mot · GM02U632 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U632av m.fl. (kd)Mänskliga rättigheterInledningVid slut avslöjades vidden av den ondskasom i ett försök att utplåna ett helt folkslag inneburitförintelse av sex miljoner judar. Utrensningarna drabbadeockså andra som av en eller annan orsak betraktades sommindre skyddsvärda grupper eller individer.Förhållningssättet i det som behärskades av under Hitlervisar upp en skrämmande människosyn och flagranta övertramp när detgäller de mänskliga rättigheterna och även i övrigt.Under efterkrigsperioden liberaliserades världshandeln och i många länderväxte välståndet. Det ena folket efter det andra frigjorde sig från kolonial-makterna och blev självständiga nationer.Sovjetunionen som var med och befriade från skräckvälde,visade sig inte vara bättre när det gällde terror och förtryck mot folk, grupperoch enskilda och visade prov på en total brist på respekt för mänskligarättigheter. Många miljoner människor internerades i läger,fängelser och på mentalsjukhus. Många som fördrivits från sina hem och sinaländer kom aldrig tillbaka utan förlorade livet. Andra drog sig fram undersvåra umbäranden och lyckades överleva. Det kommunistiska systemetkollapsade och upplöstes 1989.Sedan år 1992 har händelserna på förskräckt omvärlden. Grym-heter har begåtts i en skala och av ett slag som inte skådats i sedanandra världskriget. Hela byar och stadskvarter har med noggrann precisionjämnats med marken. Människor har skymfats, våldtagits och dödats införsina barn och andra anhöriga. Många barn har också medvetet skymfats ochmördats. Koncentrationsläger har upprättats precis som under andravärldskriget och i samma syfte. Offren räknas i hundratusental. Systematikeni grymheterna kan inte förklaras på annat sätt än genom en övergripandeplan.President spelar huvudrollen i kriget i Kosovo påsamma sätt som han spelat bakom kulisserna i kriget i Bosnien. Hansmaktutövning har fört med sig död och lidande för miljoner människor iforna Jugoslavien.Förenta nationerna och denallmänna förklaringen omde mänskliga rättigheternaÅr 1945, efter slut, bildades Förentanationerna och blev det forum där världens nationer kundeöverlägga, även om det lade hinder i vägen fören djupare förståelse mellan öst och väst, som skildes åt avjärnridån.1948 kom den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna till.Den vision som formulerades i detta dokument ger uttryck för denmänniskosyn som är ett nödvändigt fundament för att demokratiska staterskall kunna uppstå och utvecklas. Den uttrycker övertygelsen att varjemänniska är född fri med lika värde och samma rättigheter. Den mänskligavärdighetens bärande element är tanke-, åsikts- och yttrandefrihet. Likaviktigt är att få ha eller välja den tro eller religion man själv vill.Utveckling mot demokratiMånga länder har börjat vägen mot demokrati och respektför mänskliga rättigheter. Uppbyggnaden av demokratiskainstitutioner tar dock tid och invanda tänkesätt förändras integenast.I flera länder råder fortfarande totalitära system och miljontals människorlever under ständigt förtryck i avsaknad av ett värdigt liv och förnekade sinamänskliga rättigheter.Otaliga rapporter om avrättningar utan rättegångar, försvinnanden, tortyr,godtyckliga fängslanden, våldtäkter, övergrepp, hot, trakasserier, utnyttjandeav kvinnor och barn, rasism och antisemitism sänds genom olika organ utöver världen.Exempel påvärldssamfundetsmisslyckanden: ,, , Sudanoch demokratiskarepubliken rensning och folkmord har aktualiserats på ettskrämmande sätt i före detta , , ,och i republiken har folkmordet tagit sig fruktansvärda uttryck. Även kvinnor ochbarn har varit bland förövarna.I pågår en utdragen konflikt mellan tutsier och hutuer, där deträcker att höra till fel folkgrupp för att bli föremål för hat, kanske död ochförintelse. Detsamma kan sägas om , eller den demokratiskarepubliken som är dess formella namn. Det var många som jubladenär diktatorn störtades av gerillaledaren . Det harsenare visat sig att soldater systematiskt dödat flera tusen hutu-flyktingar . Överhuvudtaget har konflikten mellan hutuer ochtutsier varit en av de största tragedierna i modern tid. Folkmordet påöver en halv miljon tutsier