mot · GM02Kr275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr275av m.fl. (v)Kultur1 SammanfattningBudgetpropositionen har föregåtts av överläggningar mellanden socialdemokratiska regeringen, och Miljöpartiet.Överläggningarna har resulterat i en uppgörelse som bland annatinnefattar budgetpropositionen. Detta gör att står bakompropositionens förslag till utgiftstak och fördelningen av pengar på olikautgiftsområden. Även om årets proposition innehåller vissa påslag påanslagen till kommunsektorn, finns det givetvis mycket som vi frånVänsterpartiets sida hade velat ha annorlunda. Vi arbetar vidare för våramål och vill vara förberedda för mer djupgående förändringar framövergenom att begära utredningar som skall ta fram underlag för framtidaåtgärder.Vänsterpartiet lyfter i motionen fram frågor om alla människors rätt attdelta i och uppleva kultur. Vi ser särskilt på rättvise- och jämställdhets-frågorna och på hur man kan tillgodose de grupper som samhället länge sattpå undantag. Men vi tar också upp konstnärers och kulturarbetares villkoroch hur de skall kunna försörja sig på sitt arbete, vikten av en livaktigamatörkultur och folkbildningens stora betydelse. Vi kräver en utredning avarkivväsendet och kvalitetssäkring av folkbiblioteken. De viktiga frågornaom media - andra än böcker och tidskrifter - tar vi upp i en särskild motion.2 Om kulturKulturen har sprängt gränser och skapat möten mellanmänniskor, mellan länder och kontinenter. Kulturen är den näring ochden växtkraft som samhället behöver för det goda livets bestånd ochväxt.Kulturen ger oss inte bara möjlighet att nyttja vår yttrandefrihet. Kulturenär livets salt. Och kulturen är ett måste för att upprätthålla demokratin. Attvärna kulturen är att värna människors rätt att fritt skapa och människors rättatt ta del av det som skapats.Kulturen är kort sagt en oerhörd, frigörande kraft. Behovet av kultur i vårtsamhälle ökar.Vänsterpartiet värnar de olika konstformernas egenvärde - deras värdesom uttrycksform och förmedlare, i kommunikation mellan människor och iolika tidsperspektiv. Konsten har ett egenvärde vilken aldrig går att räkna ikronor och ören. Därför är det viktigt att påpeka att konstformerna måste ståfria från ekonomiska bindningar.Samhället måste stå för de verktyg och den infrastruktur som krävs för attalla människor skall ha tillgång till kulturen - som upplevelse och som aktivtdeltagande och skapande. Kulturupplevelser får människor att fylla på medny energi men ger dem också utlopp för energi och känslor som annars kanvändas inåt, i passivitet, eller utåt i destruktivitet.Det behövs således dels en struktur av bibliotek, scener, biografer, museer,samlingslokaler, replokaler, lokaler för utställningar och ateljéarbete medmera. Det behövs också lika tillgång för alla människor att utnyttja dennastruktur och dessa verktyg. För många människor är det inte någon själv-klarhet att ha den tillgången, att få erfara eller delta i en kulturupplevelse.Därför menar vi att tillgängligheten på alla sätt måste underlättas, i vissafallmed uppsökande verksamhet.3 Kultur för män och kvinnorStatens kulturpolitik skall stå för den kulturella infrastrukturen ochmedverka till att kulturen blir tillgänglig för alla och då givetvis ocksåför män i lika stor utsträckning som för kvinnor. vet vi att enövervägande majoritet av publiken när det gäller teater, dans och klassiskmusik är kvinnor. I budgetpropositionen återges statistik som visar hurkulturstöden fördelat sig över landets olika regioner och mellan olikaregioners invånare. Tyvärr kan vi dock ännu inte läsa ut hur de statligakultursatsningarna fördelar sig på och når ut till människor av respektivekön. föreslår därför att som sin mening gerregeringen till känna att det finns ett behov av statistik om hur de statligakulturpengarna når ut till respektive kön.4 Det mångkulturella samhälletDet svenska musiklivet har varit jämförelsevis bra på att ta till sig formeroch uttryck från andra musikkulturer. Teater- och