mot · GL02Ub29 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. En grundskola som lägger grunden Den svenska skolan måste bli mer kvalitetsinriktad. För att svenska elever skall kunna möta kunskapssamhällets krav föreslår liberalerna en ny kurs för skolpolitiken. Erkänn lärares professionalism och höj läraryrkets status Avskaffa den centralt utformade timplanen Ingen skall lämna utan att vara godkänd i svenska, engelska och matematik Betyg från årskurs sex Hjälp till elever med särskilda behov En nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall intensifieras. Regeringens proposition vittnar om en skrämmande brist på nytänkande och ambition för kvalitetshöjningen i den svenska skolan. Det svenska utbildningsväsendet är i kris. Oacceptabelt många elever lämnar utan att kunna läsa eller skriva en sammanhängande text. Det är en grundskola som har misslyckats med att lägga grunden. anser att det behövs ett systemskifte inom skolpolitiken. Lärare är proffs på lärande Lärarna är skolans viktigaste resurs. Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter man kan ha. Därför måste läraryrkets status stärkas och lärares professionalism erkännas. På lärarna ställs inte bara kravet att de skall ha goda teoretiska kunskaper utan de skall också vara bra pedagoger. Det är den kombinationen som gör lärarrollen unik. Det förändrade samhällsklimatet, arbetslösheten och en ökad andel invandrarbarn i skolan ställer höga krav på såväl pedagogisk förmåga som social kunskap. anser att det är bra att läraryrket har tydliga politiska krav på sig. Det är dessutom viktigt att lärarna får det stöd de behöver för att klara sina viktiga arbetsuppgifter. ser med stort allvar på de rapporter som vittnar om att allt fler lärare upplever sin arbetsmiljö som psykiskt pressande och att ansvaret, utöver att förmedla kunskap, ofta känns tungt att bära. Dessa negativa signaler återspeglar sig också på flera avhopp från lärarutbildningen. Lärarnas status måste höjas. Det är viktigt att skolans huvudmän ger möjlighet till fortbildning och ökade karriärmöjligheter för lärare. Men det är också nödvändigt att en väl fungerande elevvård finns till hands för att ge lärarna bättre möjligheter att klara av kraven som ställs . anser att det bör vara en rättighet för eleverna att utbildas av behöriga lärare. Regeringen visade sitt förakt för läraryrket redan i propositionen Läroplan för förskolan, där den inte ger de högskoleutbildade förskollärarna ansvaret för den pedagogiska verksamheten. Ju tidigare inlärningen och kunskapsinhämtandet börjar, desto viktigare är det att de som ansvarar för utbildningen är utbildade. Det har inte regeringen förstått. Vad som anförts om vikten av att höja läraryrkets status och att elever har rätt till behöriga lärare bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen förelår att läroplanen (Lpo 94) skall gälla för och förskoleklassen. Det kan tyckas vara ett steg i rätt riktning. Men regeringen snubblar på målsnöret. anser att skall bli tioårig och förskoleklassen skall utgöra . Svenska elever har den kortaste undervisningstiden i västvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste öka. Den utökade tiden bör användas till att ytterligare befästa de baskunskaper som skolan inte lyckas ge många elever. Kunskapssamhällets ökade krav fordrar en tioårig grundskola. Vad som anförts om införandet av en tioårig grundskola bör som sin mening ge regeringen till känna. Avskaffa den centralt fastställda timplanen Regeringen föreslår att enbart ett begränsat antal kommuner skall få pröva möjligheten att organisera undervisningen i utan en centralt fastställd timplan. Det är inte tillräckligt. anser att den centralt utformade timplanen bör avskaffas. För att det skall fungera är det viktigt med en väl fungerande målstyrning. Timplanens avskaffande hör därför ihop med att utförliga utvärderingar av kunskapsresultaten genomförs. För att fullt ut skall kunna bli flexibel och anpassningsbar efter elevernas varierande behov måste skolan även i praktiken vara målstyrd. anser att det skall vara målen i skolans kursplaner som skall vara styrande när det gäller antalet timmar i varje ämne. Det är resultatet en elev uppnår och inte antalet timmar som läggs på varje ämne i skolan som är det viktiga. Det faktum att en elev har spenderat i ett ämne säger lite om de faktiska kunskaper eleven har uppnått. Den kollektiva tanken att alla har lika stor förmåga att uppnå samma goda resultat bortser från de individuella skillnader som finns mellan människor. För liberaler är det en självklarhet att den enskilda elevens behov måste stå i centrum, även när det gäller hur många timmar eleven studerar de olika ämnena. Vad som anförts ovan om avskaffandet av den centralt utformade timplanen bör som sin mening ge regeringen till känna. Gymnasiet skall inte ta över problem Regeringen föreslår att elever inom det individuella programmets ram skall kunna komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett nationellt program. Det innebär att gymnasiet får fortsätta att ta över problem. Det är som skall ha ansvaret för att dessa elever kompletterar sina kunskaper till godkänd nivå. anser att de elever som lämnar utan betyget godkänt skall läsa upp betyget innan de får tillträde till gymnasiet. Ingen elev skall få börja gymnasiet utan att ha uppnått betyget godkänt i svenska, engelska och matematik. Att låta elever lämna utan godkända kunskaper i dessa ämnen är cyniskt. är dessa elever hänvisade till gymnasiets individuella program. Det skulle utgöra ett undantag men är gymnasiets tredje största program. Vad som anförts om att ingen skall lämna utan betyget godkänt i svenska, engelska och matematik bör som sin mening ge regeringen till känna. Mer betyg tidigare och fler nationella prov Det behövs mer utvärdering både i och av skolan. Det måste finnas tydliga kunskapsmål för undervisningen och att utvärdera hur målen har nåtts av den enskilde eleven är en viktig uppgift. Utvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare. Under dem skall elevens utveckling, både när det gäller kunskaper och social förmåga, utvärderas och uppmuntras. Dessa samtal skall börja redan i förskolan