mot · GM02MJ782 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ782av m.fl. (m)Miljöpolitik för ett nytt århundradeSammanfattningI denna motion föreslår Moderata samlingspartiet att denenskilda människans ansvar för naturvården skall öka, attstaten skall bli bättre på att uppfylla sina kärnuppgifter inommiljöområdet samt att ökad tonvikt skall läggas vidinternationellt miljösamarbete.I motionen föreslås också ökade satsningar på miljöforskning samt en ökadsatsning på naturreservat och biotopskyddsområden som skall finansierasgenom en försäljning av statens aktier i skogsbolaget föreslås ett åtgärdspaket för minskad försurning och övergödningsamt ett åtgärdspaket för minskade koldioxidutsläpp. Dessutom föreslåsåtgärder för miljösamarbete i Östersjöregionen.Moderata samlingspartiet tar avstånd från den bidragsstyrda miljöpolitikregeringen genomför. Lagar är ett bättre styrmedel än bidrag. Framsyntaföretag skall tävla om att lösa miljöproblemen inom ramen för en miljölag-stiftning med tydliga mål - utan konkurrenssnedvridande bidrag.Miljöpolitiken kräver nyinriktningMånga miljöproblem - menmänniskan har fått det bättreMånga allvarliga miljöproblem återstår att lösa. betänkande känner sig mellan400 000 och 500 000 svenskar besvärade av dåligtinomhusklimat. Radonhalterna i svenska bostäder beräknasorsaka hundratals fall av lungcancer . Lika mångacancerfall orsakas av luftföroreningar utomhus, främst tillföljd av dieselanvändning och vedeldning.Det är kanske ändå främst på det regionala och globala planet sommiljöproblemen är mest framträdande och hotfulla. Försurning, övergödning,spridning av miljögifter samt hotet av en förstärkt växthuseffekt är problemsom återstår att lösa och som kommer att kräva stora ansträngningar.Ändå har framgångarna på miljöområdet varit betydande de senastedecennierna. De svenska utsläppen av försurande svaveldioxid harexempelvis minskat med . Användningen avCFC (freon) har i stort sett upphört och utsläppen av klorerade organiskaämnen från skogsindustrin har krympt till en tiondel . Ävenkväveoxidutsläppen minskar, bl.a. tack vare allt renare avgaser från bilarna.Luften och vattnet i tidigare svårt förorenade områden har blivit avsevärtbättre. Sälar, rovfåglar och stora rovdjur ökar i antal i en överraskande snabbtakt.Att människor har fått ett bättre liv är alldeles uppenbart. Medellivs-längden är längre än vid . Flera allvarligasjukdomar är utrotade. Vi har en bättre bostads- och arbetsmiljö än någonsintidigare.Undantagen från denna positiva utveckling finns främst i världens fattigaländer. Bristen på pengar tränger ut satsningar på miljöförbättringar tillförmån för mer trängande behov. Fattigdomen gör det svårare att tacka nejtill miljöskadlig verksamhet. Fattigdomsbekämpning framstår därför som enav de viktigaste insatser vi kan göra för miljön.Moderata samlingspartiet föreslår att miljöpolitiken förnyas genom trehuvudstrategier.Den enskilda människans ansvar Miljöpolitiken bör få en ny ordning där utgångspunkten ärden enskilda människans ansvar. Inte ens de mestgenomtänkta regleringar kan ersätta den kraft som ligger idet individuella ansvarstagandet. Det man äger vårdar man.Det juridiska ansvaret bör göras tydligare och möjligheten att lösamiljökonflikter genom juridiska processer bör öka. Om rätt förutsättningarges kan människor själva eller tillsammans minska eller eliminera merpartenav det vi anser vara miljöproblem. Människor är i regel bättre på attsjälva lösa problem än vad staten är.Skötseln och förvaltandet av naturen kan förbättras om fler uppgifterprivatiseras. Naturen bör i första hand ägas privat. Naturvårdande uppgifterbör läggas ut på entreprenad. Naturreservat bör i första hand skapas genomatt skötselkontrakt upprättas - inte genom att marken övergår i offentlig ägo.Äganderätten av vattenresurser bör bli tydligare för att effektivisera hushåll-ningen av resurser.Med denna inriktning kan staten koncentrera sina resurser till miljö-problem som inte kan påverkas av människorna själva.