mot · GL02U29 · 1998-03-19 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:69 i Det är utmärkt att numera erhåller en årlig redogörelse för regeringens FN-arbete, på vilken riksdagspartierna kan framlägga synpunkter och i motionsform presentera idéer och ställa förslag. Inte sällan ger i samband FN-skrivelserna regeringen till känna en rad åtgärder som den anser att regeringen bör vidta. Dock förefaller det som regeringen inte fäster något större avseende vid tillkännagivanden i samband med FN-skrivelsen. Samma brister återkommer i årets skrivelse, trots att dessa påtalats tidigare. I denna motion pekar vi på några av dessa brister och kommenterar vissa andra frågor. Ytterligare en invändning som kan göras mot årets FN-skrivelse är att den huvudsakligen är tillbakablickande och inte framåtblickande. Likafullt betraktar vi den årliga rapporteringen från regeringen om FN-frågorna som värdefull och viktig. Genom viss ihärdighet från sida och lyhördhet från regeringens torde goda framtida resultat kunna uppnås. Det finns anledning att notera en rad positiva förändringar och en betydelsefull framgång i FN-arbetet. En stor framgång utgör givetvis förbudet mot minor. Till de positiva förändringarna hör den förändrade inriktningen när det gäller FN:s och fokusering på fattigdomsbekämpning. Det viktiga arbetet med att få till stånd en internationell brottsdomstol har gått in i ett intensivare skede. Reformeringen av FN är en angelägen fråga och vi välkomnar beslutet att samordna FN-arbetet under en chef i en gemensam organisation i respektive land. En avgörande händelse för världsfreden var naturligtvis att FN och förmådde hindra vad många trodde var ett oundvikligt krig mot . Därigenom har FN och tilltron till FN som organisation också stärkts. inträde som medlem av har självklart medfört ökade möjligheter att agera i internationella konflikter, men också ökat ansvar. 2 , FN och Till de kritiska invändningarna när det gäller hör fortfarande insynsfrågorna. Med anledning av regeringens FN-skrivelse 1995 inlämnade en motion om att den demokratiska insynen i verksamhet inskränker sig till olika länders eller ländergruppers representanter. Det var inte första gången som denna fråga diskuterades i utrikesutskott:. Utskottet besvarade krav på ökat inflytande och insyn med att ett stort intresse finns från parlamentariker att få bättre insyn och påverkansmöjligheter i Världsbanksfrågor. Utskottet redogjorde utförligt för formerna för det löpande svenska agerandet i och den internationella valutafonden, IMF, samt tog ställning till olika motionsförslag om hur den parlamentariska insynen och kontrollen skall kunna öka. Utskottet utgår, i enlighet med sina tidigare överväganden i ämnet, från att regeringen på lämpligt sätt samråder med och ger regelbunden information i Världsbanksfrågorna. Utskottet utgår vidare från att de förslag som presenterats för att öka möjligheterna till samråd mellan regeringen och i dessa frågor blir föremål för fortsatta överväganden inom . Sedan detta skrevs har tydligt inriktat sig på fattigdomsinriktningen, vilket bör medföra förändringar i praktisk verksamhet. Från regeringen har dock inte kommit något gensvar när det gäller insyn i Världsbanksfrågorna, trots att dessa varit diskuterade . bör alltså som sin mening ge regeringen tillkänna vad som här anförts om att ge ökad insyn i Världsbanksfrågor. 3 Folkrörelserna och FN-arbetet En fråga som lyser med sin frånvaro i skrivelsen är hur FN-arbetet skall förankras och växa underifrån. Tar man fasta på den uppfattning en gång gjorde sig till talesman för när det gällde FN, som innebar att FN skulle vara något mer än ett konferensmaskineri och att FN skall vara något mer än summan av sina medlemsstater, inser man betydelsen av ett FN förankrat bland ländernas medborgare. är ett av de länder där folkrörelserna, inklusive de politiska partierna, bedriver ett lokalt förankrat arbete. Till är 165 organisationer anslutna, varav och LO hör till de största och tyngsta. LSU, för Ungdom, omfattar ungdomsorganisationer, som tillsammans organiserar en och en halv miljon ungdomar. Till detta kommer naturligtvis också fackföreningar, nykterhets-, miljö- och kvinnoorganisationer, kyrkor och internationella solidaritetsrörelser samt även politiska partier. Vi vet att många svenska folkrörelser har ett aktivt intresse för FN:s arbete och att den uppmuntrar detta, men i skrivelsen finns inte heller någon diskussion om folkrörelsernas roll. Det finns således anledning att ånyo ställa frågan hur regeringen skall förmå det svenska folket direkt och indirekt och dess organisationer att bli delaktiga i och påverka FN-arbetet. hävdar att det inte går att bedriva ett bra FN-arbete utan att göra svenska folket delaktigt. anser att även som sin mening bör ge regeringen till känna att folkrörelseaspekten på FN-arbetet förstärks och att arbetet i den riktningen delges i kommande skrivelser och rapporter om FN-arbetet. 