bildkonstområdetligger lite efter och museerna har ännu inte börjat samla på, beskriva ochgestalta det nya mångkulturella . menar att detäven är viktigt att den invandrade kulturen visas på gallerier, teatrar ochmuseer i större utsträckning än vad som är fallet och att det fårgenomslag på alla kulturens områden att inte bara ärblågult utan också mångkulturellt.5 Ekonomin och de kulturpolitiska målenUtgiftsutvecklingen visar att kulturen fått visst påslag i statens budgetunder senare år. Påslaget svarar dock inte mot de ökade kostnaderna ochinkomstminskningar inom andra sektorer som i sin tur påverkar kulturenoch är förutsättningar för att den skall nå ut. Verksamheten inomkulturområdet är i grunden tvärsektoriell, vilket innebär att en rad olikasatsningar inom och utanför statens budget påverkar möjligheten att levaupp till de kulturpolitiska målen. Medel inom arbetsmarknadsområdetspelar en väsentlig roll, likaså har nedskärningarna inom kommuner ochlandsting haft mycket stor negativ betydelse för kulturens livsbetingelser.När skolorna inte har råd att köpa teaterföreställningar, biblioteken inteatt köpa böcker, förvaltningar inte att köpa konst - då får kulturarbetarnainte råd att vara kulturarbetare.6 Uppföljning av regleringsbrevenI enlighet med budgetprocessen fastställer utgiftsramarna efterförslag från regeringen. Utifrån dessa ramar och andra riksdagsbeslutfastställer regeringen sedan regleringsbreven. Den slutliga tilldelningentill verksamheten blir en fråga mellan regeringen och Kulturrådet.Vänsterpartiet vill betona vikten av att de regleringsbrev som utfärdas välstår i överensstämmelse med beslut och ekonomiskatilldelning; alla pengar inom ram bör fördelas. föreslårdärför att regeringen ges i uppdrag att återkomma till i de falldär det förekommer förändringar i regleringsbreven som föranlederändringar i verksamhetens innehåll.7 Allmän kulturverksamhet7.1 skall fördela pengar efter de av staten uppställda målen.Fördelningen sker till teater, dans, musik, konst, museer, utställningar,litteratur, folkbibliotek och delvis till folkrörelserna. Även de s.k.centrumbildningarna får sina bidrag över detta anslag. har makt över och ett enormt ansvar för att de statliga medlen fördelaspå ett rättvist sätt. anslagsnivå bygger dock på en utredningfrån . Enligt förordningen om statsbidrag till regionalkulturverksamhet (SFS 1996:1598) skall statsbidragens storlekbestämmas utifrån kostnaden för verksamheten. I enlighet medriksdagsbeslutet bör bidragen fördelas så att varje enskild mottagarefår bidraget uppräknat med lönekostnadsindex. Konsekvenserna riskerarannars givetvis att bli att kulturinstitutionerna och de fria gruppernamåste permittera personal när kostnader och löner stiger. Vänsterpartietföreslår därför att regeringen ges i uppdrag att utvärdera hur Kulturrådetsmedelstilldelning svarar mot den verksamhet som bedrivs på vårainstitutioner och i fria grupper samt att följa upp och utvärderaKulturrådets roll, dess ansvar att kartlägga, inhämta kunskap ochinformation för att kunna fördela medlen på ett geografiskt rättvist sätt såatt de kulturpolitiska målen bäst kan uppfyllas.Syftet är att komma bort från diskussioner om pengar och i stället fådiskutera vad som skall göras med pengarna, dvs. få en fördjupad kultur-politisk diskussion.7.2 CentrumbildningarnaEnligt fyller centrumbildningarna - Författarcentrum,Teatercentrum o.s.v. - i huvudsak en viktig funktion för det ickeinstitutionsbundna kulturlivet. De gör det som samarbetsorgan,informatörer, opinionsbildare och arbetsförmedlare. Det är således ettmångfacetterat verksamhetsområde. fördelar resurserna tillcentrumbildningarna. För att alla delar av skall nås av kultur avhög kvalitet är det nödvändigt att lokalt förankrade kulturverksamheterges möjlighet att få pengar via centrumbildningarna. (Se även nedan,förslag om regionala kulturråd. )7.3 Insatser för barn och ungdomFör är barn och ungdom kulturpolitikens viktigastemålgrupp. Den svenska skolan når alla