mot · GM02U704 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U704av m.fl. (v)Nordiskt samarbeteInledningNordiskt samarbete är av gammalt datum, långt äldre , som grundades . Det nordiskasamarbetet grundar sig på gemensamma kulturella ochpolitiska värden. De enskilda ländernas identiteter i Nordenär starka, men och parallellt finns här en nordiskidentitet som bygger på relationer och kulturella är ett parlamentariskt forum, somtillsammans med har till uppgift attsamordna regeringarnas agerande. I det mellanstatliganordiska samarbetet har många frågor förts fram ochvittomfattande initiativ tagits på det politiska området.Nordiskt samarbete är uniktDet nordiska samarbetet är i många stycken unikt ochfungerar som bevis på att samarbete över landgränser kanfungera utmärkt på frivillig grund utan omröstningar ochsanktioner. Det nordiska samarbetet handlar inte bara omsamarbete mellan myndigheter och beslutsfattare, utan minstlika mycket om ett tätt och långsiktigt samarbete mellanvanliga nordbor med en gemensam kulturell identitet. Desjälvstyrande områdena i har en roll somglobalt sett är ovanlig. Där har respekten ochsjälvbestämmandet kommit långt. Men inte heller ärbefriat från svåra samhälleliga problem. Vi bör därför varalyhörda även för modeller och idéer från länder utanför dennordiska gemenskapen.Alla nordiska länder är inte medlemmar i . För att de nordiska länder-nas gemensamma intressen skall få ökad tyngd och genomslagskraft ocksåpå den europeiska och globala nivån behövs ett effektivare nordiskt sam-arbete. Den nordiska välfärdsmodellen är känd över hela världen. Men ävenom den traditionella nordiska välfärdsmodellen är en bra grund också i fram-tiden får den inte hindra ett nytänkande i en snabbt föränderlig omgivning.Säkerhet i NordenVi står inför det faktum att , och ärmedlemmar i . De nordiska länderna har ävenanknytning till andra säkerhetspolitiska organisationer iEuropa. , och är EU-länder. För att nå någon framgång med en samlad nordisksäkerhetspolitik bör vi därför bygga nya nätverk inom FNoch , där samtliga nordiska länder är med.Vänsterpartiet menar - mot bakgrund av våra ländersgeografiska och kulturella släktskap och med tanke pånärheten till olika stormakter - att ett nordiskt samarbete ärmöjligt och önskvärt även på det försvars- ochsäkerhetspolitiska området. De nordiska ländernas närabesläktade demokratiska och kulturella traditioner ger ossförutsättningar att gemensamt arbeta för nedrustning.Säkerhetspolitiska frågor har fått en allt störreroll också i . ser inte en nordiskNatoutvidgning som någon lämplig väg mot ett fredligareEuropa. En sådan utvidgning kan istället leda till ryskamotreaktioner och till att än en gång delas upp på ettoacceptabelt sätt.Norden har ett säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete. Denordiska länderna har länge samarbetat i FN och . Bl.a. hade vi engemensam FN-fredsstyrka i . önskar nu utveckladetta samarbete genom att upprätta en kärnvapenfri zon i isamverkan med organen FN och . Kampen mot atomvapen bör för-stärkas. De atomvapen som finns på jorden räcker till att utplåna helamänskligheten om. Spridningen av atomvapen fortsätter.Vänsterpartiet tror inte på att det går att åstadkomma fred genom att rustaupp. Vi bör helt enkelt finna andra vägar till fred och försoning i världen.Sveriges regering bör driva denna fråga i arbetar för ett skapande av kärnvapenfria zoner i ,närområden och i de områden där Natoutvidgningen kan förorsakaökad oro och osäkerhet. Miljöhoten och de sociala orättvisorna i stora delarav bör åtgärdas med gemensamma krafter. Genom att vi stöder detfolkliga samarbetet och den demokratiska utvecklingen omkring Östersjönoch i alla närområden garanteras fred och stabilitet bättre än genommilitär upprustning. Detta vill vi ge regeringen till känna.Atomvapenfri korridorGenom att införa en atomvapenfri korridor går det att byggavidare på en samverkan inom fredspolitiken, ett samarbetesom kommer att leda fram till en nedrustning i vårarespektive länder. skulle kunna bli ett gott exempeloch en förebild för mellanstatligt samarbete och vara enmotkraft till andra länder som tror att det är genomupprustning eller unionsbildning man når fred. Ensamordnad restriktivitet i fråga om vapenexport är en snabboch effektiv fredsbefrämjande åtgärd som ger resultat ävenutanför Norden.De nya säkerhetspolitiska utmaningarna är kopplade till miljöhot och tillde, främst socialt, instabila förhållandena i delar av ,till etniska konflikter och organiserad kriminalitet. Situationen i Nordensnärområden, särskilt i nordvästra , innefattar en omfattande civiloch militär kärnteknisk verksamhet. De otillfredsställande säkerhetsanord-ningarna och undermåliga lagringsmöjligheterna för det radioaktiva avfalletutgör ett hot även för de nordiska länderna. Det är faktiskt ett av de