mot · GM02Kr274 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr274av m.fl. (mp)Kultur, medier, trossamfund och fritidVad är kultur?Text och musik: 1970-97- Kan inte mer kultur göra fler människor lyckliga?- Nej men fler lyckliga människor kan göra mer kultur.- Måste inte kulturen få berika människornas tillvaro?- Nej men människornas tillvaro måste få berika kulturen.- Men nog kan väl ändå människor höjas, om de får del avkulturen?- Nej men om fler människor får ge sin del, kan kulturenhöjas.- Men kulturen är väl ändå till för människorna?- Jo till men inte för.- Inte för utan genom människorna är kulturen till.- Genom den till vilka den når.- Till den från vilka den hämtas.- Om genom få till få.- Om genom fler till fler.- Om genom var och en till alla.TyJa till det samhälletvad alla begärsom många önskarär ett samhällehör en kultursom begär något av alla.som gror och grönskar.Vad alla frågar efterär ett samhälleVad är kultur?som svarar alla.Den roll du spelarVad alla behöversom en av samhälletsär ett samhällehumana delar.där alla behövs. Vad är kultur?- Vad hjälper överflödetDet streck du ritarden överflödige?som en av samhälletsprofana bitar.Men till det samhälletsom alla sköterFör i det samhällethör en kulturdär alla ingårsom alla möter.är det kulturvad alla utför.Ja i det samhälletVad är kultur?som alla upptarAllt det vi vunnit,är det kulturnär till framtidslandetvad alla uppnår.vi tillsammans hunnit. Vad är kultur?För i det samhället Den bit du spisar,står ej kulturen de steg du dansaremot tekniken och allt det du visar.eller mot naturen. Vad är kultur?Nej i det samhället Allt det du tänker,där alla blandas allt det du tar emot,är det kultur allt det du skänker.att alla andas. "Å vara människaVad är kultur?å gno å streta, De steg vi vandraå vara människa genom ensamhetenå tro å veta, för att nå varandra.e´ inte bara de´"Å vara människaå be å skrapa,å gno å streta,de´ e´ å vara me´å vara människaå ge å skapa"å bo å etaVad är kultur?é inte bara de´Den roll du spelarå ha å peka,för hela stycketde´ e´ å vara me´som består av delar.å ta å smeka"Vad är kulturVad är kultur?Det streck de ritarDin röst som ropar,till helhetsbildenmin röst som svararsom består av bitar.och den kvast som sopar.Denna poetiska inledning sammanfattar på ett bra sätt varförMiljöpartiet vill utvidga de kulturpolitiska målen medtillägget "att verka för en hållbar livsstil som utvecklarförmågan att hantera sitt liv med minskat beroende avmyndigheter och snävt marknadstänkande". Ett liv där visamspelar och inte härskar över naturen och inte ser varandraså som objekt. Vi menar att varje yttre kalhygge står för ettinre kalhygge. Att den snabba materiella utvecklingenmedfört att inte hela människan har hunnit med. Attandligheten och mystiken rationaliserats bort och urgammalkunskap om människan och hennes sammanhang mednaturen fallit i glömska. Att nyttja och njuta kultur medförinte bara att vi lever utan hjälper oss förstå vårt egethandlande och ökar vår delaktighet i samhällsbygget.Inom litteratur, film, musik, teater och bildkonst formas morgondagenstankar. Här finns hälsningar från det förgångna, här präglas dagens tillvarooch här läggs grunden för framtiden. Här formuleras vår gemenskap och vårademokratiska livsideal. Om hela människan ska växa så behöver honutrymme, leva ut sin kreativitet och skaparkraft. Vi påverkas av den omgiv-ning vi befinner oss i och vi påverkar den. Goda vanor läggs i unga år.Därför är skolan vår allra viktigaste kulturinstitution och skolans roll somkulturbärare måste värnas och utvecklas. Balans ska skapas mellan deteoretiska ämnena och de estetiska. Ingen god teknik utan estetik! Matematikoch musik är två systrar. vill att alla barn, oavsett var de bor ilandet ska ha rätt att gå i musik- och/eller kulturskola. Om kommuner integör det möjligt vill vi att regeringen återkommer med förslag till hur dennarättighet kan garanteras.Allmän kulturverksamhetNär