mot · GL02U59 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U59av m.fl. (kd) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik Skrivelsens innehllRegeringen redovisar i skrivelsen de mnskligarttigheternas roll i regeringens utrikespolitik. Frmjande avmnskliga rttigheter prioriteras i svensk politik och skallytterligare strkas s att det blir en integrerad dimension avutrikespolitiken som helhet.Skrivelsen innehller bde en redovisning av regeringens politik ochambitioner t.ex. att gna strre uppmrksamhet t genomfrandet av de eko-nomiska, sociala och kulturella rttigheterna.KristdemokratiskasynpunkterKristdemokraternas stller sig bakom ambitionen attrespekten fr de mnskliga rttigheterna skall prgla helautrikespolitiken och att vr politik skall vara konsekvent ochresultatinriktad.Vi instmmer i att mlet fr detta arbete r att mnniskor i andra lnder frdel av i folkrtten garanterade friheter, skydd mot vergrepp och en drgliglevnadsstandard.Vi tnker ta upp ett par punkter dr vi tycker utvecklingen ger anledningtill oro och dr vi anser att regeringen br reagera.Rtten att utva en religionTill de grundlggande friheterna hr rtten att utva enreligion. Det r statens skyldighet att respektera denna frihetsvl som de vriga grundlggande friheterna och om det rndvndigt att skapa utrymme fr dem - s lnge denenskildes frihet inte krnker andras rttigheter.Rttigheterna omfattar alla mnniskor och ingen fr diskrimineras ellerhindras att utva sina rttigheter. Erfarenheten visar att mnniskor somtillhr en minoritet, den m vara etnisk, sprklig eller religis, ofta behverskydd. Drfr r klausulerna om ickediskriminering av avgrande betydelse.Det finns en oroande tendens i vissa lnder i att stta sektstmpelp kyrkor och rrelser som inte anses tillrckligt etablerade eller som inte hars mnga medlemmar. Ofta tycks det rra sig om en misstnksamhet mot alltsom r nytt och som kanske knns frmmande. Detta drabbar enskildamnniskor, som hindras att fritt utva sin religion.I sterrike tvingas motsvarigheten till ngra i vlknda ochetablerade kyrkor vnta i 15 r innan de kan bli registrerade och f sammarttigheter som vriga kyrkor.I kom en s kallad sektrapport ut frra ret, dr 170 rrelsernmndes, bland andra pingstrrelsen, den evangelikala frikyrkan i ,den katolska Opus Dei och den vlknda internationella rrelsen Ungdommed uppgift. Rapporten har redan ftt effekter. En internationell frsamlingsom nmndes i rapporten har nekats att kpa en samlingslokal. Den belgiskaregeringen har freslagit ett vervakningsorgan under justitieministeriet meduppgift att bevaka och rapportera om rrelser som man uppfattar somsekteristiska.En sdan hr utveckling med vervakning och andra diskriminerandeinslag r frvnande i ett par vstlnder men ven i hardet varit mycket debatt om en rapport om sekter. menaratt det finns anledning till kad vaksamhet nr en av de grundlggandefriheterna ifrgastts.I har stor oro uttryckts frn en stor frikyrka, som varit utsatt frtrakasserier inte minst frn press och TV. I antogs en nyreligionslag, som till sin karaktr r diskriminerande, eftersom den delar uppkyrkor och religioner i fem olika grupper, som har olika rttigheter. Det harkommit flera uppgifter om att t.ex. Frlsningsarmn och den lutherskakyrkan som inte varit verksamma s lnge i vissa delar av p olikastt drabbats av den nya lagen.Vid utrikesutskottets besk i kom det fram vid samtal medutskottet fr mnskliga rttigheter att man snarare sg som enfrebild p religionsfrihetens omrde n , dr man tyckte det var frfritt. ven frn rysk sida har man tagit upp och debatten om sektersom ett exempel, nr kritiserats fr sin religionslag.Med anledning av detta finns det skl till kad vaksamhet och ettkonsekvent agerande vem det n r som ifrgastter religionsfriheten. Det rviktigt att Vsteuropa, som lnge sttt fr de mnskliga rttigheterna, inteutvecklas i negativ riktning p det hr omrdet. Ett negativt beteende kansom synes snabbt bli ett dligt exempel fr lnder som har en mycket korttradition nr det gller respekten fr de mnskliga rttigheterna. EU-lndernahar ju tagit som sin uppgift att frbereda de lnder som ansker ommedlemskap bland annat nr det gller de mnskliga rttigheterna. Vi stllerhga krav p de baltiska staterna betrffande behandlingen av etniskaminoriteter. Drfr br EU-staterna sopa rent fr egen drr nr det gllerreligisa minoriteter.Europardet har utsett en rapportr, som skall flja implementeringen avden ryska religionslagen, vilket r gldjande. menar attregeringen i olika europeiska fora br initiera en debatt om utvecklingen nrdet gller religionsfrihet. Tendenser till diskriminering br genast ptalas ochfljas upp, inte minst nr det gller EU-lnder. tillsammans med devriga nordiska lnderna har enligt vr mening stora mjligheter att skapakad frstelse fr tolerans p religionsfrihetens omrde p grund av vrtradition p detta omrde. Vi br drfr gemensamt driva denna frga.FlyktingmottagandetMnniskor, vars mnskliga rttigheter krnks och som intekan f skydd i sitt eget land, har rtt att ska skydd i ett annatland. Regeringen deklarerar i skrivelsen under rubrikenFlyktingkonventionen - ett skyddsnt att respekten fr demnskliga rttigheterna r grundlggande fr den svenskamigrationspolitiken.Inte minst sedan den nya flyktinglagen togs, r mnga av den upp-fattningen, att det blivit mycket svrt att f rtt att stanna i , venomman utsatts fr svra vergrepp och mycket krnkande behandling i det landman flytt frn och anser sig ha skl att knna befogad fruktan fr atttervnda till.Det ppekas att det finns brister i flyktingmottagandet men tyvrr finns detocks brister i de beslut som fattas om avvisning. Nr dessa brister ptalas,hnvisar regeringen till myndigheternas ansvar och vill inte gna sig tministerstyre. I skrivelsen sgs att reglerna om de mnskliga rttigheternariktar sig till individen och till regeringarna, som har ansvaret fr attindividens rttigheter respekteras. Rttighetsbegreppet mste kunna omsttasi praktisk handling. Enligt mening mste man med dennautgngspunkt kunna ta upp en diskussion om en regering vidtagit tillrckligatgrder fr att frverkliga en flyktings rttighet i det enskilda fallet.Regeringen mste i sista hand kunna stllas till ansvar. Kristdemokraternaanser att regeringen mste ta ett strre ansvar fr att den enskilde flyktingensrttigheter respekteras. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att tillsammans med de vriga nordiska lnderna skallvara pdrivande i arbetet fr kad tolerans p religionsfrihetens omrde,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om flyktingmottagandet.