mot · GL02Jo34 · 1998-02-05 00:00:00 — För att öka hushållningen mednaturresurserna och förbättra skyddet för miljö och hälsa är detavgörande att konsekvenserna för miljön utreds inför beslut.För att ytterligare markera vikten av att miljökonsekvensbeskrivningenutförs och prövas på ett fullgott sätt bör MKB prövas i särskild ordning avtillståndsmyndigheten. I de fall där MKB krävs som beslutsunderlag skalltillståndsmyndigheten ta ett särskilt beslut där de tar ställning till huruvidaMKB:n är utförd enligt gällande bestämmelser. Detta beslut skall sedan liggatill grund för det samlade tillståndsbeslutet.13 Allemansrätten - värd att skyddaAllemansrätten, vilken grundas på sedvana, har mycket gamla traditioneri och har stor betydelse för människors möjligheter att röra sigfritt i skog och mark. anser att allemansrätten skall bestå idess nuvarande form. Allemansrätten får dock inte innebära attfastighetsägaren eller andra med särskild rätt till fastigheten tillfogasskada eller olägenheter. För att allemansrätten även skallrespekteras av både den enskilde nyttjaren och markägaren är detavgörande att båda parter känner acceptans för hur allemansrätten fårnyttjas.Den enskildes rätt att fritt röra sig i skog och mark är en stor tillgång föralla. Någon skada är inte tillåten vid utnyttjandet av allemansrätten. Någonglidning från denna grundläggande princip är inte acceptabel. Centerpartietanser att bör besluta att avslå regeringens förslag om en utvidgadtolkning av allemansrätten.Regeringen konstaterar att allemansrätten tillkommer den enskilde, men attden naturligtvis kan utövas av fler personer under förutsättning att varjeenskild individ håller sig inom allemansrätten. Regeringen skriver även att"arrangemang av någon betydelse inte bör ske utan markägarens tillstånd. "uppfattning är att allemansrätten i första hand är att betraktasom ett accepterat intrång i äganderätten. Kommersiellt organiserade formerav friluftsliv måste anses ligga utanför allemansrätten.Därför är det olyckligt att regeringen inte ställer några krav på attorganiserat friluftsliv av betydelse skall meddelas markägaren. Däremotföreslår regeringen att detta skall anmälas till naturvårdsmyndigheten församråd. I realiteten innebär detta att samrådsmyndigheten och organisatörenav friluftsverksamheten, som oftast är en annan person än markägaren, övermarkägarens huvud kan bestämma hur dennes mark lämpligen skallanvändas för det tilltänkta friluftsändamålet.I dag fungerar det oftast så att vid organiserat friluftsliv i form av t.ex.orienteringstävlingar, kontaktas berörda markägare så att verksamhetenbedrivs så att skador eller andra olägenheter begränsas. Genom regeringensförslag ställs krav på att verksamheten skall anmälas till myndigheten, mennågon kontakt med berörd markägare behöver inte ske.I de fall den organiserade friluftsverksamheten sker i kommersiellt syfte ärdet stötande att det blir möjligt att organisera verksamhet på annans markutan att fastighetsägaren behöver informeras eller ge sin tillåtelse tillverksamheten. Än mindre kan fastighetsägaren ställa några krav påersättning eller del i vinsten av den kommersiella verksamheten. Detta ärfallet även om verksamheten är av mer permanent art.Möjligheten att vistas fritt i naturen är en mycket stor tillgång. I och medEU-medlemskapet och en förhoppningsvis ökande turismverksamhetkommer fler människor än att utnyttja allemansrättensmöjligheter. Regeringens förslag, som innebär att markägaren inte ges någramöjligheter att påverka organiserad kommersiell friluftsverksamhet på sinmark, riskerar att leda till att allemansrätten hamnar i vanrykte. En sådanutveckling måste undvikas eftersom det skulle vara mycket illa om den en-skilde skulle gå miste om de privilegier som allemansrätten innebär.Utgångspunkten skall vara att även markägarens intressen skall gesutrymme vid tillåtelse av organiserat friluftsliv. anser att enförutsättning för organiserat friluftsliv i kommersiellt syfte skall vara attettavtal har slutits med markägaren.14 NaturreservatI förslaget till miljöbalk slås de två nuvarande skyddsformerna,naturreservat