vi forskar om äldre kulturer bedömer vi dem genom dekonstföremål som har åstadkommits, husens arkitektur,formgivning och samhällets sociala struktur. Så kommerockså andra att bedöma oss. Ett samhälle må vara hurfunktionellt eller effektivt som helst, utan ett blomstrandekulturliv kan det knappast räknas som livsbejakande eller ensframstående.Miljöpartiets ståndpunkt är att investeringar i kulturell verksamhet inte ären framtidsbelastning för den offentliga budgeten, utan tvärtom genererarinkomster, en investering. Varje ort eller län med anspråk på att locka till sig- eller behålla - ekonomiska aktiviteter måste kunna visa upp ett brettkulturutbud. Trots det utgår endast en blygsam summa av de offentligautgifterna till kultur och i realiteten görs ständiga nedskärningar i form avminskad eller utebliven pris- och löneomräkning. kräver attanslagen skall skrivas upp med lönekostnadsindex enligt 1996 årsriksdagsbeslut. Kulturarbetare måste få rimliga löner utan att det samtidigtinnebär att kollegor får sparken!Ett återkommande problem är att det i tabeller över statens anslag till olikakulturinstitutioner inte går att utläsa hur mycket som går till den faktiskaverksamheten, då en mycket stor del av kakan går till hyror etc. Av stödet tillde stora nationella institutionerna avgår cirka halva beloppet till att betalahyra för de nationalmonument de är verksamma i, vilket naturligtvis innebäratt anslagsnivåerna ser ut att vara större än vad de i realiteten är.Miljöpartietföreslår därför att hyror fortsättningsvis skall redovisas separat.Statens kulturråd har en mycket viktig funktion i att fördela statsbidrag tillolika kulturområden. För att den kulturpolitiska inriktning fastslårska kunna bli verklighet krävs att kan arbeta aktivt och kraftfulltnära brukarna. Därför är det anmärkningsvärt att deras faktiska stöd i realavärden minskat.Att bidrag endast kan ges till institutioner, föreningar och grupper kan ivissa fall vara hämmande. Att exempelvis fonogramstöd endast kan utgå tillbolag som har en regelbunden utgivning försvårar för nya idéer att kunnaförverkligas. menar därför att även enskilda projekt ska varaberättigade till bidrag, om ansökan i övrigt uppfyller villkoren.Stiftelsen instiftades av medel ur löntagarfonderna ochdess styrelse är utsedd av riksdag. Sammanlagt disponerar stiftelsenöver ca att fördela . Medlen skabland annat användas till projekt av varaktig betydelse för kulturlivet.Kulturrådets kommande utredning får visa om bidragen utnyttjas på bästasätt eller om verksamhetens medel bör omdisponeras.Dagens system där endast ett fåtal kulturarbetare ges möjlighet att leva påinkomster av sitt skapande - medan övriga får mer betalt när de är arbetslösaän de har chans att förtjäna genom sitt arbete - är mycket olyckligt. Mångautövande konstnärer, inom samtliga konstformer, lever under svåraekonomiska villkor med bl a en extremt hög arbetslöshet som inte heller inågon större omfattning är konjunkturberoende.Miljöpartiet menar att professionella kulturutövare inom litteratur, film,musik, scen- och bildkonst m m ska kunna leva på sitt arbete. Samhälletmåste därför gå in och komplettera så att en grundtrygghet kan nås.Grundtanken med ett konstnärstillägg är att det är bättre att stärka flerkonstnärers förutsättningar att överleva på arbetsmarknaden, än att syssel-sätta ett fåtal i åtgärdsprogram. anser därför att de medel somArbetsmarknadsverket disponerar för kulturutövare och kulturändamålska föras över till . Bedömningar som får uppenbarakonsekvenser för svenskt kulturliv bör göras av sakkunniga. Därför bör dearbetsmarknadspolitiska målen underställas de kulturpolitiska målen.Det förslag om s k singelföretag som presenterades i utredningenGenerella konstnärsstöd (SOU 1997:184) är mycket intressant. Vår förhopp-ning är därför att regeringen återkommer med en proposition. Av utred-ningen framkommer också tydligt att det råder en mycket stor sned-fördelning