4 FN-arbetet och ungdomen En annan sida av FN-arbetet är hur FN-engagemanget bland ungdomen kan stärkas. Vad gäller ungdomen och vilken plan regeringen har för att få med unga människor i det globala arbetet framgår inte heller av regeringens skrivelse. Det är bra om ungdomar får framföra sina åsikter. Men det räcker inte. Unga människor måste också vara med och tillsammans med andra aktörer formulera dagens och framtidens svenska FN-politik. Svenska ungdomsorganisationer som Peace , Ungdomens Röda Kors och politiska ungdomsförbund har mycket att bidra med. FN:s ungdomsårtionde avslutades med att generalförsamlingen antog ett ungdomsprogram. Ungdomsperspektivet saknades i tidigare FN-skrivelser från regeringen. Trots att krävt att detta skall finnas med saknas det helt även i årets skrivelse. anser att som sin mening bör ge regeringen till känna att FN-arbetet bland ungdomen redovisas och rapporteras i regeringens skrivelser om FN-arbetet. anser också att det bör ingå en ungdomsrepresentant i den svenska FN-delegationen. 5 Jämställdhet, tjänstetillsättning och kvinnorepresentation påpekade att det inte sällan var andra meriter än kompetens som gjorde sig gällande i tjänstetillsättningsfrågor inom FN, vilket hämmade organisationens effektivitet. FN-tjänster är inte sällan reträttposter för politiker som förlorat förtroende i hemlandet. Men särskilt allvarligt när det gällde tjänstetillsättningen inom FN ansåg vi den usla kvinnorepresentationen vara. Årets skrivelse rapporterar visserligen om att jämställdhetsarbete fortsätter efter kvinnokonferensen i , men det handlar därvid främst om frågor som behandlar kvinnoförtryck, kvinnomisshandel och kvinnors mänskliga rättigheter. Detta arbete är hänvisat till FN:s kvinnokommission. Kvinnornas situation i världen har försämrats allvarligt, bland annat till följd av den muslimska fundamentalismens spridning i olika delar av världen, men också av andra orsaker. I stenas kvinnor till döds och i utövar talibanerna ett terroristiskt förtryck av kvinnorna. Någon värdering görs inte i regeringens skrivelse av hur kvinnornas situation förändrats efter vare sig i eller i de centralasiatiska republikerna. fanns åtminstone en jämställdhet på papperet att hänvisa till i dessa länder. Det arbete som görs bör ses mot bakgrund av storleken och betydelsen av de problem som finns. När det gäller kvinnornas situation i världen sägs praktiskt taget inget och arbetet med frågorna beskrivs fåordigt. Regeringens skrivelse saknar beskrivningar av kvinnorepresentation i FN-organen. I allmänna ordalag förklaras att man försöker att införa ett jämställdhetsperspektiv inom FN. Något konkret om hur detta går till redovisas inte. Kvinnorepresentationen i FN är fortfarande dålig och innebär att mycket kunskap och erfarenhet som kvinnor besitter inte kommer FN till del. 6 Parlamentarikernas ställning bland FN-delegerade har i olika sammanhang pekat på hur den parlamentariska representationen i olika FN-sammanhang kan stärkas. inbjuds riksdagsledamöter från partierna att ingå i delegationer till och till vissa FN-konferenser, men den parlamentariska representationen är i andra sammanhang ganska svag. Exempelvis deltar många NGO-representanter vid FN:s Kommission för mänskliga rättigheter i , men inga riksdagsledamöter som företrädare för riksdag. Detta är otillfredsställande. Därför borde föregå med gott exempel och i FN-sammanhang representeras av parlamentariker och då med en könsfördelning som motsvarar den svenska könssammansättning. framhöll i sitt högtidstal på 50-årsdagen i FN att FN måste få nya inkomstkällor. Dessa förslag återfinns också i Carlsson-Ramphalrapporten om Global Governence. Det gäller framför allt skatt på valutatransaktioner, skatt på flygbiljetter och avgifter för att använda globala resurser, båttransporter. Bara 10-öringen på flygbiljetten beräknas ge FN nya avsevärda inkomster. motionerade 1995/96 om internationella transaktionsskatter och utrikesutskottet skrev i sitt betänkande: De förslag härom som framlagts av bl.a. Kommissionen för globalt samarbete om t.ex. skatt på internationella valutatransaktioner eller avgifter på internationella flygbiljetter är enligt utskottets mening väl värda att studeras ytterligare (vår kursiv). Detta förslag från Carlsson-Ramphal har sedermera inte förekommit i några FN-skrivelser från regeringen. utgår ifrån att fördjupad analys av Carlsson-Ramphalrapporten genomförts inom FN och anser att regeringen öppet, offentligt och seriöst bör redovisa resultatet av den. inleddes FN:s Kommission för mänskliga rättigheter i för att pågå . Det är självklart att i detta sammanhang skall fortsätta att driva frågor om barns och kvinnors rättigheter. har samordningsansvaret vad gäller MR-frågor för exempelvis och . anser att utöver detta bör ta initiativ till att en särskild MR-rapportör utses för och att stor uppmärksamhet ägnas åt situationen på , med flera länder. finns det en FN-rapportör utsedd för , där brotten mot mänskliga rättigheter främst handlar om brott mot demokratiska fri- och rättigheter. Det handlar främst om brott mot föreningsfriheten. Personer som försökt att fritt bilda organisationer har drabbats av frihetsberövanden. I fallet handlar det inte dock inte bara om brott mot demokratiska fri- och rättigheter. Politiska mord hör där till ordningen för dagen. Den allra mest grundläggande mänskliga rättigheten rätten till liv respekteras inte. Det MR-kontor som FN upprättat i utgör ett betydelsefullt och nyskapande verktyg för att främja MR i , men därutöver bör en FN-rapportör utses. anser emellertid att i FN bör arbeta för att en FN-rapportör utses även när det gäller . 