och hutuer har följts av avkonflikter. har utvecklats till en regional konflikt ochdet är svårt att se någon ljusning.Cirka 80 % av civilbefolkningen i södra delar har tvingats från sinahem . - med ett tioårigt fredsuppehåll under 1970-och 80-talen - har landet plågats av ett inbördeskrig. blossadeinbördeskriget i upp igen. Människor i landets södra del gjorde upprormot den dåvarande regeringen. Det är den svarta, huvudsakligen kristnabefolkningen som slåss för att slippa påtvingas regimens hårda politik.Sudan var en av de få stater som stödde under . Denislamiska regeringen har även knutit nära band med . Kriget i ärett krig som bedrivits med svälten som vapen av regeringen i , varsbrist på respekt för mänskliga rättigheter är ökänd. Massflykten beror på attvarken regeringssidan eller det sudanesiska folkets befrielsearmé SPLAskonar civilbefolkningen. Gerillan som kämpar mot den muslimska rege-ringen i huvudstaden är splittrad. Situationen är mycket svår förframförallt civilbefolkningen. De inbördes striderna har varit förödande förbefolkningen. Som vanligt är det civilbefolkningen, barnen och kvinnorna,som får lida. Svälten härjar svårt.Civila har massakrerats eller drivits från sin hembygd utan möjligheter attförsörja sig. Det har varit nästan omöjligt för internationellahjälporganisationer att bistå de nödställda i det kaotiska läget.Civilbefolkningen är ett hjälplöst offer i en cynisk maktkamp ochomvärlden har ännu inte reagerat tillräckligt och med kraft. Det behövs mat,men det behövs också fred.Att Kosovo skulle utsättas för liknande övergrepp som Bosnien, kom inteoväntat. I glömdes Kosovo bort, trots att den serbiskacentralregeringens förtryck av den albansktalande majoriteten, som utgör av Kosovos befolkning, redan inletts i slutet på 80-talet.Slobodan spelar huvudrollen i kriget i Kosovo på samma sättsom han spelat bakom kulisserna i kriget i Bosnien. Ändå är det han som ärstormakternas viktigaste samtalspartner, trots alla brutna försäkringar ochlöften. Historien har visat att han inte tycks reagera för påtryckningar om intemilitär kraft finns bakom orden. Att fred mäklas mellan krigsförbrytare ochoffer är ett hån mot de dyrköpta erfarenheter som ochkrigets överlevande och offer gav. Det är också ett hån mot FN:s konventionom mänskliga rättigheter.Liksom krigsförbrytarna i ställdes inför rätta viddomstolen i måste de ansvariga för den etniska rensningen ochfolkmorden ställas inför rätta vid krigsförbrytardomstolen i för de mänskligarättigheternaDen allmänna deklarationen om mänskliga rättigheter antogssom "en gemensam standard som alla folk och nationerskall sträva mot för att uppnå". Den har utvecklats till ettomfattande system av normer som är universella. Det är förstoch främst staternas ansvar att respektera de mänskliga fri-och rättigheterna och att se till att de respekteras av alla.Därför är det angeläget att alla stater ratificerar deinternationella fördrag som har med mänskliga rättigheter attgöra. bör med all kraft motverkareservationer som inskränker fördragen om mänskligarättigheter. Normerna för de mänskliga rättigheterna måsteerbjuda samma skydd för varje människa oberoende av ras,religion, kön, sexuell läggning eller ålder i vilket land hon änbor eller vistas.Arbetet för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna har pågått imånga år. Framsteg har gjorts, men situationen när det gäller de mänskligafri- och rättigheterna är fortfarande mycket otillfredsställande på många håll ivärlden. Inte minst de senaste årens allvarliga konflikter i ex-Jugoslavien,och har visat att världssamfundet varit oförmöget att tolkaeller åtminstone reagera på de signaler på annalkande katastrofer somtrots allt funnits. Resultatet har blivit flagranta brott mot civilbefolkningenoch massmord. Konflikterna i Kashmir, , , ,och är andra exempel på oförmågan att komma tillrätta med problemen.