Ökat statligt ansvar påkärnområdenaStaten skall ta ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföraoch inte splittra resurserna på sådant som lika gärna kanskötas av medborgarna och företagen. Just det som densocialdemokratiska regeringen struntat i, d.v.s.miljöforskningen, miljöövervakningen, kalkningen ochklimatpolitiken, är precis sådant som staten bör satsa mer på.Det är viktigt att statens åtgärder på miljöområdet är ändamålsenliga ochkostnadseffektiva. I vissa fall, t.ex. när det gäller särskilt farliga ämnen ochprocesser, behövs totalförbud, medan det i andra fall kan handla om mildareåtgärder såsom informationsinsatser. Ett annat viktigt krav är att miljö-besluten grundas på generella regler i syfte att eliminera risken för godtyckeoch konkurrenssnedvridning.Lagar är bättre än bidrag. En bidragsstyrd miljöpolitik överlåtermiljökostnaderna åt skattekollektivet och signalerar att enskilda, företag ochkommuner inte behöver ta eget ansvar. Bidragspolitiken är skadlig därför attden är motsatsen till personligt ansvarstagande och saknar inbyggdadrivkrafter för miljöansvar. I en bidragsstyrd miljöpolitik upphörmiljöansvaret bidragen upphör. I den mån bidrag skall före-komma bör de användas till helt ny teknik samt till att underlätta små-företagens anslutning till EMAS (EU:s program för EnvironmentManagement and Audit Scheme).Rätt utformade kan miljölagar vara ett stöd för företagen och bidra till attskapa förutsättningar för konkurrenskraftiga svenska miljöteknikföretag.Till de offentliga kärnuppgifterna på miljöområdet som bör förstärkas hörockså rättsväsendet och tillsynsverksamheten.Tonvikt vid internationelltmiljösamarbeteDet internationella miljösamarbetet bör betonas.Minskningar av miljöproblemen i kräversamarbete och gemensamma lösningar. är hårt utsattför gränsöverskridande miljöstörningar. Nästan hälften av degränsöverskridande luftföroreningar som når och del av vattenföroreningarna kommer från de övriga EU-länderna.Möjligheten att skapa överstatliga regler gör att EU kan nå storaframgångar när det gäller att minska miljöproblemen. Utvidgningen av EUtill fler medlemsländer inom vårt eget närområde ökar möjligheterna attinom ramen för EU-samarbetet eliminera gränsöverskridande miljöproblem ivår del av . En förutsättning för att EU skall lyckas nå framgång medde stora, gränsöverskridande miljöproblemen är att den s.k. närhetsprincipenrespekteras.Miljöbesluten i EU bör i första hand bygga på minimikrav. De enskildaländerna skall kunna införa egna, strängare regler. Miljöskatter ochmiljöavgifter bör harmoniseras mellan medlemsländerna. En miniminivå förkoldioxidskatt bör införas inom EU.Inom FN:s ram bör verka för att få till stånd begränsningar avkoldioxidutsläppen samt marknadsekonomiska reformer i tredje världen.Sveriges möjligheter att nå framgångar i det internationellamiljösamarbetet bygger på vår trovärdighet och vår kompetens. Våra egnaresultat och prioriteringar på miljöområdet är således avgörande. Dennuvarande utvecklingen inger därför oro. Nerdragningarna på miljöforsk-nings- och miljövervakningsområdet försvagar vår kompetens och våramöjligheter att påverka utvecklingen. Den svenska klimatpolitiken, som denbedrivs , försvagar vår trovärdighet. Att kräva att andra länder skallminska sina utsläpp, som vi tilläts öka dem, är inte hållbart.Brist på miljöpolitiskstrategiSeriösa miljösatsningar minskasDen socialdemokratiska regeringens miljöpolitik har varit enbesvikelse och ett misslyckande för miljön. Satsningarna påseriös miljövård har steg för steg skurits ner och en strategiför en verkningsfull miljöpolitik som uppfyller demiljöpolitiska målen har saknats.Nedrustningen av miljöpolitiken har varit omfattande. Den risk- ocheffektrelaterade miljöforskningen har minskats med ungefär en tredjedel.