och naturvårdsområde, samman. Den nya formen avområdesskydd skall enligt förslaget benämnas naturreservat. Motivet tillatt sammanföra de två skyddsformerna är att minska antaletskyddsformer för att uppnå öka enkelhet och tydlighet. I likhet med vadsom anförts i denna motion under rubriken efterlyser klara och tydligaersättningsregler i de fall inrättandet av naturreservat medför att fastig-hetsägarens markanvändning i någon del försvåras.Strävan efter ökad enkelhet och klarhet har tyvärr inte fått totalt genomslagi förslaget till nytt områdesskydd. anser att naturreservat,förutom att skydda naturmiljöer, även skall kunna utgöra ett fullgott skyddför värdefulla kulturpräglade landskapsmiljöer. Detta ökar möjligheterna attintegrera naturvården med kulturmiljövården, vilket är önskvärt. Gränsenmellan vad som är en skyddsvärd naturmiljö och ett skyddsvärt kulturpräglatlandskap är sällan tydlig. Regeringens förslag att införa ett särskiltområdesskydd för kulturpräglade landskap bör därför avslås.15 HusbehovstäktMöjligheten till husbehovstäkt har stor betydelse för de areellanäringarna. uppfattar att syftet med tillståndsprövning avhusbehovstäkter är att kunna stoppa stora täkter som medför stora ochskadliga ingrepp på naturmiljön. Rätten till husbehovstäkt gäller enligtpraxis alla slags fastigheter. I praktiken har det inneburit att skogsbolagmed mycket stora fastigheter har kunnat hävda rätt till husbehovstäkt närde t.ex. bygger skogsbilvägar. Dessa täkter har till storlek i flera fall varitbetydligt större än många kommersiella täkter, vilka förutsättertillståndsprövning.Centerpartiet delar regeringens uppfattning att sådana stora husbehovs-täkter bör kunna underställas tillståndsplikt. vill dock särskiltbetona att kravet på tillståndsprövning inte skall omfatta husbehovstäktersom bedrivs inom ramen för ett hållbart jord- eller skogsbruk. Även omregeringen tycks dela denna inställning finns risken att bedömningen av vadsom är en normal husbehovstäkt kan komma att variera mellan olikalänsstyrelser, vilket vore olyckligt. För att garantera en enkel och tydlighantering, som tillgodoser miljökraven, bör regeringen preciseravilka täkter som inte skall omfattas av kravet på tillståndsprövning. Rimligenbör mindre täkter, som understiger en viss volym, undantas från kravet.16 Producentansvar nödvändigt ikretsloppssamhälletCenterpartiet etablerade i den tidigare fyrpartiregeringenkretsloppsprincipen som ett grundläggande mål för all verksamhet isamhället. Allt fler varor omfattas av principen omproducentansvar. anser att alla producenter skall ta ansvarför att deras varor kretsloppsanpassas. Varorna skall "avgiftas" och görasmaterial- och energisnåla, långlivade och uppgraderbara, samtåteranvändnings- och återvinningsbara.Tyvärr har principen om generellt producentansvar inte tagits med iförslaget till miljöbalk. föreslår att ett generellt producent-ansvar införs i lagstiftningen. Producenten skall vara informationspliktig ochansvara för varorna även sedan de tjänat ut.Kretsloppsdelegationen har utformat ett förslag till producentansvar föruttjänta varor som skulle ge drivkraft till en kretsloppsanpassad produktut-veckling, och som är konkurrensneutralt. (Producentansvar förvaror, 1997:19) Delegationens idéförslag bör kunna ligga till grund för en nylagstiftning på området.Producentansvaret bör även medföra informationsplikt. Producenten skallvara tvungen att lämna information om sina varor vad gäller varornas inne-håll av material och ämnen. Upplysningar skall också ges om förhållandenav betydelse för att bedöma möjligheterna att demontera ochmaterialåtervinna varorna. Producenterna ska även informera om sina varorsinnehåll av stoppämnen, d.v.s. dels organiska av människan framställdaämnen som är både långlivade och bioackumulerbara, dels metallernakadmium, kvicksilver och bly. I ett nästa steg bör producenterna äveninformera om andra avvecklingsämnen, d.v.s. ämnen som ärcancerframkallande, arvsmassepåverkande eller hormonstörande.Producentansvaret innebär att alla producenter, utan att få betalt, ska tatillbaka sina uttjänta varor om den