barn. Här finns ojämförligamöjligheter att ge alla människor tillgång till de verktyg som är grundenför att de skall kunna använda sina rättigheter och möjligheter i detdemokratiska samhället och ta sitt ansvar för att utveckla detta vidare.Här skall alla ha lika rätt och samma möjlighet att möta, pröva på ochdelta i olika kulturella verksamheter. Först när man fått pröva på ochuppleva olika kulturella verksamheter och innehåll har man en reellmöjlighet att välja. Det är en fråga om rättvisa och jämlikhet att alla,oberoende av föräldrarnas samhällsklass och utbildningsnivå, skall gesmöjligheter att delta i kulturlivet och den livskvalitet som detta gertillgång till. föreslår därför att som sin meningger regeringen till känna att läroplaner och skolplaner skall innehållakulturpolitiska mål.När kommunerna nu tvingas till i många fall mycket drastiskanedskärningar är det - förutom i den vanliga kultur- och biblioteksverksam-heten, föreningsverksamheten - också förskola, skola och fritidsverksamhetsom får vidkännas stora besparingar. Det innebär bl.a. att kulturens villkorförsämrats, på många håll mycket drastiskt, på de områden där kulturen kanmöta alla barn och ungdomar, i skolan och förskolan.Det räcker inte med att museer och teatrar riktar sin verksamhet till barnoch ungdom, om inte skolan och förskolan har råd att använda sig av dem.Då blir det de föräldrar som har intresse och ekonomi som låter sina barnutnyttja dessa institutioner. måste det ske en kraftig förstärkning avresurserna för utveckling av barn och ungdomskultur.7.4 Tom Tits Experiment och Barnkulturcentrum i EskilstunaFör har Backateatern i , iAlingsås, Rosteriet i , Folkmusik festival,och Arbetets museum i fått s.k. nationellauppdrag. För föreslår regeringen att föreningenSvensk form skall få nationellt uppdrag.Ett nationellt uppdrag innebär att erfarenheter och kunskaper av enverksamhet, som haft stor positiv betydelse för en kommun eller region, fårspridning nationellt. föreslår för tiden 2000-2001-2002 tvånya kulturverksamheter när de förra gått ut. bör som sin meningge regeringen till känna att det ena nationella uppdraget bör tilldelas TomTits Experiment i med sin unika kombination av konst, vetenskapoch pedagogik. Och att det andra uppdraget bör tilldelas Barnkulturcentrum iEskilstuna, inkluderande . Båda dessa institutioner har eninriktning på att stimulera barns och ungdomars nyfikenhet, skaparlust ochvetgirighet och en stor potential att nå ut till breda grupper av barn ochungdom.7.5 Musikskola - kulturskolaDen svenska kommunala har haft en oerhörd betydelse förmusiklivet och musikens utveckling i . Det är också ett käntfaktum att den i förlängningen medfört mycket stora inkomster för landetfrån musikindustrin. En rad svenska artister har nått världsrykte.Vänsterpartiet konstaterar med djupt beklagande att fåttvidkännas stora nedskärningar och att kommunerna sett sig nödsakade attundan för undan höja de ursprungligen låga avgifterna. Vi vill i stället fördenna stegvisa avveckling se en utveckling av den kommunala musikskolan.Vänsterpartiet anser att en av de viktigaste insatser som kan göras för attstödja och utveckla barns och ungdomars konstnärliga skapande är attutveckla musikskolorna vidare till kulturskolor. För att ytterligare stärkakulturen i skolan vill att skall skrivas in iskollagen. bör liksom vara avgiftsfri.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen i enlighet med det anförda ger enparlamentarisk utredning i uppdrag att återkomma med förslag till hurkulturskolan skall kunna tas in i skollagen och därmed ingå i den ordinarieskolan.8 Teater, dans och musikNationalscenerna Operan och bör enligt ha fleruppsättningar för barn och ungdom. Nyskriven dramatik och turnerandeär även det verksamhet som måste stärkas. Det är viktigt attnationalscenerna lever upp till sina mål att vara en motor i det svenskakulturlivet. föreslår därför att ger regeringen tillkänna att nationalscenerna bör bredda sitt utbud med fler uppsättningarför