9 Val av generalsekreterare utkom boken in of Leadership: Tomorrow´s United Nations författad av och . Där diskuteras bland annat hur dagens val av generalsekreterare går till. Författarna hävdar att valet bygger på något som skulle kunna kallas gamla kompisrelationer. Istället vill de se ett nytt system, där generalsekreteraren utses för en enda period , som inte kan förnyas. bör inte ha veto vid tillsättandet av generalsekreterare. instämmer i dessa synpunkter. Inte bara generalförsamlingen utan även regeringar, frivilliga organisationer och andra intresserade skall ha rätt att nominera och delta i arbetet med att få fram en ny generalsekreterare. 10 roll och ställning Det är orimligt att har den sammansättning det har . fick sin ställning och sin roll utformad genom en sammanvägning av intressen och styrkeförhållanden mellan segrarmakterna efter . arbetssätt och politiska praktik utformades och präglades därefter av förhållandena i det . Det är uppenbart att säkerhetsrådets sammansättning och arbetsformer är otidsenliga. politiska förhållanden hör till det förgångna. Detsamma gäller det maktkonstellationer. handlar det inte om öst och väst, utan snarare om förhållandet mellan nord och syd. Det handlar om skuldkrisen, demokratiutveckling, konfliktförbyggande, konfliktdämpande och konfliktlösande åtgärder. Den överväldigande delen av dessa stora och svåra problem handlar om . Självfallet måste därför fler finnas representerade i . Sker inte detta kommer det paternalistiska förhållandet mellan i-länder och bestå, vilket endast kommer att fördjupa motsättningarna och konflikterna i världen. anser att måste garanteras en starkare ställning i ett utvidgat säkerhetsråd. När det gäller vetorätten i säkerhetsrådet borde den utifrån principiella utgångspunkter avskaffas. En blick på historien visar snart att vetorätten fungerat hämmande på FN. kom exempelvis aldrig upp på dagordningen. utgör vetorätten ett hinder för att FN skall kunna ingripa i t.ex. . Frågan om vetorätten är dock en politiskt känslig och svårlöst fråga. anser emellertid att utgångspunkten för en diskussion om vetorätten måste vara, att vissa länders regeringar inte skall ha några särskilda privilegier framför andra i FN när det gäller beslut om ingripanden i internationella konflikter. har framgångsrikt drivit frågan om att i högre utsträckning använda civilpoliser i konfliktförebyggande operationer, liksom att tillvarata regionala organisationers förmåga när det gäller t.ex. medling i konflikter. Men det är också angeläget att framhålla att FN inte får undandra sig sitt övergripande ansvar i internationella konflikter. Medlemmar i regionala organ kan ha direkta eller indirekta särintressen i en konflikt. Vi vill understryka betydelsen av att FN skaffar sig ökad kapacitet att agera i internationella konflikter och att understödjer FN i dessa strävanden. Många har noterat att det slut inte bara innebar avspänning mellan tungt rustade stormakter utan också följts av att andra motsättningar uppstått och fördjupats. Till formen har dessa motsättningar varit av etnisk eller religiös karaktär. Ofta har dessa motsättningar haft sin grund i eller varit förbundna med ekonomiska förhållanden. Diskrimineringen har inte bara haft etnisk, religiös grund utan också bestått i ekonomisk exploatering av människor, orättvis fördelning av resurs m.m. Hoten mot freden består inte bara i militära spänningar och hot utan består i allt större utsträckning i miljöhot resursbrist. Att värna om freden innebär därmed att man också värnar om världens resurser, om miljön, och om att åstadkomma en ekonomiskt rättvis fördelning. Något som diskuterats mycket, men som inte heller kommenteras i regeringens FN-skrivelse för i, år är förslaget om ett ekonomiskt säkerhetsråd. anser att ett sådant organ bör förberedas via svenska initiativ inom FN-arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella transaktionsskatter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den demokratiska insynen i verksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskild MR-rapportör i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas delaktighet i FN:s verksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomens medverkan i FN-arbetet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ungdomsrepresentant i den svenska FN-delegationen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör garanteras en starkare ställning i ett utvidgat säkerhetsråd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vetorätten i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänstetillsättningssystemet när det gäller att tillgodose såväl behovet av ökad kompetens som förbättrad kvinnorepresentation inom FN, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representationen av parlamentariker i svenska delegationer i olika FN-sammanhang, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett ekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas via svenska initiativ inom FN-arbetet.