mellan könen. Exempelvis är andelen kvinnliga författare endast32 % och andelen kvinnliga tonsättare . Denna snedfördelning ärett problem som måste tas på allvar. Ett instrument för att komma till rättamed denna snedfördelning är att inom ramen för de inkomstgarantier somfördelas enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärerskriva in att en jämn könsfördelning vad gäller beslut om inkomstgarantierskall vara ett prioriterat mål.De idéer som utvecklats av teaterförbundet, med en fond finansierad avegenavgifter och samhällets stöd som blivit verklighet är mycket positivoch bör ges god tid att utvecklas och omfatta fler konstformer.Vi är mycket positiva till att får disponera 10 miljonerkronor för försöksverksamhet som arbetsförmedlare vid centrumbild-ningarna. Dock ifrågasätter vi varför så har givits åt försöks-verksamheten och varför försöksverksamhetens budget även föreslås omfattastudieförbunden och folkparkerna utan att ytterligare medel tillförs. Miljö-partiet anser att även RFoD inom området folkmusik och världsmusik börges i uppdrag att bedriva försöksverksamhet med kulturförmedling påmotsvarande sätt. Vi vill att regeringen återkommer med ökade ramar ochmed tilläggsförslag så att folkmusiken kommer att ingå.Miljöpartiet är positivt till att regeringen öppnar för att fler konstnärs-organisationer får förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i styrelsen förSveriges bildkonstnärsfond. Vi förutsätter att förslagsrätten gäller samtligaorganisationer, även Kif, vilka tidigare saknat förslagsrätt. När det gällerförslagsrätt till konstnärsnämnden vill vi att regeringen förtydligar rätten såatt det klart framgår att detta gäller för alla organisationer.Bildkonstnärerna är den grupp inom konstnärsområdet som har detekonomiskt allra svårast just . ställer sig bakom KRO:sförslag om att ge företag rätt att skriva av kostnaden för konst när de köperdirekt av konstnären. Den stiltje som råder i upphandling av konst skulle påså sätt upphöra, till gagn för bildkonstnärer. Vi vill att regeringen lämnar ettförslag till hur en sådan avdragsrätt kan konstrueras och vad det skulle kosta.Kultur genomströmmar i princip allt som har med människors livsför-utsättningar att göra. För att göra det möjligt att diskutera kulturensekonomiska förutsättningar måste snävare tolkningar göras. När så gott somalla kulturministrar i världen samlades i på kultur-konferens enades länderna om en gemensam önskan om en nationell inrikt-ning på att minst en procent av ländernas BNP ska avsättas till kultur. Somen början på ett sådant arbete vill vi avsätta till start för ettkulturens Agenda 21.Många kulturinstitutioner har utvecklat samarbete med olika sponsorer, närinte samhällets stöd räckt till. Det kan naturligtvis vara ett värdefulltkomplement, men kan också innebära ett hot mot kulturens fria röst. Iföreningen kultur och näringsliv "ABC om kultursponsring" finns lathundför kultursponsring. anser att denna behöver kompletteras medetiska regler för kultursponsring.Teater, dans och musikFör har av det totala bidraget inombudgetområdets anslag skurits ned för landets länsteatrar,länsmusik och länsmuseum, medel vilka sedan kunnat sökastill projekt. Regeringen vill nu gå vidare och höjaprojektandelen till och . Dettainnebär nedskärningar inom befintlig verksamhet.Miljöpartiet motsätter sig denna utveckling och menar attnivån för projektmedlen skall frysas på 2 %.Kulturpolitikens uppgift är att ta till vara initiativ från människor ochorganisationer för att erbjuda alla möjligheter till ett aktivt och berikandekulturliv. När regeringen minskar i anslagsnivåerna för regional teater, musikoch museiverksamhet för att i stället ge riktade bidrag till projekt man finnersärskilt intressanta, glöms inte bara att olika regioner arbetar utifrån olikaförutsättningar, utan också att det minskar människors delaktighet ochmöjlighet att påverka den egna situationen.En solidarisk