störstamiljömässiga och säkerhetspolitiska hot vi står inför . Även om ansvareti första hand bör bäras av de enskilda staterna själva, gör den geografiskanärheten att det ligger i intresse att bidra till att minska risken förradioaktiva föroreningar.Vi bör integrera dessa utmaningar i det säkerhetspolitiska samarbetet ochdärmed anta ett säkerhetsbegrepp som blir vidare än det traditionella. Sam-tidigt kvarstår säkerhetspolitikens mål att bevara frihet och nationell suve-ränitet, och ett militärt försvar ses som en nödvändighet för att trygga detta.Vänsterpartiet anser att det nu är dags att intensifiera detta arbete.MiljönRätten till rena livsmedel, ren luft och rent vatten bör höratill människans grundläggande rättigheter. Samhället börverka för att konsumenter ges bättre möjligheter att väljaprodukter även utgående från ekologiska och etiskavärderingar. Ett trovärdigt system för miljömärkning, somexempelvis Svanen, bör utvecklas på nordisk nivå ochmärkningen bör även omfatta t.ex. trävaror ochfisk. Arbetet för ett bra djurskydd bör vara en naturlig del avkampen för en hållbar utveckling. Användningen avbestrålade livsmedel och genmanipulerade produkter liksomanvändningen av tillväxthormon bör minimeras bl.a. genomatt produkterna märks och färg- och tilläggsämnen börförbjudas. För att uppnå detta bör de nordiska ländernasamarbeta intensivt och driva dessa frågor i EU.Klimatförändringarna är ett enormt problem som bör åtgärdas samtidigtsom kärnkraften avvecklas. bör verka för att både fossila bränslenoch kärnkraften börjar bära sina fulla kostnader så att den kretsloppsbaseradeenergin gynnas. Nordiska miljöräkenskaper är ett bra sätt att minska degemensamma koldioxidutsläppen. De nordiska länderna bör snabbt utredaförutsättningarna för att med miljöavgifter och på andra sätt styra bortenergiproduktionen och -konsumtionen från fossila bränslen och över tillförnybara och kretsloppsanpassade. En fungerande kollektivtrafik är enförutsättning för bättre luftkvalitet. Gränsöverskridande godstransporter börgenom förbättrad nordisk och europeisk logistik samt miljöskatter styras tilljärnvägar och krav på mycket sjösäkra fartyg. Ett ännu mer försummatområde än miljöområdet är kraven på mänskliga rättigheter, också i Norden.Förslaget att skapa ett nordiskt nätverk för mänskliga rättigheter är gott ochbör utvidgas till andra europeiska länder.ArbetslöshetenArbetslösheten är det största hotet mot en stabilsamhällsutveckling. anser att en generellarbetstidsförkortning är ett viktigt led i kampen för bättresysselsättning och en jämnare fördelad välfärd. Den är envälfärdsreform som handlar om livskvalitet, jämställdhet,hälsa och rätten till arbete. är inteoproblematisk, men rätt genomförd leder enarbetstidsförkortning till ökad sysselsättning, ökadproduktivitet och ökad köpkraft särskilt för lågavlönade,arbetslösa och deltidsanställda. De försök medarbetstidsförkortning som gjorts på olika håll i börsammanställas för att bilda underlag inför ett beslut om engemensam nordisk, generell arbetstidsreform.JämställdhetI är jämställdheten mellan kvinnor och män ettcentralt mål. Välfärdssamhället har varit huvudanledningentill att de nordiska länderna kommit längst i världen på dettaområde. Den form av positiv särbehandling för attåstadkomma jämställdhet mellan könen i fråga om politiskauppdrag och i beslutande församlingar som genomförts i helaNorden, är en modell som borde kunna tjäna som förebildäven i länder i närområden. Detta för att bättrekunna ta till vara kvinnornas erfarenheter i samband med attfungerande demokratier byggs upp. Denfolkbildningstradition som finns i är unik och det ärviktigt att den upprätthålls, bl.a. för att en högutbildningsnivå är en förutsättning för medborgarnasinflytande över samhällsutvecklingen: kunskap är makt. Dennya informationstekniken bör komma alla invånare i denordiska länderna till del. Folkbibliotekens roll när det gälleratt sprida informationstekniken till alla medborgare börstärkas och stödet för de små språkområdena i börutvecklas vidare. Här kan radio, TV och Internet bidra till attstärka de nordiska språken.Förutom bildning och kunskap kan kultur och idrott effektivt bidra till attmjuka upp odemokratiska värderingar och intolerans. Bl.a. därför börkulturens starka roll i det nordiska samarbetet bibehållas. Det mångkulturellasamhälle som delvis har utvecklats till är en stor rikedom, men detger upphov till problem som bör lösas. bör fortsättamed det arbetet.RättssäkerhetEn viktig sida av det nordiska samarbetet är arbetet med attstärka rättssäkerheten allmänt och särskilt för barn i debaltiska länderna. Här krävs stöd och insatser när det gällerlagstiftning rörande barns säkerhet; att redan stiftade lagartill stöd för barns rättssäkerhet också tillämpas i praktikenoch att alla former av exploatering av barn skall bekämpas.Makt