Även i fredstid förekommer många övergrepp på enskilda människorsrättigheter av regeringar och myndigheter. ser man från myndigheter-nas sida genom fingrarna när människor hotas, trakasseras och till och meddödas. Listan på länder som inte respekterar de mänskliga fri- och rättig-heterna skulle kunna göras lång. Många enskilda organisationer, exempelvisAmnesty International, kritiserar många olika länder i sina rapporter. Inteheller undgår alltid kritik. Human Rights Watch har exempelviskritiserat behandling av en del flyktingar. FN:s kommission för demänskliga rättigheterna har i en lång rad resolutioner belyst olika enskildaländers MR-situation. Även EU riktar kritik mot skilda länder i olikaavseenden beträffande mänskliga rättigheter liksom också i sina resolutioner.I fortsättningen belyses några länder, som genomgående visat prov påbristande respekt för mänskliga rättigheter och som inte heller visat någonvilja att rätta sig efter världssamfundets kritik.KinaI har framstegen varit mycket begränsade när det gällermänskliga rättigheter. Hundratals politiska aktivister fängslasfortfarande. Många utan åtal eller efter bristfälligarättegångar. Andra hålls internerade efter myndighetsbeslut.Bland de fängslade finns människorättskämpar, medlemmari religiösa grupper, som valt att utöva sin religion utanför deregistrerade och därmed övervakade kyrkorna. Bland defängslade finns också människor från olika folkgrupper, avvilka somliga arbetar för större politisk självständighet.Många är att betrakta som samvetsfångar. Det är ocksåmånga av de tusentals politiska fångar som sitteri fängelse.Wei Jingsheng, outtröttlig kämpe för demokrati och mänskliga rättigheter,släpptes fängelse men han fortsatte sin kamp så snart han blev fri,ställdes inför rätta och dömdes till ytterligare 14 årsfängelse och förlust av politiska rättigheter. Detta trots att hanshälsatidigare brutits ner under vistelse i arbetslägret i i . Efter att ha avtjänat av sitt fängelsestraff frigavs såJingsheng . Han har rest runt bl a i ochtalat om situationen i . Han hävdar att det finns minst 10 000 politiskafångar i i dag.Deng Huanwu, som undertecknat en petition i vilken myndigheternauppmanades att slå vakt om de mänskliga rättigheterna fängslades. Hanställdes inför rätta för bigami men rättegången var uppenbarligen politisktmotiverad.Under kvinnokonferensen i fängslades också politiskt aktiva ochmänniskorättskämpar. Det finns uppgifter om politiska och religiösa, somhållits fängslade sedan början av 1980-talet.Arbetsläger, fängelsedomar och trakasserier är vanliga i polisens jakt påicke önskvärda religiösa och politiska utövare. Det är politiska skäl somligger bakom, framför allt viljan att krossa de tibetanska buddisterna ochmuslimerna i Xinjiang.Det finns rapporter om tortyr och misshandel av fångar i häkten, fängelseroch arbetsläger, som utförs av poliser och fångvaktare. utförs den avmedfångar, men inga åtgärder vidtas för att skydda fångar som anmälermisshandel till lägermyndigheterna.Tendensen att använda dödsstraff ökar och förekommer även för mindrestölder. Rättegångarna blir alltmer summariska och straffet verkställs alltoftare och lämnar inget utrymme för överklagande.En annan djupt oroande företeelse är stränga regler för att begränsabefolkningsökningen. enorma folkmängd, på 1,2 miljarder, gör attvarje familj i princip bara får ha ett barn. Detta harlett till att av alla som aborteras är flickor. Detta kommer, om detfortsätter, att ett par årtionden in leda till en snedfördelningavbefolkningen. Snedfördelningen drabbar inte minst pojkar som kommer att fåbetydligt svårare att hitta någon att gifta sig med. Flickorna diskriminerasäven sedan de är födda. De barn som lämnas bort till barnhem är flickor samthandikappade eller utvecklingsstörda barn.Myndigheterna har börjat oroa sig över följderna av ettbarnspolitiken. Ifattiga landsändar föds fortfarande många barn, medan landets intellektuellaelit i rika storstadsregioner föder allt färre. har stadenShanghai redovisat fler dödsfall än födslar.Välutbildade storstadsbor uppmuntras att skaffa fler barn. Hårdarefödelsekontroll på landsbygden skall göra att färre barn föds där. Detta för attfå en högre kvalitet på kineser enligt experter, som säger att de senaste årensutveckling lett till en sämre sorts kineser. Metoden kallas eugenik ochtillämpades senast i Nazityskland, där läran blev vetenskapligt alibi för attsterilisera och mörda mentalsjuka, kriminella, zigenare, judar och andra somansågs som "icke önskvärda människor".Världens befolkningsmässigt största