mot · GM02Bo405 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo405av ()Hyressättning i vårdbostäderAntalet äldre ökar fortfarande och därmed också behovet avändamålsanpassade vårdbostäder. Tyvärr finns det nu en risk för attproduktionen av nya vårdbostäder minskar kraftigt, eller rent utavupphör. Ett skäl är att gällande regleringar på bostadsmarknaden riskeraratt resultera i att bostadsbolagen m.fl. inte får täckning för sina årligakostnader i vårdbostäderna.Kort bakgrund och historikNär de traditionella ålderdomshemmen skulle ersättas på 1980-taletbyggdes ofta fullvärdiga lägenheter på minst 1 rum och kök eller 11/2rum och kokvrå (ca ). Utvecklingen har därefter gått mot mindrelägenheter. I nya vårdbostäder görs ofta flera avsteg från begreppet"fullvärdig bostad" i fråga om de enskilda lägenheternas storlek ochstandard. Dessa avsteg kompenseras då med motsvarande funktioner i"bostadsanknutna gemensamhetsutrymmen".I dagens produktion av vårdbostäder dominerar mindre lägenhetstyper på30-40 m2 såsom 1 rum och kokskåp eller 11/2 rum och kokskåp. Grupper omsex till tio lägenheter delar på gemensamhetsutrymmen, t.ex. stort kök medmatplats samt allrum m.m. Experter inom vård och omsorg betonar vikten avatt gemensamma samvaroutrymmen tillskapas. Dessa utrymmen har inget attgöra med större tillagningskök, allmänna matsalar och personalutrymmenm m, vilka klassas som vårdlokaler. Statligt bostadsstöd lämnas under vissaförutsättningar till sådana gemensamma samvaroutrymmen som hör tilllägenheterna, men sådant stöd lämnas däremot inte till vårdlokaler ellerandra utrymmen som de boende inte betalar hyra för.ProblembeskrivningI hyreskontraktet för en vårdbostad skall enbart anges lägenhetensbostadsarea. Hyresgästen betalar, förutom de årliga kostnaderna förlägenheten, även för sin andel i andra utrymmen som hör till lägenheten,t.ex. trapphus, korridorer, tvättstuga, förråd och utrymmen för tekniskförsörjning. Principen så långt är densamma som för traditionellahyreslägenheter i flerbostadshus, dock med den skillnaden attkommunikationsutrymmena ofta ökar betydligt för vårdbostäder genombyggnadens plantekniska utformning.Problemställningen berör i huvudsak de bostadsanknutna gemensamhets-utrymmena. De årliga kostnaderna för dessa fördelas på lägenheterna, vilketfår till följd att hyran uttryckt i kronor per kvadratmeter lägenhetsarea ökarväsentligt. Hyresgästerna och deras organisation anser att kommunen skallsvara för den hyreskostnad som belöper på sådana utrymmen.I samband med prövning av skälig hyra enligt bruksvärdessystemet blir dethelt orimligt om jämförelser görs mot traditionella bostäder, eftersom vård-bostäder är en helt annan boendeform. Det är principiellt viktigt att sådanajämförelser istället görs mot likvärdiga vårdbostäder, därför att boende-formen är unik med sin koppling till gemensamma utrymmen och till ett hel-hetskoncept som innebär tillgång till vård, omsorg och service dygnet runt.Det finns mot den bakgrunden skäl för att hos regeringen begäraen översyn av hur hyressättningen i vårdbostäder påverkas av den hyres-lagstiftning vi har på området. Inte minst om effekterna riskerar attresultera i minskat bostadsbyggande i då behoven snarare ökar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av hyreslagstiftningen.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()