kulturpolitik innebär att mer satsas på dem som har mindreresurser eller av andra orsaker har svårt att ta del av kulturutbudet. Därför ärdet också viktigt att biljettpriser hålls på en sådan nivå att alla kan ha rådattbesöka teatrar, konserter m m. Vi vill också uttala vårt fulla stöd till deinstitutioner som infört ungdomsrabatter på sina föreställningar. Det ärtroligen enda vägen att öppna teatern för alla. målsättning ärnaturligtvis också en jämn resursfördelning mellan flickor och pojkar,kvinnor och män. råder tyvärr också en kraftig könsmässig sned-rekrytering, både i producent- och i recensentledet.LänsmusikenMiljöpartiet har aldrig accepterat regeringens förslag attminska statsbidraget till länsmusiken. De sparbeting somgenomförs är orimliga. De olika länsmusikverksamheternahar, efter omorganisationen 1988, börjat hitta fungerandearbetsmetoder, når ut till allt fler människor och uppvisar enallt bredare repertoar. Skolkonsertverksamheten har helatiden ökat och över huvud taget har länsmusiken ständigtkunnat visa upp allt bättre verksamhetsresultat. I den analysKulturrådet gjort över länsmusiken framgår att de olika länennu utvecklat arbetssätt som passar den egna regionensförutsättningar.Miljöpartiet vill därför återinföra , att fördelas till helamusiksverige, för att möjliggöra för alla att höra levande musik och ge barnoch ungdomar stimulans och uppmuntran till att själva musicera. År 1996genomförde länsmusiken ca 7 000 skolkonserter. Både Kulturutredningenoch regeringens kulturproposition lyfte fram barn- och ungdomsverk-samheten inom musiken som prioriterade områden. Vidare talar regeringenom att kulturen måste nå alla. En huvudlinje ska vara att göra respektivekonstform mer tillgänglig för den enskilda invånaren som högkvalitet och en viss kontinuitet uppfylls. vill ge länsmusikenmöjlighet att uppfylla dessa ambitioner. kräver vi att regeringenåterkommer med en kartläggning av hela musiksverige för att belysakonsekvenserna av de nedskärningar som gjorts och visa på var framtidaprioriteringar bör göras.Stockholms Spårvägmäns Musikkår (SSM) är landets enda professionellablåsorkestern utan statsbidrag. Orkestern är unik genom att vara den endaprofessionella blåsorkestern i sin region samt den enda fullstora symfoniskablåsorkestern i landet. I orkestern finns det möjlighet att kunna ge framtidoch arbetstillfällen åt en ny generation unga musiker samt att ta tillvaratraditioner. Orkestern drivs med lägre ersättning per musiker änandra orkestrar i landet och orkestern för en mycket envis kamp för sinfortlevnad. Orkestern är dock i stort behov av delfinansiering för att få enekonomisk stabilitet. anslår till orkestern uranslag B 3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål.MusikskolanSkolan är vår viktigaste kulturinstitution. De besparingarmånga kommuner runt om i landet tvingats till har dockockså medfört besparingar på de kommunala musik- ochkulturskolorna. Flera kommuner har lagt ned sinakommunala musikskolor och många andra har bantat ned iverksamheten och/eller höjt avgifterna. Köerna till denfrivilliga musikundervisningen blir allt längre i takt med attlärarantalet per intresserade elever minskar. Flera kommunerhar slutat erbjuda undervisning på alla skolor för att i ställetkoncentrera verksamheten till en s k kulturskola, vilketmedfört att barn som bor långt därifrån i praktiken inte kanfå någon grundutbildning på ett instrument. Egenavgifternahar också successivt ökat, med resultat att många avekonomiska skäl inte tycker sig kunna delta i denkommunala musikskolan.I våra nordiska grannländer , och finns olika typerav lagstiftning som garanterar barns och ungdomars rätt till kultur. Ibarnkonventionens artikel 31 kan vi läsa: "Konventionsstaterna erkännerbarnets rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassat till barnets åldersamt rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. "anser att varje barn, oavsett var det bor