ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk652 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk652av ()Skatten på restaurangtjänsterFöretag betalar skatt på sina intäkter efter att ha dragit avsina kostnader. Detta är en mycket enkel och allmäntaccepterad princip. Tyvärr inte utan undantag.En av dessa gäller restaurangtjänster där kostnader perperson och tillfälle inte är avdragsgilla. Dvs i praktiken uttas en "extraskatt"på just dessa tjänster.I det postindustriella samhället blir möten mellan människor allt viktigare.Värden skapas minst lika mycket i informationsutbytet mellan människorsom i verkstadens maskiner.Utifrån ett såndant synsätt är det helt oförklarligt varför det skulle görasåtskillnad på pannbiffar, skruvar och kopieringspapper.Det skäl som anförts för begränsningen är att restaurangtjänsten i någondel skulle kunna upplevas som "privat" konsumtion för deltagarna. Logiken idetta haltar betänkligt. Det är ju rimligen den första femtiolappen avmåltidens pris som kan sägas vara privat (äta måste man ändå) inte den sista.Dvs så skulle man möjligen kunna motivera en schablonmässig beskattningför måltidsförmån, men aldrig ett avdragstak.Rättvisa skapas genom enkla och konsekventa skatteregler, inte genom attmed godtycklig särlagstiftning skapa ett lapptäcke i jakten på varje litenmöjlighet till att någon får något mer än någon annan.Det finns också en annan sida av dylika lapptäcken och specialregler.Existensen av en beloppsregel lämnar utrymme för att använda gränsensom budgetregulator när det fattas några för att detska gå ihop på pappret. Något vi sett när, utan sakliga skäl,avdragsbeloppet sänkts i två steg.Att den statiska budgetkalkylen troligen inte uppfyllts på grund avdynamiska effekter i ekonomin, minskad omsättning, lägre sysselsättning etc,gör inte saken bättre.Det finns således såväl principiella som processuella skäl att åtminstonehöja avdragsbeloppet till det tidigare beloppet 180 kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avdragsbelopp för restaurangtjänster.Stockholm den 26 oktober 1998Inger ()
mot · GM02Sk654 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk654av ()KultursponsringFortfarande gäller att skattemyndigheternas bedömning avrätten till skatteavdrag för de kostnader ett företag haft för attsponsra kulturaktiviteter varierar mellan olika myndigheter.Detta är mycket otillfredsställande, speciellt som det försponsring inom idrottsområdet verkar råda storsamstämmighet om en mycket liberal lagtillämpning. Medtanke på den stora betydelse sponsringen har för olikakulturarrangörer är en likvärdig bedömning viktig. Annars ärrisken stor att det är möjligheten att få avdrag som styrsponsorernas insatser. Kulturens behov av flerfinansieringskällor är alltför allvarligt för att det skallpåverkas av slumpmässiga överväganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av tydliga avdragsregler förkultursponsring.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Sk655 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk655av och ()Skatteavdrag för hemservicetjänsterÅtgärder för att bryta upp eller motverka den växande svartaarbetsmarknaden är angeläget ur både rättvisesynpunkt,sysselsättnings- och av statsfinansiella skäl. Det s.k. ROT-avdraget, en tillfällig åtgärd för att skapa arbeten inombyggbranschen, som mer eller mindre har permanentats ärett framgångsrikt exempel på hur en typiskt manlig svartarbetsmarknad har kunnat göras vit.För att utvidga marknaden för tjänster som på detta sätt kan bli legalaskulle rätten till avdrag kunna utvidgas till att omfatta även andra tjänster ihemmet och på den egna tomten, d.v.s. hushållstjänster och tomttjänster, s.k.HOT-avdrag.En tänkbar inriktning på åtgärder är att varje hushåll medges ett årligtavdrag för denna typ av tjänster motsvarande exempelvis ROT-avdraget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av ett avdrag för hushålls och tomttjänster.Stockholm den 23 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Sk656 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk656av ()Förmånsvärdet på bilar med alternativbränsleFörmånsbilarOm arbetstagaren väljer en bensinbil beräknas förmånsvärdetca 40 000-50 000 lägre i jämförelse med om arbetstagaren istället väljeren bil som tankas med alternativa bränslen såsom gas,metanol, etanol eller om bilen kan tankas med både bensinoch alternativa bränslen, så kallade hybridbilar.Förmånsvärdet beräknas på marknadsvärdet och ej på bruksvärdet. Miljö-kostnaderna borde räknas fram och dras bort från marknadsvärdet så attdessa undantas när förmånsvärdet framräknas.Med nuvarande regler väljer de anställda bilen som är mest förmånlig urekonomiska aspekter. Reglerna hindrar utvecklingen av bilar som är bättreför miljön. Eftersom förmånsbilarna ingår i marknaden förbegagnade bilar är det viktigt vilka sorters bilar som väljs som förmånsbilar.Problemet är att det är mest stora bilar som drar mycket bensin som såsmåningom säljs som begagnade. Eftersom förmånsbilarna faktiskt till en delbestämmer utvecklingen av vilka bilar som köps är det angeläget att ändradagens bestämmelser.Volvo i lyckades få ett specialavtal med skattemyndigheten förderas bil (bifuel ) som kan tankas med både bensin och gas. Detta höremellertid till undantagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förmånsvärdet på bilar som tankas med alternativa bränslen.Stockholm den 25 oktober 1998Kia ()