Även miljöövervakningen har minskats i motsvarande omfattning.Koldioxidmålet har övergivits och koldioxidutsläppen kommer att öka somen följd av den planerade förtida kärnkraftsavvecklingen. Satsningarna påkalkningen av sjöar och vattendrag har minskats, trots att utsläppen avförsurande ämnen kommer att öka när kärnkraften ersätts med fossilabränslen. Höjd fastighetsskatt på miljövänliga hus har försvårat för hushållenatt göra miljömässigt goda investeringar. Införandet av en samlad miljöbalk ilagstiftningen har försenats.Bidragsflum i stället för forskning ochseriös miljöpolitikLika illa är det att Socialdemokraterna sitter fast i ettföråldrat miljöpolitiskt tänkande där problemen löses medbidrag och statlig styrning. Detta är en förlegad syn påmiljöpolitiken. Lagar är bättre än bidrag. Framsynta företagskall få konkurrera om att lösa miljöproblemen inom ramenför en miljölagstiftning med tydliga mål - utankonkurrenssnedvridande och skattehöjande bidrag.När de statliga bidragen styrs till kommunala projekt ställs näringslivet ibakgrunden. Bidragspolitiken leder till felaktigt tänkande och beteende ikommunerna. Ett exempel är att en svensk kommun börjat bedrivaelektronikskrotåtervinning i egenregi, trots att privata företagerbjuder denna tjänst till ett lägre pris. Den kommunala elektronikskrot-återvinningen är ett gott exempel på en missriktad miljösatsning som - likalite som statsbidragsstödda miljökaféer - kan leda till nya spjutspetsföretaginom miljösektorn, nya exportmöjligheter och nya, riktiga gröna jobb.Satsningen slår snarare undan benen för miljöbranschens verkligaentreprenörer.Listan över tveksamma projekt som fått statsbidrag kan göras lång:? kommun får bidrag för ett miljökafè.?? kommun får bidrag för att ställa om till tygblöjor på dagis.?? Kommunala bostadsbolaget i får bidrag för att hämta sopor medhästskjuts.?? Kommunala bostadsbolaget i får föratt bl.a. riva 400 lägenheter.?? Trummenäs golfklubb får bidrag till bevattningsanläggning förgreener.?? Folktandvården i får medel för att införa ett datoriseratjournalsystem för digital röntgen.?? i får medel för att bygga sex komposte-ringshus.?? kommun får bidrag till etanolbil som inte uppfyller svenskaavgasregler.?? Ett bostadsbolag i får bidrag till nya vitvaror, trots att byteav vitvaror hade varit lönsamt även utan stöd, enligt . ?Hälften av de beviljade pengarna har gått tillstorstäderna, inklusive . , Göteborgoch har fått av de 2,4 miljarder kronorsom delats ut. Miljöanslaget för att riva hus iNorrköping är fyra gånger så stort som hela statens budgetför miljöforskning.Enligt den förordning som styr bidragsgivningen krävs att belastningen påmiljön skall minska för att bidrag skall ges. Men flera av de ansökningar sombeviljats saknar sådan redovisning.ÅterupprättamiljöforskningenNedrustningen av miljöforskningenMiljöforskningen och den högre utbildningen påmiljöområdet hör till statens allra mest självklara och viktigakärnuppgifter inom miljösektorn. Men under den förramandatperioden fick denna viktiga del av den seriösa,vetenskapligt förankrade miljövården stå tillbaka. Misstagetrepareras tyvärr inte av den politik som regeringen föreslår isin budget för de tre närmaste åren.Avvecklingen av forskningsanslag innebär atttillkomsten av MISTRA (miljöstrategisk forskning) inte blir det rejälatillskott för miljöforskningen som avsågs när MISTRA bildades . Istället tvingas MISTRA nu göra överuttag av stiftelsekapitalet för att täckabristerna i miljöforskningen. Trots det går inte svensk miljöforskningskadeslös."... ambitionerna måste revideras ner väsentligt jämfört med vad somförutsattes vid MISTRA:s tillkomst. "(Miljöstrategisk forskning, inriktning och resurser 1998-2002)MISTRA skall enligt sina stadgar stödja åtgärdsinriktadforskning, medan inriktningen på den forskning som hittillsfinansierats av varit att identifiera miljö-och hälsoeffekter av kemikalier och miljögifter.Beslutet att dra in forskningsanslag kommer att leda mycket kraftig minskning av s.k. effektinriktad miljöforskning. Trotsöveruttag av stiftelsekapitalet kan MISTRA enbart avsätta 63-73miljoner kronor för miljöforskning som så sent som 