barn och ungdom och små uppsättningar som kan turnera ut i landet.8.1 och syntolkad teaterI visade några av sina föreställningarmed s.k. syntolkning. Detta är ett sätt att göra teatern tillgänglig och attsynskadade människor får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser.Riksteatern har i sitt uppdrag att föra ut teatern i landet. Detta innebärockså att teatern skall vara tillgänglig för alla, även för synskadade. Motdenna bakgrund är det förvånande att sedanupphörde med syntolkningarna. anser att måsteåteruppta föreställningar som syntolkas, så att även synskadade kan blidelaktiga. föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att setillatt det i uppdrag skrivs in att teatern skall syntolka vissaföreställningar.8.2 LänskonsulenterI vissa län finns flera konsulenter, i andra finns inga alls. Det är av storvikt att konsulenterna har förankring i det geografiska område de arbetarför och i den konstnärliga verksamhet de verkar inom. Här är det viktigtatt se konstnärerna i regionerna som en tillgång. anser attlänskonsulenterna skall vara en resurs för amatörkulturen och ävenfungera som en länk mellan amatörer och det professionella.Vänsterpartiet föreslår därför att ger regeringen i uppdrag attinför nästa budgetår utreda förutsättningarna för att länen inrättarkonsulenttjänster på områdena teater, dans, musik och film.8.3 Fria teater- och dansgrupperUnder senare år har de fria gruppernas ekonomi försämrats drastiskt, deökade kostnaderna har inte följts av ökade intäkter eller ökat ekonomisktstöd. Problemet är, förutom kostnadsutvecklingen för grupperna, attarrangörernas möjligheter att anlita de fria teatergrupperna minskat i heladen kommunala sektorn och inom föreningslivet på grund av den svåraekonomiska situationen. Det är lättare för kommunerna att välja bortkultur än lagreglerad verksamhet. Denna högst påtagliga situation harvarit en bidragande orsak till att det skett en märkbar försämring avutbudet inom barnteaterområdet.De statsunderstödda teatergrupperna och ensemblerna minskar sinverksamhet och i stället ökar de rent kommersiella "produktionsbolagen" sinverksamhet. Dessa kommersiella bolag använder sig av stordrift, fyller storasalonger, men intresserar sig inte för pedagogiken, samtalet, för- ochefterarbetet. Därför är ett fortsatt stöd till de kvalitetsinriktade friateatergrupperna viktigt. Anslaget till de fria teatergrupperna bör i huvudsakanvändas som årligt verksamhetsbidrag och fördelas till de grupper varsverksamhet bedrivs i enlighet med de kulturpolitiska målen.De fria dans- och teatergrupperna bör ges möjlighet att turnera utan attbehöva använda sina verksamhetsmedel till resor och traktamenten. Därförmenar vi att verksamhetsbidraget för de fria grupperna bör delas upp i enverksamhetsdel och en turnédel. Det är ett sätt att säkra kvaliteten så att inteturnékostnaderna äter upp det som behövs för själva den konstnärligaverksamheten. Verksamhetsbidraget behövs för kontinuiteten och för attbehålla basen i produktionen. De delar av landet som redan är kulturpolitisktunderprivilegierade måste ha rätt inte bara till besök av turnerande grupperutan också till god kvalitet i dessa gruppers föreställningar. Vänsterpartietföreslår därför att regeringen bör få i uppdrag att förändra verksamhets-bidraget till de fria dans- och teatergrupperna enligt vad i motionen anförtsom uppdelning i en verksamhetsdel och en turnédel.8.4 LänsteaterVänsterpartiet anser att det skall finnas länsteatrar i alla län och såledesen god tillgång på scener över hela landet. Det är av stor vikt att densceniska mångfalden har en god bas i form av länsteatrar. Väl fungerandelänsteatrar ger också bättre förutsättningar för de fria gruppernasturnéverksamhet ute i landet. Två län i saknar länsteater,och . Möjligheten att någon eller några av de friagrupperna i regionerna kan omvandlas till länsteater bör ocksåundersökas. föreslår därför att regeringen bör få i uppdragatt utreda förutsättningarna för bildandet av