mot · GM02Sk657 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk657av och ()Kvittningsregler för onoterade aktierEnligt ny lagstiftning (SFS 1998:593) får numera ävenrealisationsförluster på onoterade aktier kvittas fullt ut motrealisationsvinster på marknadsnoterade aktier ochaktiefonder. Regeln har tillkommit för att underlättakapitalanskaffningen i mindre och medelstora företag.Däremot får inte full kvittning ske mot realisationsvinst påandra finansiella instrument som anges i27 § 1 mom. SIL (lagen om statlig inkomstskatt) ochrealisationsförlust på marknadsnoterade aktier måstefortfarande reduceras till vid kvittning motrealisationsvinst på onoterade aktier.Denna skevhet i kvittningsreglerna saknar logik och komplicerar beskatt-ningssystemet.Vi föreslår därför att 27 § 5 mom. SIL ändras på så sätt att onoterad svenskaktie i kvittningshänseende jämställs med noterad svensk aktie.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att onoterad svensk aktie i kvittningshänseende bör jämställasmed noterad svensk aktie.Stockholm den 26 oktober 1998Nils ()()
mot · GM02Sk658 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk658av och ()Reavinst vid aktieförsäljningAnskaffningsvärdet föraktier i vissa fallVid avyttring av aktier och andra liknande instrument finnsmöjligheten att som anskaffningsvärde i stället för faktiskkostnad ta upp ett värde som motsvaras av avavyttringspriset. En förutsättning är att det finansiellainstrumentet vid avyttringen var marknadsnoterat (27 § 2mom. andra stycket SIL, lagen om statlig inkomstskatt).Denna regel används framför allt vid långa innehav där den verkligakostnaden inte kan utredas, vilket kan vara fallet när egendomen erhållitsgenom arv eller bodelning. Om en avräkningsnota saknas kan det vara svårtför den enskilde att hävda sin rätt i en skatteprocess även om man mednågorlunda säkerhet kan ange anskaffningsvärdet.Enligt den schablonregel som finns beskattas alltid den avyttradeegendomen av avyttringspriset (av ) även viduppenbara förlustaffärer om inte en avräkningsnota kan verifiera den faktiskaanskaffningskostnaden.Vi menar att mycket talar för att ytterligare en schablonregel tillskapas. Ettrimligt anskaffningsvärde för sådant marknadsnoterat finansiellt instrumentsom anges i 27 § 1 mom. SIL skulle kunna vara av instrumentetsnoterade värde vid utgången av tredje året före avyttringsåret. Fördelen meden sådan konstruktion är att den skulle medge avdrag för faktiskrealisationsförlust. Regeln täcker visserligen inte in anskaffningar som skettefter utgången av tredje året före avyttringen, men vid så kort tids innehavbör man kunna ställa större krav på att avräkningsnotan bevarats. Dennuvarande schablonregeln bör behållas som komplement.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligare en schablonregel för beräkning av skatt vidavyttring av aktier och liknande finansiella instrument.Stockholm den 26 oktober 1998Nils ()()
mot · GM02Sk659 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk659av och ()Skatten och lönebeskedet"Vi under skatter dignar ner, båd stat och lagen ossförtrycka" är en känd förr ofta sjungen versrad som tyvärr ären realitet i idag.Sant är också att har det högsta skattetrycket bland de 28 ländersom är med i . Det verkliga skattetrycket för arbetande svenskar är66 %.Löntagarna i betalar många olika sorters skatter: inkomstskatter(6 st), löneskatter (9 st) mervärdesskatter (3 st) samt punktskatter och andraindirekt verkande skatter (ca 35 st). Övriga skatter (ca 10 st) drabbar intevanliga löntagare.De årliga skatterna har höjts med sammanlagt . Andra skatter har sänkts med 31 miljarder.Netto har alltså skatterna höjts med 70 miljarder.Ett "genialiskt" och effektivt sätt att få svenska folket att acceptera ettskattetryck har varit att en del är osynliga.Många skatter syns tydligt! Det står på bensinpumpen hur mycket avbensinpriset som är skatt, på el- och vattenräkningen anges hur mycket somär elskatt respektive moms, när vi handlar får vi ett kassakvitto som visar hurmycket som är moms osv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i lagen att alla skatter påinkomster öppet redovisas för svenska löntagare på lönebesked ochinkomstuppgifter.Stockholm den 23 oktober 1998Berit ()()