stat såg ett tag ut som om det höll påatt bli en ekonomisk jätte, men för den skull inte mer demokratisk. Öppnagränser och marknadsekonomi kan förhoppningsvis medföra öppenhet förnya tankar och idéer, på ett sätt som främjar demokrati. Men det är inteenkelt för omvärlden att välja förhållningssätt till . Det finns dock ingetförsvar för undfallenhet enbart med hänvisning till landets storlek. Sverigebör vara pådrivande för att FN, EU och andra politiska organisationer i varjesamtal med den kinesiska regimen ska påtala att inga övergrepp på degrundläggande mänskliga rättigheterna kan accepteras.Det kan i sammanhanget vara värt att notera att den första internationellakonferensen i om mänskliga rättigheter har hållits , vilket är ettsteg i rätt riktning. gör dock vice premiärminister uttalandensom går i motsatt riktning och antyder att kritiken mot enbart beror påatt mänskliga rättigheter har en annan betydelse i än i västvärlden. Detär ett synsätt som aldrig kan accepteras. Det finns grundläggande mänskligarättigheter som har stöd i FN-deklarationen och som är att betrakta somuniversella.IranEn dramatisk ökning av avrättningar har rapporterats frånIran. Cirka 200 personer lär ha avrättats , varav95 i offentliga avrättningar och många genom stening. del av avrättningarna gäller politiska fångar, somanklagas för att vara medlemmar i oppositionsgrupper. Oftagäller anklagelserna spionage och aktiviteter som riktar sigmot den islamiska repu- bliken Iran.Mycket tyder på att regeringen i numera gör allt för att dölja många avavrättningarna och för att undgå omvärldens kritik när det gällerbehandlingen av mänskliga rättigheter. skrev de iranska tidningarnaöppet om icke politiska avrättningar. har tidningarna skrivit omjämförelsevis få avrättningar, enligt uppgift efter direktiv från regeringen.Avsikten torde vara att förhindra att sådan information används avmänniskorättsorganisationer och av FN:s särskilde representant för Iran.Inofficiella rapporter tyder på mycket högre siffror för avrättningar än deofficiella. rapporterade hundratals, iblandtusentals avrättningar varje år.De politiska rättegångarna uppfyller fortfarande inte internationellanormer. Åklagarbefogenheten har överförts till domarna, vilket försvagardomarkårens oberoende. Förhandlingarna förs ofta bakom stängda dörrar.Enligt uppgift vägras politiska fångar juridiskt försvar även ommyndigheterna försäkrar motsatsen. Möjlighet att överklaga förekommersällan. Tusentals politiska fångar sitter fängslade. Många hålls kvar ifängelse utan rättslig prövning. En del har suttit fängslade utandom och rannsakan och utan att deras anhöriga fått veta vart de tagit vägen.Tortyr och misshandel av fångar är vanligt och många fångar har för-vägrats den medicinska vård de behöver. Förhållandena i fängelserna är intemänniskovärdiga.Sammanfattningsvis kan nämnas att den iranska regeringen blivit mindreöppen när det gäller officiell rapportering av avrättningar och brott motmänskliga rättigheter.Med de mycket osäkra rättsliga förhållanden som råder i och demånga tecknen på rättsvidriga fängslanden och avrättningar, vänder Krist-demokraterna sig emot att konvertiter skickats tillbaka till från Sverige.Det ter sig märkligt att man från svenskt officiellt håll under rådandeomständigheter rapporterar att liten risk föreligger för att dessa konvertiterskall drabbas av svårigheter i . Det stämmer mycket dåligt med denupptrappning av inhumana straff och avrättningar, som redogjorts för ovan.Kristdemokraterna anser att inga konvertiter eller personer som på annat sättanses ha brutit mot iransk eller islamisk lag skall skickas tillbaka till Iran.Trots alla dessa negativa uppgifter om finns det ändå ett visst hopp omljusning. Sedan president kom till makten har vissaförbättringar skett. har uttryckt sig positivt om press- ochreligionsfrihet, han har tagit vissa steg mot förbättrade relationer med väst-världen, landets första kvinnliga vice president har utsetts, yttrandefrihetenhar ökat och den iranska regeringen anser Rushdieaffären som "avslutad"vilket i omvärlden tolkas som att dödsdomen, "fatwan", mot upphävd. President är dock bara nummer två i den iranskahierarkin. Överst står den religiöse, och mycket