länsteatrar i ochSödermanlands län.8.5 Samisk teaterVänsterpartiet stöder förslaget om en samisk teaterinstitution. I rapportenSamisk teater har sametingen lämnat förslag till mål, organisation ochekonomi för verksamheten. Enligt förslaget skall de samiska teatrarnabestå av fyra delar, Siiddat, under en gemensam teaterstyrelse. De fyraSiidat skall lokaliseras till , , och Östersund.Verksamheten skall organiseras med årliga driftsbidrag från ,staten samt berörda kommuner och landsting.8.6 Musik och regionalt stödRegeringen föreslår att länsmusikorganisationens anslagsminskningfullföljs. Kulturpolitiskt anser att det är riktigt att flyttaöver tyngdpunkten från producenterna till konsumenter och arrangörer.Men att göra dessa drastiska nedskärningar på ärolyckligt eftersom man då ställer olika musikformer mot varandra. Syftetatt spränga gränser mellan olika musikformer och få nya former församarbete kan försvåras.Vänsterpartiet vill om möjligt mildra nedskärningarna i länsmusik-organisationen. Eventuella förstärkningar bör dock inte fördelas generelltutan dit där de bäst behövs, och de bör inte göras på bekostnad av minskatarrangörsstöd. bör ge regeringen i uppdrag att göra en översyn avhur nedskärningarna inom Länsmusiken påverkat verksamheten och att, omde negativa verkningarna varit stora, överväga åtgärder inför vårbudgeten1999. I dessa överväganden ser vi det som berättigat att även ta inStockholms Spårvägsmäns musikkår, eftersom i övrigtsaknar länsmusikorganisation.8.7 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala ochlokala teater- och dansinstitutioner8.7.1 Riktade tidsbegränsade bidragUnder har av de anvisade medlen till teater-,dans- och musikinstitutioner avsatts till riktade bidrag som har fördelatsav efter ansökan av institutionerna. I propositionenföreslås att avsätts för 1999.Vänsterpartiets erfarenhet är, till skillnad från , att dessaprojektpengar har urholkat den ordinarie verksamheten. Vissa vinster hargjorts i och med nya lyckade projekt, men genom att pengarna tagits fråninstitutionernas ordinarie budget har basen i verksamheten blivit lidande. Våruppfattning är att verksamheterna har fått lägga för mycket av sin tid på attskriva ansökningar om i sig bra projekt som den ordinarieverksamheten blivit lidande både ekonomiskt och personellt.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen bör få i uppdrag att genomföraen genomgripande utvärdering av hur nedskärningarna på grund av deriktade tidsbegränsade bidragen har påverkat den fasta produktionen och attupptrappningen med till de riktade tidsbegränsade bidragendärmed fryses på nuvarande nivå tills utvärderingen presenterats.Vidare föreslår vi att regeringen skyndsamt tillsätter en utredning som seröver hela grundbidragssystemet till regional och lokal teater, dans och musik.Det är inte rimligt att institutioner måste ha över 100 procents beläggningför att klara sin verksamhet.8.8 FolkmusikFolkmusiken ges nu äntligen möjlighet att utvecklas. Regeringen stärkerfolkmusiken genom att inom ramen avsätta ett särskilt stöd till ettnationellt centrum. ser med tillfredsställelse att det skapasett nationellt centrum för folkmusik och föreslår att regeringen ges tillkänna att de, när lokaliseringen av det nya centret skall avgöras, bör haexempelvis i eller Vattenhål förfolkmusik och dans i i åtanke.8.9 Försöksverksamhet i , och länVänsterpartiet delar de regionala självstyrelseorganens kritik att systemetär onödigt stelbent och att de regionala stödpengarna bör ges en friarebehandling. Enligt räcker det inte att lämna synpunkter tillStatens kulturråd på eventuella önskemål om anslagens fördelning.Vänsterpartiet anser att regionerna själva borde ges hela ansvaret för hurde regionala stödpengarna fördelas.8.10 SponsringSponsringen har ökat inom hela kultursektorn, inte minstinom teater-, dans- och musikområdet. Bristen på pengar tvingarkulturskaparna att söka nya lösningar på finansieringsproblemen. Dettariskerar att i förlängningen åstadkomma