mot · GM02Ub432 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub432av m.fl. (s)ArbetsterapeututbildningKraven på förvärvad kunskap och färdighet ställs högt närdet gäller arbetsterapeututbildningen och andravårdutbildningar, bl.a. för att trygga patientsäkerheten.Utbildningarna leder fram till nationellt och internationelltgångbara yrkesexamina för vilka statsmakterna harformulerat nationella mål. Några av de angivna målenförutsätter tillämpning för att de skall kunna uppnås. Förakademiska yrkesutbildningar krävs dessutom att man i olikamoment och uppgifter examinerar faktakunskaper ochfärdighetskunskaper och att man prövar den personligayrkesutvecklingen.Arbetsterapeutexamen leder till yrkeskompetens. Yrkeskompetens definie-ras i utvärdering (1997) som en samling av praktiskafärdigheter, vetenskapligt förhållningssätt och personlig mognad. Ett veten-skapligt förhållningssätt innebär att ha en problematiserande inställning tillarbetet i dess helhet, att kunna sätta sina egna uppfattningar i ett perspektiv,att respektera andras åsikter, att systematisera sin nyfikenhet och att varaneutral i sin yrkesroll. Personlig mognad är en del i yrkesskickligheten ochinnefattar social kompetens, självkännedom, förmåga att samarbeta ochsjälvständighet i arbetet.Att se arbetet som en föränderlig process är en förutsättning för att varayrkeskompetent. Praktiska färdigheter inbegriper det egna handlaget samtförmågan att på ett fullgott sätt hantera teknik och instrument. En medvetenstrategi för att stärka studentens yrkeskunnande och yrkeskompetensförverkligas genom en målmedveten uppbyggnad av kurser med integreringav teorier och metoder, genom en utveckling av utbildningen med stöd avhög lärarkompetens i såväl den praktiska /tillämpande som den teoretiskautbildningen med möjlighet till bredare ämnesinnehåll och genom en tidigkontakt med forskning i reell miljö.Strategin är alltså att ge en akademisk utbildning med yrkesutbildnings-inslag där studenten ges handlingsberedskap och kompetens för att förstå ochförklara olika fenomen och därmed få förmåga att lösa olika problem. Detpersonliga mötet på olika nivåer får ökad betydelse. Därför är det viktigt attockså utveckla den sociala kompetensen.Då arbetsterapeututbildningen återgick till 3-årig utbildning (120 poäng)1992 anfördes i huvudsak följande skäl: "Arbetsterapi är ett tvärvetenskapligtämnes- och yrkesområde med rehabilitering som huvudmål. Kunskaps-utvecklingen har varit oerhört snabb . Arbetsterapeut är ettsjälvständigt yrke, som sparar pengar för såväl samhället som enskildagenom rehabiliterande insatser, vilket medför minskat personligt lidande,tidigare återgång till arbetet, mindre beroende av samhällets vård, hemtjänstm.m. Dessutom minskar utbildade arbetsterapeuter behovet av läkarinsatser.För att minska framtidens krav bör större utrymme tillskapas för kunskaperom äldres behov. Detta kräver ytterligare utrymme i utbildningen.Det måste skapas strategier för IT-användning och hjälpmedelsteknik. Detekniska hjälpmedel som står till buds kräver fördjupad teknisk kunskap.Därför bör det tekniska området i grundutbildningen utökas. En kurs itillämpad teknik inom handikappområdet skall ingå i utbildningen.Möjligheter till en långsam inskolning i arbetslivet måste tillskapasantingen genom att en praktiktermin eller ett praktikår efter examen men förelegitimation införs. En yrkesutbildning utan stark teoretisk förankringkommer ej att vara konkurrenskraftig och ge studenten förutsättning att mötasamhällsförändringar. Det är därför viktigt att studenten med utgångspunkt iteoretiska studier lär sig att observera, analysera och reflektera över olikaföreteelser samt skaffa sig handlingsberedskap inför en föränderlig ochdynamisk verklighet. För att uppnå dessa mål måste arbetsterapeututbild-ningen förlängas till 160 poäng.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av arbetsterapeututbildningen.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()