siste användaren önskar det. Producentenfår då stå för alla kostnader som de uttjänta varorna kan medföra. Det skavara lika lätt att lämna tillbaka en uttjänt vara som det var att köpa den somny. För att se till att producenterna tar sitt ansvar ska det finnas enekonomiskgaranti i form av en försäkring för varorna redan när de sätts ut påmarknaden. Det garanterar att även oseriösa producenter, som bara finns påmarknaden , tvingas ta ansvar för sina produkter när de är uttjänta.Tanken är att försäkringen skall administreras av privata försäkringsgivare.Regeringen bör återkomma till med förslag till en lag omgenerellt producentansvar i enlighet med kretsloppsdelegationens idéförslag.Detta bör ges regeringen till känna.17 Regeringsprövning och kommunalt vetoVid flera tillfällen har stora trafikanläggningar regeringsprövats enligtnaturresurslagen. Så har t.ex. varit fallet vid byggandet av Öresundsbronoch olika flygplatser. I förslaget till miljöbalk föreslås attregeringsprövningen skall vara obligatorisk vad gäller störretrafikanläggningar.Utgångspunkten bör rimligen vara att trafikanläggningar skall prövas urmiljösynpunkt och bland annat bli föremål för miljökonsekvensbeskriv-ningar. Motivet för regeringsprövning är att en avvägning kan vara nöd-vändig mellan de väsentliga samhällsintressen som en trafikanläggning kaninnebära, i form av att de t.ex. utgör en viktig länk i ett nationellt ellerinternationellt kommunikationsnät, och avsevärda negativa konsekvenser förmiljön som samma anläggning kan ge upphov till. anser detinte givet att regeringen är den instans som är bäst skickad att utföra dennatyp av avvägning, vilket kan illustreras med exemplet Öresundsbron.I de fall regeringen valt att tillåtlighetspröva större anläggningar har i dagkommunerna veto enligt naturresurslagen. I och med att regeringsprövningenblir obligatorisk för större trafikanläggningar tas också det kommunala vetotbort för prövningen av dessa ärenden. gäller det kommunala vetotenligt naturresurslagen, med undantag för anläggningar för mellanlagringeller slutförvar av kärnämne eller kärnavfall, gruppstationer för vindkraft ochanläggningar för behandling av farligt avfall.Centerpartiet motsätter sig den ytterligare försvagning av det kommunalavetot som regeringens förslag innebär. Kommunerna är en viktigdemokratisk nivå och representerar befolkningen i det berörda området. Desom bor på orten måste ha möjlighet att påverka projekt som på ettavgörande sätt berör deras närmiljö. Regeringens förslag innebär en allvarligförsämring av miljöprövningen.Till skillnad mot regeringens strävan att urholka det kommunala vetot villCenterpartiet stärka det kommunala självbestämmandet. Därför bör samtligaundantag som finns för kommunalt veto upphöra.18 MiljödomstolarEtt av syftena med är att åstadkomma en sammanhållen ochdärmed effektivare miljölagstiftning. Önskan om en sammanhållenprövning av miljömål är ett motiv för inrättandet av regionalamiljödomstolar. Dessa skall enligt regeringens förslag ersätta dagensvattendomstolar och vill poängtera vikten av att de regionala miljödomstolarnatillvaratar den stora kompetens som finns vid vattendomstolarna ochkoncessionsnämnden. Detta är av betydelse inte minst för att övergångenfrån den nuvarande organisationen till en organisation med regionalamiljödomstolar skall fungera så smidigt som möjligt.Även i fråga om prövning av miljömål är det av betydelse att det finns ennärhet mellan domstolarna och samhället i övrigt, bl.a. för att garantera attdet i miljödomstolen finns en god kännedom om lokala och regionalaförhållanden. anser därför att de regionala miljödomstolarnabör finnas på de orter där det finns vattendomstolar. Detta bör gesregeringen till känna.19 Miljöorganisationernas talerättI propositionen föreslås att miljöorganisationer skall erhålla talerätt. Detinnebär att de skall ges rätt att överklaga domar och beslut om tillstånd,samt godkännande och dispenser enligt . Talerättenbegränsas dock till ideella organisationer som har varit verksamma iminst , och som har minst 2000 medlemmar.Enskilda människors engagemang för miljön är