i landet, ska gesmöjlighet att få en grundutbildning på ett instrument och vill därför värnaden kommunala musik- och med lag. Vi vill värnaoch tillgodose barns och ungdomars behov av en god tillgång till egnarepetitionslokaler för sina estetiska utövningar.FolkmusikFolkmusik och folkdans saknar institutionellt stöd försin utveckling. De institutioner som existerar är inriktade pådokumentation, bevarande och museal exponering. Av deflera tusen musiker som är anställda av olikakulturinstitutioner har endast ett fåtal anställts för sinafolkmusikkunskapers skull. ser mycket positivtpå att regeringen i budgeten uttalar värdet och behovet av ettnationellt centrum för folkmusik, men det är viktigt attriksdagen uttalar att arrangörsstödet enbart skall användasför just utveckling av arrangemang och inte till något annat.Dock, för att genast kunna gå vidare med utvecklingen av ettnationellt folkmusikcentrum vill för dettaändamål anslå ytterligare till anslag B 3Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål, men medkravet att regeringen återkommer med öronmärkta pengarför att ge utrymme för fler nationella centrum för folkmusik.Uppland, , och ligger alla bra tilloch det finns också behov av vattenhål för folkmusik iStockholm. och har fem nationellafolkmusikcentrum var, vilket vore en rimlig miniminivå ävenför Sverige.För att ge folkmusiken ytterligare uppmuntran och skapa ett positivtintresse föreslår att upphöja Nyckelharpans instrumentfamilj tillNationalinstrument. I har kantelen utsetts till nationalinstrument ochi har Hardingfelan en motsvarande särställning. Nyckelharpansställning som både ett historiskt intressant instrument och ett instrument somblir allt mer populärt motiverar mer än väl en sådan utnämning.På det förslag regeringen lagt fram om kassettersättning (prop 1997/98:156) har motionerat att av de medel ersättningen inbringarskall fördelas utifrån de kulturpolitiska mål som satt upp.Folkmusiken bör naturligtvis inkluderas i denna fördelning.Teater och musikteaterMiljöpartiet är positivt till att Musik- ochDansteater införlivats i det regionala stödsystemet, dockanser vi att Musik- och Dansteater skall få ettpermanent nationellt uppdrag. Det är inte rimligt att tro att desom bor i skall kunna utnyttja det utbud som finns isödra . Det behövs därför ett kontinuerligt stöd så attNorrlands Musik- och Dansteater i lugn och ro kan utvecklaoch bygga upp sin verksamhet utan att ständigt behöva sökanya bidrag och oroas över den framtida existensen.Operan har en svår uppgift; både att förvalta kulturarvet, ligga i frontlinjenvad gäller ny opera och locka publik. önskar attOperans utsålda repertoarer skall ges för att ge fler möjlighetatt se populära föreställningar. Det är naturligtvis angeläget att statsanslagethålls på en sådan nivå att biljettpriserna inte tvingas upp. Att det inte gestillräcklig pris- och löneomräkning i budgeten är oroande, ökade hyres- ochlönekostnader får inte innebära att den konstnärliga kvaliteten äventyras -som t ex när Operan till vissa balettföreställningar nöjt sig med inspeladmusik.Den ekonomiska situationen på är mycket oroande.Miljöpartiet vill att regeringen uppmärksammar detta och återkommer medförslag till ekonomiskt stöd.Dramaten är en av landets mest framgångsrika scener och ett av Europasledande teaterhus, trots att man tvingats genomgå ett stålbad. Miljöpartietställer sig frågande till propositionens skrivelse om att målet för äratt redovisa en årlig vinst på . Den konstnärliga verksam-heten ska inte ha som mål att gå med vinst. De eventuella överskott som görsbör fonderas så att en buffert finns om återigen hamnar iekonomiska problem. Likaså vill påpeka det orimliga i attDramaten tvingas betala räntan på de lån staten övertagit.