1997finansierade med . Eftersom medel från MISTRA belastasmed dels högskolemoms om , dels lokalomkostnadsavgift reduceras dessa medel till 52-60 miljoner kronor.Trots regeringens löften om att minskningen av den statligamiljöforskningen skall täckas av medel från MISTRA kommer alltså deneffektrelaterade miljöforskningen att minska med mellan 30 och 39 procent.På sikt blir skadeverkningarna ännu större om inget görs, eftersom MISTRAinte kan fortsätta göra överuttag under lång tid.Särskilt hårt drabbas forskning inom vattenmiljö, toxikologi ochmiljömedicin där var helt dominerandeforskningsfinansiär. De ca 30 fasta forskartjänster som Naturvårdsverketupprätthållit saknar garanterad finansiering från och med 1999.Även en stor del av den nationella miljöövervakningen på ladesner /97, vilket påverkar hela miljöpolitiken. Miljöövervak-ningen är nödvändig för att kunna särskilja naturliga variationer i miljön frånmänniskans påverkan och miljöförstöring. Minskningen av miljöövervak-ningen hotar svensk miljöforskning.Nerdragningarna får storakonsekvenserMiljöforskning och miljöövervakning är intimtsammankopplade med andra verksamheter inommiljöområdet samt inom det medicinska området. Tack vareövervakningen kan vi särskilja vad som är miljöförstöring.Genom forskningen kan vi söka vilka effekter utsläpp har påorganismer. Denna kunskap gör att vi kan ha en effektivnormgivning och lagstiftning på miljöområdet.Övervakningen är också en förutsättning för forskarutbildningen inommiljöområdet, vilken i sin tur är en viktig rekryteringsbas för den svenskaläkemedelsindustrin. På exempelvis Astras toxikologiska laboratorium iSödertälje har många av de hundratals anställda en bakgrund som miljö-forskare. Nerdragningarna inom svensk miljöforskning minskar chanserna attbehålla den verksamheten i Sverige.Sverige behöver en långsiktigt hållbarpolitik för miljöforskningTrots framgångarna har vi inte forskat färdigt ommiljöeffekter. Tvärtom råder det fullständig enighet inomden vetenskapliga världen om att stora problem ochkunskapsluckor återstår vad gäller miljöeffekter. Attinvestera i sådan kunskap är något av det mestframtidsinriktade vi kan göra. Det behövs därför en ny,långsiktig miljö- och forskningspolitik som återupprättar denproblemsökande miljöforskningen och utbildningen iSverige. Viktiga inslag i denna politik bör vara:? Staten skall åter ta ett ansvar för problemsökande miljöforskning.Naturvårdsverket bör ha eget miljöforskningsanslag ochdirektinflytande på forskningen. Verket bör tillföras 80 miljoner kronorårligen för återuppbyggnaden av miljöforskningen.?? fasta forskartjänster och forskningen inom verketsnuvarande projektområden skall säkras. Verksamheten inom Institutetför vatten- och luftvårdsforskning (IVL) bör tryggas långsiktigt.?? Den strategiska miljöforskningsstiftelsen bör fortsättningsvisinte behöva göra överuttag av stiftelsekapitalet för att täcka brister iden statliga miljöforskningen. MISTRA skall bli den friståenderesursinjektion inom miljöforskningen som ursprungligen avsågs.?? Försörjningen av ny forskarkompetens och universitetens kapacitet attutbilda studenter inom området miljöforskning skall tryggas.?? internationella position inom området miljöforskning skallsäkras, liksom våra möjligheter att delta i miljöforskningsprojekt somdelfinansieras av EU samt våra möjligheter att bidra med kompetensför att förbättra miljösituationen i . ?Sälj och skapafler naturreservatSverige lever av skogenÖver av yta är klädd med skog. Förnärvarande avverkas av den årliga tillväxtenvilket ger arbete åt 120 000 personer i skogsnäringen och ettöverskott i utrikeshandeln på ca . Ca 17procent av exporten är skogsprodukter. Dessutom genererarbiobränsle från skogen energi motsvarande per år.Av skogsmarken ägs privat, dels av aktiebolag, dels av360 000 enskilda skogsbrukare. I är avskogsmarken ägd av enskilda markägare. är unikt genom dels denhöga andelen skogsmark, dels den stora spridningen av markägandet.Ett viktigt steg