mycket viktigt och måstedärför ges ökat utrymme i miljölagstiftningen. Ofta är det människor på ortensom först uppmärksammar miljöproblemen. är dock möjligheterna alltför begränsade för den enskilde att påverka beslut som berör dennesnärmiljö.Regeringens förslag har en alldeles för snäv syn på den moderna miljö-rörelsen. Regeringens kriterier för vilka som skall få talerätt innebär attseriösa miljöorganisationer som t.ex. lokala Agenda 21-grupper, Världs-naturfonden, Det Naturliga Steget, samt Miljöcentrum inte gesden möjligheten. I praktiken innebär regeringens restriktioner att talerättenför miljöorganisationer begränsas till att gälla Naturskyddsföreningen.En väl fungerande miljöbalk förutsätter enligt mening attfolkopinionen ges ökade möjligheter att få gehör för sina åsikter i viktigamiljöfrågor. Exempelvis måste den oro och frustration som människornakänner i närheten av få ökad påverkan påbeslutsprocessen. Medborgarna måste kunna påverka sin egen framtid ochsin närmiljö. Allt fler människor organiserar sig i mer eller mindre tillfälliganätverk, i stället för i föreningar. anser därför att talerättenbörgöras vidare än vad regeringen föreslår. Regeringen bör därför återkommatill med förslag på hur talerätten i miljöfrågor skall vidgas. Dettabör ges regeringen till känna.20 - en självklarhet ikretsloppssamhälletSom ett komplement till miljöorganisationernas talerätt, och för attytterligare stärka allmänhetens miljöintressen, bör en miljöombudsmaninrättas. Det är viktigt att en seriös miljöopinion kan vända sig till enjuridiskt stark miljöombudsman. Ombudsmannen skulle öka ochförstärka allmänhetens möjligheter att kontrollera och ingripa mot olikatyper av miljöstörningar, samt att påverka samhällsplaneringen.Nästan samtliga myndigheter som agerar inom det miljörättsligaområdet har i någon utsträckning dubbla roller. För att ge tillräcklig styrka och garantera en fristående ställning motandra myndigheter, och mot dem som förorsakar miljöstörningar, börombudsmannen organiseras genom inrättandet av en ny myndighet mednamnet . Förutom att ta emot, bistå och utreda enskildapersoners klagomål över olika förhållanden inom miljöområdet bör ävenorganisationer ha möjlighet att vända sig till myndigheten i sådana frågor.Miljöombudsmannen bör även följa tillämpningen av lagstiftningen inommiljöområdet och verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Regeringenbör återkomma till med ett förslag till inrättande av enmiljöombudsman i enlighet med vad som ovan anförts. Detta bör gesregeringen till känna.21 (SOU 1996:103) föreslog att en dispensavgiftskulle införas. Den föreslagna konstruktionen skulle medföra enutjämning av de konkurrensfördelar som en dispens kan medföra för densom erhåller dispensen. anser att en sådan dispensavgift ärmotiverad ur miljösynpunkt. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till dispensavgift. Detta bör ges regeringen tillkänna.22 MiljösanktionsavgiftI förslaget till ny miljöbalk föreslås förändringar som skall förenklaförfarandet vad gäller påförande av miljösanktionsavgifter. Centerpartietvälkomnar förändringen som innebär att tillsynsmyndigheten skall kunnapåföra näringsidkare en särskild miljösanktionsavgift. Näringsidkarenskall betala avgiften vid överträdelser av miljöregler, samt i de falltillstånd och villkor som gäller verksamheten inte har följts.Avgiften är tänkt som ett komplement till straffreglerna och ett incitamentför verksamhetsutövare att öka driftsäkerheten och kontrollen av olikaprocesser och reningsanläggningar. Till skillnad mot vad som gällerstraffregler för miljöbrott skall avgiften utgå även om överträdelsen inte harskett uppsåtligen eller på grund av oaktsamhet. Både fysiska och juridiskapersoner kan påföras miljösanktionsavgift. Avgiftens storlek, som skallbestämmas med ledning av tariffer, skall kunna variera mellan 5 000 kronoroch . I ringa fall skall tillsynsmyndigheten kunna underlåta attpåföra någon avgift.Centerpartiet anser att miljösanktionsavgiftens övre gräns på 500 000kronor är omotiverat låg och måste höjas. Incitamentet för t.ex. stora kon-cerner att verkligen tillse att tillstånd och villkor för verksamheten följsblirinte särskilt starkt om den föreslagna övre gränsen för miljösanktionsavgiftenmaximeras till . Fallet kan tjäna som ettdrastiskt, men inte helt orealistiskt, exempel. Ifall det inte kan bevisas attSkanska eller agerat med uppsåt eller visat oaktsamhet skullederas agerande, som orsakat skador för miljonbelopp och lidande förmänniskorna på hela , maximalt kosta dem 500 000 kronor.