konservative ledaren,assyriska/syrianskafolketSedan 60-talet finns i en stor grupp, ca 60 000,assyrier/syrianer. De har flytt från sina hemländer ,, , och . I de länderna utgör de enbefolkning på ca 3 miljoner. Totalt räknar man med att detfinns ca 5 miljoner assyrier/syrianer.Assyrierna är ett vänligt och fredligt folk, som vill leva i fred tillsammansmed den befolkning som finns i de länder där de bor. De vill bli respekteradesom ett folk, ha ett folks status och erkännas som ett folk med allt vad detinnebär av mänskliga rättigheter och människovärde.Idag dödas och trakasseras de. Unga flickor rövas bort. Män sätts ifängelse utan dom och rannsakan, ofta för påstådda ej verifierade förseelser.Detta beror bl a på att de är ett kristet folk i den muslimska världen.Troligendet allra äldsta kristna folket. Det assyriska folket är överhuvudtaget ettgammalt historiskt folk, som man också kan läsa om i iBibeln. De har sitt ursprung i länderna mellan och Tigris.På grund av att assyrierna lever i många länder i framförallt ,ständigt förödmjukas och kläms mellan olika grupper, som också använderdem till sköldar för sina egna mer eller mindre krigiska verksamheter, har dehaft svårt att göra sina röster hörda. Det är hög tid och angeläget att bådenationellt och internationellt sätta strålkastarljuset på det assyriska folketssituation.Sverige, den och andra företrädare inom det interna-tionella området, har ett gott anseende i världen. uppfattas som ennation som kämpar för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet.Det är ett anseende som förpliktigar och ställer stora förväntningar men somockså ger stora möjligheter. Det assyriska folket måste erkännas som ett folkoch ges stöd och återupprättelse. Ett erkännande av det assyriska folketskulle kunna innebära överlevnad för ett folk med en rik historisk ochkulturell bakgrund.Hur kan vi gå framåt?Det står helt klart att det ibland är till synes omöjligt attkomma framåt när det gäller utvecklingen av de mänskligarättigheterna genom de medel som gemensamma organställer till världssamhällets förfogande. Allra svårast attkomma till beslut och sedan uppnå förändringar tycks detvara när det gäller länder som t.ex. , det fornaJugoslavien och ett folk som det assyriska folket för vilka destörsta förändringarna behöver komma till stånd.Detta får inte på något sätt tas till intäkt för att ge upp. Vi är skyldiga allade människor som år lever i ständig fruktan och under ett oerhörttryck att använda alla de medel som olika internationella organ ställer tillförfogande.Det verkar ändå som om metoderna för att komma längre behöver förnyas.Det är också viktigt att länder från samma världsdel eller grupp inte utanvidare ger varandra sitt stöd. Länder som är överens om adekvata åtgärderbör tillsammans presentera dessa idéer genom exempelvis gemensammabesök på parlamentariker- eller regeringsnivå för att i de länder som uppvisarallvarliga problem med mänskliga rättigheter försöka åstadkommaförändringar.Det behövs också en fördjupad debatt om mänskliga rättigheter i vårt landbåde vad beträffar vårt agerande i och i förhållande till andra länder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med all kraft motverka reservationer som inskränker fördragenom mänskliga rättigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga konvertiter eller personer som på annat sätt anses habrutit mot iransk eller islamsk lag skall skickas tillbaks till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länder som är överens på parlamentariker- eller regeringsnivådriver förändringar i länder med stora problem när det gäller mänskligarättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ställa de ansvariga för etnisk rensning och folkmord införHaagdomstolen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande i EU, FN och andra politiskaorganisationer för att dessa vid möten med den kinesiska regimen skall påtalaatt övergrepp mot de grundläggande mänskliga rättigheterna inte kanaccepteras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för ett erkännande av det assyriska/syrianska folket somfolkgrupp.Stockholm den 28 oktober 1998Margareta ()()()()()()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.