och följa eleven genom hela grundskoletiden. Eftersom samtalen ställer höga krav på läraren, för att de skall vara utvecklande, vill ytterligare betona vikten av behöriga lärare. anser dessutom att utvecklingssamtalen skall dokumenteras skriftligt. får eleverna betyg från och med höstterminen i åttonde klass. Det tycker är alldeles . anser att elever, föräldrar, skola och skolpolitiker tidigare än i åttan bör få dessa signaler. Alla elever skall få betyg från och med årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan bli sexgradig. Det är för få steg för att betygen skall visa vilka kunskaper eleven har uppnått. Skolans resultat skall också utvärderas. Nationella utvärderingar är viktiga eftersom de ger en samlad bild av skolans resultat. För att på bästa sätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriska nationella prov regelbundet skall genomföras. Vad som anförts om skriftligt dokumenterade utvecklingssamtal, sexgradig betygsskala från årskurs sex och fler obligatoriska nationella prov bör som sin mening ge regeringen till känna. Elever med särskilda behov Barn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska, psykiska eller sociala skäl. Flera rapporter visar att det är just dessa elever som har drabbats hårt av de senaste årens besparingar i kommunerna. Skolan räcker inte till för dessa elever. Det är oacceptabelt. Dessutom uppger många skolor att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. Elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) måste uppmärksammas mer i skolan. Det är ett faktum att skolan, trots mångårig vetskap om problematiken, inte blivit särskilt framgångsrik i strävan att upptäcka och åtgärda dessa problem. Om dyslexi inte uppmärksammas blir ofta konsekvensen att problemen sprider sig. Goda kunskaper hos lärarna är avgörande för att hjälpa elever med dessa problem. Det är därför oerhört viktigt att samtliga pedagoger inom och förskolan har kunskaper och utbildning för att uppmärksamma elever med läs- och skrivsvårigheter. Stamning är ett långt vanligare problem än vad många tror. Uppskattningsvis talar mellan av befolkningen stammande i livet. Problem med stamning börjar ofta i tre- till fyraårsåldern för att sedan försvinna hos en del barn. Hos andra fordrar stamningen kvalificerade behandlings- och rehabiliteringsinsatser. har behovet av tidig diagnos, behandling och rehabilitering av barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) blivit uppmärksammat både på grund av de problem beteendestörningar skapar för barnet och de problem barnen möter som vuxna om de inte får tidig hjälp. ADHD drabbar åtminstone ett barn i varje skolklass. Det är därför viktigt att lärare och skolhälsovården får en adekvat utbildning om denna diagnosgrupp. Vad som anförts ovan om vikten av hjälp till elever med särskilda behov bör som sin mening ge regeringen till känna. Skolan är största arbetsplats. Trots att svenska skolelever från årskurs 1 omfattas av arbetsmiljölagen, så har brister i skolan påvisats när det gäller såväl den fysiska som psykosociala arbetsmiljön. Det växande antalet allergier till följd av osund miljö är ett problem. Buller ett annat. Våld och mobbning ett tredje. På skolgårdarna inträffar många olyckor och tillbud. För är det självklart att även elever och lärare har en arbetsplats där kraven på en acceptabel arbetsmiljö skall uppfyllas. Vad som anförts om vikten av en god arbetsmiljö i skolan bör som sin mening ge regeringen till känna. I skolan har elevvårdsresurserna minskat som behoven blivit större. Det finns flera indikatorer på att ett växande antal barn och ungdomar drabbas av en rad problem som mobbning, upplevelser av hot om våld och misshandel i hemmet. Astma och andra allergiska tillstånd ökar. Allt fler elever lider av ätstörningar. Det är skrämmande att ungdomar har självmordstankar och att någon begår självmord. Det är också en allvarlig signal att allt fler ungdomar prövar droger och alkohol och att allt fler begår brott. Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan har i stort sett varit framgångsrik men måste utvecklas vidare. Varje oönskad graviditet är en för mycket. Ingen årskull får gå miste om denna undervisning och det är viktigt att den inte utsätts för några nedskärningar i av knappa resurser. Vi anser att hälsofostran, ett ämne som inrymmer både sex- och samlevnadsundervisning, kost samt motion (lek och idrott) och ANT-undervisning måste få en tydligare plats och ett större utrymme på skolschemat. ser med allvar på att tillgängligheten när det gäller alkohol och narkotika tycks ha ökat. Informationen om alkohol, narkotika och tobak () måste göras mer effektiv. Undersökningar visar att både rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. Det är oerhört viktigt att kampen mot alkohol, narkotika och tobak intensifieras. efterlyser därför en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall intensifieras. Vad som anförts om vikten av elevvårdsresurser och en nationell handlingsplan mot ungas missbruk bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att höja läraryrkets status, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten för elever att undervisas av behöriga lärare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall bli tioårig, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa den centralt utformade timplanen i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ingen elev skall kunna lämna utan att ha uppnått betyget godkänd i svenska, engelska och matematik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betyg från årskurs 6, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skriftligt dokumenterade utvecklingssamtal, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en sexgradig betygsskala, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av fler obligatoriska nationella prov, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av hjälp till elever med särskilda behov, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en god arbetsmiljö för elever och lärare, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av elevvårdsresurser, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall intensifieras.