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag tillmiljösanktionsavgift där den maximala avgiften fastställs till ett betydligthögre belopp. Vid högre avgiftsbelopp bör beslutet om miljösanktions-avgiften tas av den regionala miljödomstolen. Detta bör ges regeringen tillkänna. 23 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny parlamentarisk utredning somskyndsamt bör se över den svenska miljölagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äganderätt och ersättningsregler,3. att hos regeringen begär förslag om attstrålskyddslagen (1988:220) skall ingå i ,4. att beslutar om sådan ändring av attvindkraften klassas som ett riksintresse,5. att beslutar om sådan ändring av attjordbruksmark klassas som ett riksintresse,6. att beslutar att 4 kap. 1 § andra stycket miljöbalkenskall ges följande lydelse: Bestämmelserna i första stycket och2-5 §§ utgör inte hinder för utvecklingen av befintliga tätorter ellerav det lokala näringslivet eller för utförande av anläggningar sombehövs för totalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgörbestämmelserna inte heller hinder för anläggningar för utvinning avsådana fyndigheter av ämnen eller material som avses i 3 kap. 7 §andra stycket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen och andra myndigheter i sinabeslut måste respektera områden och anläggningar av riksintresse,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EG-rätten,9. att beslutar om sådan ändring i 2 kap. 6 §miljöbalken att produktvalsprincipen omfattar all hantering,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt, mer preciserat, förslag tillmiljökvalitetsnormer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anfört om att ambitionsnivån vid analys av möjligmiljöpåverkan vid marknadsintroduktion av GMO och kemiskaprodukter inte skall vara lägre än vad som gäller förmiljökonsekvensbeskrivningar,12. att beslutar om sådan ändring i atttillståndsmyndigheten tar ett särskilt beslut angåendemiljökonsekvensbeskrivningen som underlag för det samladetillståndsbeslutet,13. att avslår regeringens förslag om en utvidgadtolkning av allemansrätten,14. att beslutar att organiserat friluftsliv av betydelseskall meddelas berörd markägare,15. att beslutar att organiserat friluftsliv som sker ikommersiellt syfte skall föregås av ett avtal med berörd markägare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning till markägaren vid inrättandet avnaturreservat,17. att beslutar om sådan ändring i 7 kap. 4 §miljöbalken att även kulturpräglade landskap kan ges skydd inaturreservat,18. att beslutar att 7 kap. 9 § , angåendekulturreservat, skall strykas,19. att hos regeringen begär förslag om att husbehovs-täkter som understiger en viss volym skall undantas från kravet omtillståndsplikt,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en lag om generellt producentansvar i enlighetmed kretsloppsdelegationens idéförslag,21. att avslår förslaget att kommunalt veto inte skallgälla vid regeringens tillåtlighetsprövning av trafikanläggningarsamt vattenverksamhet,22. att beslutar att de undantag som anges förkommunalt veto i 4 kap. naturresurslagen upphör, och därmed ejinarbetas i ,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de regionala miljödomstolarna skall finnaspå de sex orter där det finns vattendomstolar,24. att hos regeringen begär förslag till sådan vidgningav miljöorganisationernas talerätt som anges i motionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en miljöombudsman,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en dispensavgift,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en högre maximal nivå påmiljösanktionsavgiften.