Även bakom kulisserna på finns stora kulturskatter att värna,bl a i form av en unik hantverksskicklighet, t ex perukmakare, skomakare,hattmakare etc. menar att detta är ett område där de kultur-politiska målen bör integreras med de arbetsmarknadspolitiska målen genomatt arbetsmarknadsmedel avsätts för att möjliggöra för att ta emotlärlingar. Ett sådant system skulle säkerställa bevarandet av urgammalthantverk som det skulle öppna möjligheter för hela teatersverige.Miljöpartiet är positivt till att det äntligen öppnats för en samisk teater,inteminst med tanke på de möjligheter det skulle ge att bevara och utveckla densamiska kulturen och de samiska språken. Dock är vi tveksamma till denlösning som gjorts att kommunerna tvingas delfinansiera teatern. En samiskteater är en angelägenhet för hela landet, att se samisk kultur som enkommunal angelägenhet är att förminska samernas roll som ursprungs-befolkning i . Vi kräver därför att regeringen återkommer med ettförslag där hela finansieringen är statlig och där samisk teater ges ettpermanent nationellt uppdrag.Miljöpartiet anser också att det behövs ett permanent nationellt uppdragför barn- och ungdomsteater och att regeringen därför bör göra enkartläggning av den verksamhet som finns inom området, hur den kanstödjas och i vad mån befintlig verksamhet måste kompletteras.Svenska har utvecklats i en mycket positiv riktning.Miljöpartiet ser särskilt fram emot hur framtiden gestaltas vad gäller Forumför världskultur. menar att poängen med begreppet "världs-kultur" är att det avvisar distinktionen mellan centrum och periferi, majoritetoch minoritet, svensk och invandrare och vill därför att världskulturhuset skage möjlighet åt människor med olika kulturell bakgrund och identitet att visaupp sig och kunna samverka.Många kulturarbetare har kastat längtansfulla blickar på Skepps-holmskyrkan och en del har också använt kyrkan som kulturscen. Kyrkansarkitektur är mycket speciell med ett tak som närmast sänder tankarna till enmoské eller gammal teaterscen. hoppas att Skeppsholmskyrkankan fortsätta utvecklas som scen, inte minst då de föreställningar Interkulthaft tillsammans med har varit välbesökta och mycketstämningsfulla.Bibliotek, litteratur ochkulturtidskrifterUtvecklingen i världen går mot att allt fler språk dör ut.Enligt går denna utveckling mycket snabbt, mellan12 och 50 språk försvinner vilket betyder att finns färre än 1 000 av dagens ca 5 500 språk kvar.Många nordiska språk, inklusive de samiska språken, ärdirekt hotade. anser därför att det skall vara enprioriterad uppgift för att aktivt bevara despråk som talas i . stödjer också kravetpå en samisk språklag i . Även svenska språket ärinternationellt sett ett mycket litet språkområde. Den kanskeviktigaste åtgärden för att bevara ett rikt svenskt språkbrukär att stimulera läsning av svensk litteratur.Bokläsandet har minskat . Framför allt har barn tilllågutbildade föräldrar minskat sitt bokläsande. Bokinköp har blivit enklassfråga. har i motionen "Billigare böcker från vaggan tillgraven" bl a yrkat att bokmomsen successivt skall avvecklas. Med enbokmoms på har högst bokmoms i . En sänkt bokmomsskulle gynna bokläsandet. Det visar exempel från bl a , där manför beslutade att slopa bokmomsen varvid bokförsäljningenraskt sköt i höjden, och , där momsavveckling inletts.Folkbiblioteken är mycket centrala för kulturlivet, inte minst på mindreorter ryms ofta både musikliv, bildkonst, teaterverksamhet m m inombibliotekets väggar. Folkbiblioteken är också viktiga för att ge alla tillgångtill information och kunskap. De flesta svenskar besöker ett bibliotekoch många gör det regelbundet.Många bibliotek har i och med att kommunanslagen minskats tvingats ta utavgifter för olika tjänster, bl a för lån av böcker som saknar ochalltså måste beställa. Detta slår hårt mot befolkningen i orter med mindrebibliotek och har i praktiken gjort att bibliotekslagen där tappat sin funktion.Miljöpartiet menar att oavsett var man bor i landet skall biblioteken kunnaerbjuda ett brett utbud. En skärpning av bibliotekslagen så att avgiftsfria lånhelt kan garanteras är därför nödvändig.