mot · GM02Sk660 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk660av ()Beteckningen skattDet är viktigt för tilltron till skattesystemet attskattebetalarna har så fullständig information som möjligtom vilka skatter man betalar och hur de används. Det ärdärför angeläget att förändra de nuvarande reglerna på någraområden. Som en allmän princip skall gälla att ordet skattanvänds om det man betalar till stat, kommun eller landstingutan att användningen av pengarna kan anges, medan ordetavgift skall användas i de fall då pengarna i sin helhet går atthänföra till ett speciellt ändamål. Dessutom skalllagändringar införas så att:1. Den som säljer en tjänst eller vara skall vara skyldig attredovisa t.ex. moms och punktskatter särskilt.2. Den som betalar ut en lön eller annan ersättning skallvara skyldig att redovisa vilka arbetsgivaravgifter ochskatter som man dessutom betalat.3. Den som tillhandahåller en tjänst som delvis finansierasmed skatter skall vara skyldig att ange hur stort beloppdetta är.. 10F. PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att synliggöra de skatter vi betalar.Stockholm den 23 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Sk661 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk661av m.fl. (m)Reklamskatten och tidningsmomsen"Avskaffa reklamskatten" är budskapet från regeringensegen utredare (1997:53). I stort sett alla remissinstanserhar välkomnat detta förslag. Den nuvarande lagstiftningentorde inte vara förenlig med EG-rätten och den är ej hellerkonkurrensneutral. Vi upprepar vårt tidigare förslag om attreklamskatten bör slopas och ser med tillfredsställelse att detnumera finns ett starkt stöd för detta förslag.För att uppnå en bättre konkurrenssituation mellan dagstidningar ochtidskrifter bör mervärdesskatten på dagstidningar höjas till , vilket enligtvår mening bör vara det långsiktiga målet för det generella uttaget avmervärdesskatt.Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljs avidrottsföreningar och förbund. Det gäller bland annat annonser i program-blad, arenareklam med mera. Även av förenklingsskäl bör reklamskattenenligt vår mening slopas, med tanke på de snedvridningar den och dessutformning medför.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om slopad reklamskatt ochhöjd mervärdesskatt på dagstidningar till i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Bo Lundgren ()()()de ()()()()()()
mot · GM02Sk662 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk662av ()Avdrag för ingående mervärdesskattSom ett led i anpassningen till vad som gäller inom EUinfördes särskilda regler om jämkning avingående mervärdesskatt hänförlig till förvärv och import avinvesteringsvaror. Jämkning skall ske om användningenändras eller om avyttring sker. Jämkningsskyldighetföreligger för fastigheter . Med förvärvav fastighet jämställs förvärv av tjänster som avser ny-, till-eller ombyggnad av fastighet. Jämkningen innebär att deningående mervärdesskatten som avdragits skall betalastillbaka till staten. Köparen får som huvudregel inte avdragsåsom ingående mervärdesskatt för motsvarande belopp. mån hela verksamheten överlåts skall köparen övertasäljarens rättigheter och skyldigheter när det gäller jämkning.Bestämmelserna leder till att onödiga negativa effekter uppkommer. Jagskall i det följande visa på ett antal exempel.En lantbrukare har uppfört ett svinstall och avyttrar fastigheten inomsexårsfristen, men behåller driften, blir återbetalningsskyldig för den del avden ingående mervärdesskatten som avser svinstallet. Jämkningsskyldighetentrappas visserligen ned under sexårsfristen. Köparen av fastigheten får inteavdrag för motsvarande ingående mervärdesskatt. Driften på fastighetenkommer därför att belastas med denna mervärdesskatt, vilketstrider mot mervärdesskattesystemet.Dotterbolaget i en koncern har uppfört en industrifastighet. Dotterbolagetsäljs därefter till en annan koncern. I nästa steg ska själva fastigheten säljasvidare. Det kan bli näst intill omöjligt eftersom mervärdesskatten skallbetalas tillbaka till staten av dotterbolaget inkluderande även mervärdesskattfrån tiden då dotterbolaget fanns i den ursprungliga koncernen.En näringsidkare med en nyuppförd fabriksfastighet avyttrar av olikaekonomiska skäl sin fabriksfastighet för att upprätta etthyresavtal med den nya ägaren tvingas att återbetala mervärdesskatten.I har problemet undvikits genom att det i lagstiftningen harintagits en bestämmelse om att vid försäljning av fastighet kan jämkningunderlåtas i den omfattning som köparen övertager jämkningsskyldigheten.För undvikande av en felaktig beskattning bör motsvarande danskabestämmelse införas i den svenska lagstiftningen. Det leder till att onödigabegränsningar kan undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att jämkning kan underlåtas vid försäljning avfastighet i den omfattning som köparen övertar jämkningsskyldigheten ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Carl ()