mot ökad naturhänsyn i skogen togs med den nyaskogsvårdslagen . Det likriktade skogsbruk som den gamla,genomreglerade lagen gav upphov till ersätts nu av en mångfald avbrukningsmetoder som skapar förutsättningar för en ökad mångfald i skogen.En skogsbrukare kan exempelvis fritt välja att återbeskoga medlövträd i stället för barrträd eller att lämna gammal skog orörd. Kvar avregleringarna är i stort sett bara återbeskogningskravet.En viktigt nyhet skogsvårdslag var att miljömålet jämställdesmed produktionsmålet samt att aktivt skogsbruk på impediment, d.v.s.områden med mycket låg skogstillväxt, förbjöds.Skyddad skogsmarkInte minst genom det generella förbudet mot aktivtskogsbruk på impedimenten är en stor del av skogsmarken iSverige skyddad. Totalt är av skogenundantagen från aktivt skogsbruk. När det däremot gäller debiologiskt värdefulla, artrika skogarna är en betydligt mindreandel av skogen skyddad.Knappt , , av skogsmarken är skyddadgenom speciella åtgärder, t.ex. nationalparker, naturreservat, biotopskydds-områden, civilrättsliga naturvårdsavtal, särskild avverkningshänsyn ellerfrivilliga avsättningar. En stor del av den skyddade skogsmarken är så kalladfjällnära skog i norra - i inland är avskogen skyddad.Nedanför gränsen till fjällnära skog är andelen skyddad skog liten, vilketär allvarligt med tanke på att de artrikaste skogarna ofta finns längre söderutiSverige. Endast , eller av skogsmarken,nedanför gränsen har särskilt skydd. Av detta är endast , ca0,, naturreservat eller biotopskyddsområden.Ökat skyddDet finns stora skäl att skydda mer skogsmark. En stor del avde rödlistade hotade arterna finns i de fåtal naturskogar somfinns nedanför fjällskogsgränsen. har ocksåundertecknat FN:s konvention för bevarande av denbiologiska mångfalden och därigenom förbundit sig föromfattande åtgärder för artbevarandet. Skyddet av relativtopåverkad naturskog behöver främst öka i de rester avgammal löv- och blandskog som fortfarande finns kvar isödra och mellersta Sverige.Samtidigt får inte den naturvetenskapliga och politiska diskussionen ombehovet av fler reservat i skogen blandas samman med finansieringsfrågan.Att kräva att enskilda skogsägare skall ge upp rätten att bruka sin mark utanatt erhålla ersättning är inte värdigt en rättsstat. Följden skulle bli att deskogsbrukare som skött sin mark bäst ur naturvårdssynpunkt skulle göra destörsta förlusterna, eftersom deras mark är mest intressant för reservatsbild-ningar.Även begränsade markintrång kan vara mycket kännbara för markägare.Ett intrång på på en fastighet som är belånad till mot-svarar en förlust på halva förmögenhetsvärdet.Det är svårt att exakt ange hur mycket skog som behöver skydd. Vivet exempelvis ännu inte hur stora positiva effekter som uppnås genom dennya skogsvårdslagen eller hur stora de frivilliga markavsättningarna kommeratt bli. I utredningen av skogsmark (SOU1997:97) angavs ingetabsolut mål. Klart är dock att behovet ligger på flera hundratusen hektar,vilket gör att kostnaderna ligger på flera miljarder kronor.Växla mot nya reservatStaten äger av aktierna i är värda . Det är svårt attmotivera varför staten skall äga aktier i ett konkurrensutsattskogsföretag som bedriver papperstillverkning ochkommersiellt skogsbruk. Däremot finns starka skäl för attväxla statens ägande i mot fler naturreservatoch biotopskydd.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1998/99:N215 en snarförsäljning av hela eller en del av statens aktieinnehav i . En delav intäkterna bör användas för naturreservat och biotopskydd. I ett första stegbör av intäkterna reserveras för naturvården. Av dessabör användas omgående för skydd av områden där detbrådskar med initiativ. Detta bör antingen ske genom inköp eller byte avmark eller genom avtal med markägarna där dessa erhåller viss ersättning.Denna satsning gör det också möjligt att tillmötesgå Skogsägarerörelsenserbjudande att inte avverka några nyckelbiotoper om statenvisar att man löser finansieringsfrågan.Härutöver