mer skada än nytta för denkonstnärliga processen. Bindningar till bidragsgivare från exempelvisnäringslivet kan indirekt kväva skapandet och yttrandefriheten. Därförser det som ytterst viktigt att samhället reglerar vilkaformer av bidragsgivning som kan accepteras för en statsunderstöddverksamhet med avseende på eventuella krav på motprestationer osv.Vänsterpartiet ser det som väldigt angeläget att det konstnärligaskapandet även i fortsättningen skall kunna stå fritt från bindningar tillsponsorer. föreslår därför att regeringen bör få i uppdragatt ta fram regler för kultursponsring vilka skyddar kulturutövarna ochvärnar yttrandefriheten.9 Bibliotek9.1 ArbetsplatsbibliotekVi kan konstatera att läsandet och läsförståelsen är intimt kopplade tillläsarens sociala bakgrund. Med ambitionen att öka läsandet och minskakulturklyftorna mellan barn och ungdomar från olika miljöer måste statenockså satsa på litteratur i de miljöer där kortutbildade föräldrar vistas.Därför menar att staten bör uppmuntra kommuner ochenskilda arbetsplatser att med arbetsplatsbibliotek satsa på läsandet ochspråket.De senaste årens besparingar har lett till att bibliotek lagts ner ochbokbussar dragits in. Människornas tillgång till det skrivna ordet har därmedförsämrats.Vi vill påstå att många av arbetsplatsbiblioteken har lagts ner på grund avatt det aldrig formulerats och nedtecknats någon lokal facklig målsättning förverksamheten. Därför bör de lokala fackliga organisationerna uppmuntras attpå arbetsplatserna satsa på arbetsplatsbibliotek och skriftligt formulera syftetmed biblioteket.9.2 FolkbibliotekenFri och god tillgång till folkbibliotek är en av grundpelarna i vårtdemokratibygge. Att besitta och kunna hantera information bidrar tillsåväl ekonomisk och social som kulturell integration. Kulturen banar isin tur väg för människans önskan att tillägna sig nya kunskaper. I dettasammanhang har litteraturen som ett språkligt berikande medel ensärställning.Enligt betänkande 1996/97: KrU1 Kulturpolitik skall regeringen åter-komma med förslag till kvalitetssäkring vad gäller folkbiblioteken.Regeringen bör utarbeta förslag till kvalitetssäkring och återkommamed förslag till riksdagen.9.2.1 i det mångkulturella samhället och somträffpunktBiblioteket har en oerhört viktig uppgift i det mångkulturella samhället,genom att det utgör ett enastående och berikande fönster till andrakulturer och livsstilar i och med att det tillhandahåller böcker, tidningar,filmer och andra videoalster samt musik och elektroniskt material somskildrar för användaren okända livsmiljöer.I bästa fall fungerar folkbiblioteket även som ett socialt forum för olikagrupper. I biblioteken kan ett brett spektrum av lokal medborgarverksamhetmötas och utveckla samarbete.9.2.2 Bibliotekspersonalens rollBibliotekarierna har en central och folkbildande uppgift - ett bibliotekkan aldrig ersättas av enbart elektronisk information. Att bibliotekarienhar kunskaper om hur man administrerar och behandlar information ochkan förmedla dessa kunskaper vidare är oerhört viktigt i och medatt informationsteknikens betydelse ökar.9.2.3 Biblioteken som samarbetspartFolkbiblioteken samarbetar även med skol- och forskningsbibliotek ochär på så vis en viktig stödtjänst för det livslånga lärandet. Därtill kommersamarbete med exempelvis bibliotek som specialiserat sig på olikaanvändargrupper eller ett visst slags material, såsom bibliotek försynskadade, administrativa bibliotek eller biblioteksdepåer.Biblioteken samarbetar också med museer, arkiv och andra aktörer påkulturområdet, såsom författare.9.2.4 och mediaPå grund av förändringarna inom informationstekniken finns en alltstörre mängd information och kultur på nätverk eller i annan digital formoch tillgången till denna bör säkerställas. Biblioteken bör fungera som enbro mellan traditionella och nya medier och därigenom göra det möjligtför dem att komplettera snarare än utesluta varandra.På biblioteken kan och bör finnas alla medier som går att använda där.