och inflytande i englobaliserad världMarknadskrafterna och globaliseringen har satt demokratin igungning. Därför bör de nordiska länderna gemensamtarbeta för att det införs system (avgifter, skatter) sombegränsar kortsiktiga spekulationsvinster på kapital-överföringar mellan länder. Myndigheternas öppenhet ochhandlingars offentlighet är ett nordiskt varumärke. MAI-förhandlingarna bevisade dock att inte heller klaradeav öppenheten. kräver att resterandeförhandlingar rörande ska ske öppet och underdemokratisk kontroll samt att opartiska utredningargenomförs i samtliga nordiska länder beträffande avtaletskonsekvenser för kultur, miljö, välfärd och fackligarättigheter. (Se vidare särskild MAI- motion)Samernas representation iNordiska rådetSedan 20 år tillbaka har det samiska folket velat delta iNordiska rådets arbete. Rådet har avslagit samernas ansökanom fullvärdigt medlemskap med hänvisning till derasjuridiska och folkrättsliga status. Det är de nordiska staternasom själva har makt att ändra i och dessvillkor för medlemskap i . När det gällerFäröarna, och har man redan gjort en sådananpassning. Det är nu dags att pröva om inte något bör görasför att möjliggöra även samernas medlemskap. Den etnisk-politiska självstyrelsemodell som används av bl.a. samerna ide nordiska länderna ger urbefolkningen i ett visst områdeeller i hela landet särskilda rättigheter. Modellen baserar sigalltså på att det samiska folket är en särskildbefolkningsgrupp och inte på ett självstyrt område. Modellenpassar också bra eftersom samerna i de flesta traditionellasameområden utgör en minoritet. Samerna har behov av ochvill ha fullt medlemskap i . Det skulle varalogiskt att med den etnisk-politiska modellen som grundgodkänna samernas representation i . Ensådan lösning bör också ses som en utveckling av internationella samarbete. Vi menar att börverka för att en sådan lösning kommer till stånd.Information om nordisktsamarbeteInformationsverksamheten på Arena har varit i gångi närmare . Det kan konstateras att besök, telefon-,brev- samt Internetförfrågningarna ökar alltjämt. I åretsbudgetproposition är anslaget borttaget vad gällerinformationsverksamhet i nordiska frågor. Detta ser vi somatt regeringen prioriterat ned de nordiska frågorna.Vänsterpartiet kan konstatera att har alltmerinsatser gjorts i och på den europeiskaintegrationen i och med EU-medlemskapet. Det nordiskaarbetet har därmed fått stå tillbaka på grund av dessasatsningar. anser attinformationsverksamheten i Arena regi börpermanentas och stärkas. föreslår attmedelsökningen till EU-information minskas med 1,6miljoner och att dessa pengar läggs på informationsinsatser iFöreningen . Vidare föreslår vi för en långsiktighållbar lösning att pengar för nordisk information förs uppsom ett eget anslag i budgeten fr.o.m. nästa års budget.Även informationsverksamhet bör få ett ökat ansvar för attinformera om . Exempelvis skulle man på informations-centrum anordna temaveckor för att förbättrainformationen om nordiskt samarbete. är det som kommeratt stå värd för session. Detta faller sig så lyckligt så attFöreningen , har 80-årsjubileum. Vänsterpartietföreslår därför att regeringen i nästa års budget anslår medel för att sessioneni skall bli framgångsrik men även särskilda medel till FöreningenNordens 80-årsjubileum. session och Föreningen säkert finna samarbetsvägar för att göra till ett år iSverige. föreslår att utnämns till år i . Isammanhanget kan även påpekas att verksamhetsbidragstått stilla . föreslår därför att en översyn görsföratt säkerställa och vidareutveckla det samnordiska arbetet i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om restriktiv vapenexport,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöfrågorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sammanställning av försök med förkortad arbetstid i ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkning Svanen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöräkenskaper och miljöskatt,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nätverk för mänskliga rättigheter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kortsiktiga spekulationsvinster på kapitalöverföringar,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om öppenhet i MAI-förhandlingarna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts att verka för samernas medlemskap i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att informationsverksamheten i Arena regi bordepermanentas och stärkas samt att medelsökningen till EU-informationminskas med 1,6 miljoner och att dessa medel tillförs informationsinsatser iFöreningen ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barns rättssäkerhet i de nordiska och baltiska länderna.Stockholm den 20 oktober 1998Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till AU.2 Yrkandena 5 och 7 hänvisade till FiU.