bör användas för bildande av en statlig fondför bevarande av naturvärden i skogen. Fonden bör också vara öppen fördonationer. Donationsvillkoren bör kunna vara flexibla så att donatorernakan framställa vissa önskemål, t.ex. att de medel han eller hon satsar skallanvändas inom ett visst objekt, en viss region eller för bevarande av enspeciell biotop, t.ex. en biotop för viss djurart.Fondens styrelse bör vara självständig, så till vida att inga politiskabeslutsfattare skall ingå. Däremot bör företrädare för areella näringar, skogs-industrierna, , ideella natur- och miljöorganisationer samtforskare ingå i fondens styrelse. Chefen för bör vara fondensordförande.Undvik en vårdkrisStaten kan inte ta hela ansvaret förnaturvårdenPå så gott som hela yta förekommer dagligenmänsklig verksamhet som påverkar naturen. För staten är detdärmed en omöjlig uppgift att med hjälp av detaljeraderegler och föreskrifter styra naturvården och kontrollera attreglerna följs. Kontrollarbetet är dömt att misslyckas om inteansvaret för vård och tillsyn av naturen fördelas ut till definaste artärerna i samhället - de enskilda individerna.Det kräver i sin tur decentraliserat ägande och beslutsfattande, starkt skyddför äganderätten, en ekonomi där marknadsmekanismerna tillåts slå igenom,en politik som sätter den enskilda människan i centrum samt starkamiljölagar och ett starkt rättsväsende som kan värna allt detta.En god naturvård bygger på att varje medborgare känner ett personligtansvar för bevarandet av naturvärdena. Läggs ansvaret för naturen helt överpå staten kommer vi att misslyckas med att bevara naturens värde. Om inteden enskilda människan tillåts att ta eget ansvar och agera på eget initiativkommer hon heller aldrig att lära sig att bli ansvarsfull. Hon kommer i ställetatt vänta på att någon annan tar ansvar.I naturen råder en mångfald och det är genom denna som djur- och växtlivförs vidare. I brukandet av naturen ger det enskilda ägandet förutsättningarnaför mångfalden. En mångfald i ägandet ger en mångfald i brukandet. Medägandet följer också ett ansvar och en respekt för vad andra äger.Centralstyrning, exempelvis av den typ som fanns i den tidigare svenskaskogspolitiken, har lett till ett ensidigt brukande och en ensidig natur.Mångfalden i ägandet är inte bara nödvändig för variationen i naturen.Utan en skyddad privat äganderätt blir naturvården kortsiktig och ryckig.Politikens planeringshorisont är ofta inte längre än en mandatperiod. Enlångsiktig hushållning med naturen och dess resurser kräver ett starkt skyddför äganderätten. Denna bör därför stärkas. Vid intrång i äganderätten börfull ersättning utgå. Den försvagning av egendomskyddet och de oklarheterkring rätten till ersättning vid markintrång som innebär börändras, så att egendomsskyddet uppfyller det som står i regeringsformens18 §.Nytänkande i naturvårdenI är betydande arealer skyddade på olika sätt, delsgenom reservatsavsättningar, dels genom de ramar somlagstiftningen anger för markanvändningen. De flestaskyddade områden behöver emellertid vård och skötsel. Detfinns dock tecken på att kostnaden stiger för vård och skötselav skyddade områden som resurserna tillnaturvården är knappa. Naturvården hotas av en vårdkris.Den framtida naturvården bör därför inriktas mot lösningarsom uppmuntrar ansvar hos markägaren eller hos ideellaföreningar.För att klara av naturvården krävs inte alltid mer pengar utan nytänkandeoch omprövning. Lösningar där staten tar hela det ekonomiska och praktiskaansvaret för skötseln hotar att konservera systemfelen. Nya former förnaturvården måste utvecklas. Sker inte detta riskeras irreparabla skador påvärdefulla naturområden.Framförallt måste staten söka metoder där naturvården värnas utan attstaten tar ägar- och förvaltaransvaret. Kunskapsspridning om hur hänsynentill naturen och den biologiska mångfalden ökas kan ofta vara enkostnadseffektiv naturvårdsinsats. Skogsägarrörelsens genomförande avutbildningen "Rikare skog" är ett bra föredöme.