare blir totalt avstängda från sinnäringsfångst.KalkningKalkning av sjöar och vattendrag är nödvändig för attmotverka försurningen. Följderna av utebliven eller avbrutenkalkning är väl beskrivna. Ekosystemen kommer att kollapsaoch värdefullt fiske kommer att slås ut. En femtedel av allasjöar och vattendrag i är påtagligt försurade.Denna andel kommer enligt att öka om viinte upprätthåller minst samma kalkningsnivå som idag.I förhållande till vad staten tar ut i form av skatter på utsläpp av försuradeämnen har kalkningen endast kostat en bråkdel . Att användaen något större del av miljöskatterna till att motverka de beskattadeutsläppens miljöeffekter är för oss en fråga om hederlighet. Vi föreslår därföri annat sammanhang en ökning av kalkningsanslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionala samarbetsorgan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om yrkesfiskaravdrag,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskevårdsområden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fiskutsättning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsjakt på säl,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skarvstammarnas storlek,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vildlax.Stockholm den 25 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.