mot · GM02Sk663 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk663av och ()Moms på restaurangmatI våras gjordes en undersökning bland ledamötersom visade att ansåg det vara felaktigt att vi har olikamomssatser på mat som säljs på restaurang respektive ibutik.Att vi i har regler som inte ens majoriteten av riksdagsledamöternaställer upp på bidrar inte till att öka förtroendet för politiker och politik.Därför bör detta missförhållande med de olika momssatserna ändras.Emellertid så är det så att EG:s momsdirektiv, enligt gällande svensktolkning, inte tillåter en lägre momssats på restaurang, s.k.serveringstjänster.Sverige bör aktivt arbeta för att få ett nytt direktiv eller en förändradtolkning som ger riksdag möjlighet att likställa restaurang-momsen med övrig matmoms. Om detta arbete inte bli framgångsrikt bör detutredas om man genom någon annan form av skattelättnad kan återställakonkurrensneutraliteten på detta område.Detta handlar om etik i beskattning. Men också om tillväxt ochsysselsättning. Restaurangnäringen har hög personaltäthet och möjlighet attsysselsätta betydligt fler med bättre konkurrensförutsättningar. Enjämförelse kan ge vid handen att en given omsättningsökning ger tre gångerså många arbetstillfällen inom restaurangbranschen som inom exempelvishandeln. Detta gör den högre momsen på restauranger jämfört medlivsmedelshandeln än mer olämplig.En översyn och utvärdering av hur man jämställer dessa momssatser påbästa sätt skulle göra att man lugnt kan utvärdera och därefter utfärdalagförslag som ger såväl näringen som kunderna bästa totala förutsättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillämpa samma momssats på restauranger som ilivsmedelsaffärer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hitta andra vägar att återställa neutraliteten i beskattningmellan restauranger och livsmedelsaffärer.Stockholm den 25 oktober 1998Kenneth ()()
mot · GM02Sk664 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk664av ()Likvärdiga momsreglerLikhet inför lagen är en grundläggande princip. Den gällerför människor men inte för hamburgare.Hamburgaren som köps i mataffären beskattas med 12 procents moms,men hamburgaren på fast-food-restaurangen har 25 procents moms, försåvittdu inte lovar att ta den med dig i en påse för då är det i alla fall.Problemet är givetvis inte begränsat till hamburgare utan gäller alla sortersmat, t.ex. de ca 1,5 miljoner arbetsmåltider som vi svenskar äter i personal-restauranger och motsvarande. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Detsnedvrider konkurrensen och skapar mängder av mystiska gråzoner med"restauranger" inrymda i stormarknader etc.Det är därför önskvärt att uppnå en situation där samma momssatsgäller oavsett distributionsform för maten.Enklast vore att genom ett riksdagsbeslut harmonisera momssatserna.Utifrån den tolkning den dåvarande riksdagsmajoriteten gjorde 1994 skulleen lägre restaurangmoms stå i strid med EUs momsdirektiv. Men inom EUsker just nu en översyn av momsdirektiven. bör aktivt delta i dennaoch arbeta för att restauranger tillåts få samma moms som livsmedel. OmEU-processen avstannar bör gå före och ta ett beslut om restaurang-momsen som ställer saken på sin spets.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om önskvärdheten av likvärdiga momsvillkor för restauranger ochmataffärer.Stockholm den 26 oktober 1998Inger ()
mot · GM02Sk665 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk665av och ()Momsen och idrottsanläggningarTillgången till idrottsanläggningar av hög kvalitet, öppna föralla, är en viktig orsak till svensk idrotts styrka ochframgång. Dessa anläggningar har i stor utsträckning genomåren byggts upp och drivits av kommunerna.Under senare tid har många kommuner skurit ned sina anläggningsstödoch strävat efter att överföra anläggningar till föreningar i privat drift.Dettahar skett som ett led i kommunala besparingar.Samtidigt som idrottsrörelsen är beredd att ta ett nytt ansvar för anlägg-ningar och ibland också att ta över såväl driften som ägandet, motverkar lag-stiftningen en sådan utveckling.De nuvarande momsreglerna innebär, att kommunen i efterhand får till-baka utlägg för moms. När däremot en idrottsförening tar över en anläggningfår man inte motsvarande kompensation. Detta innebär i praktiken, att fören-ingsdrivna anläggningar belastas med moms, medan kommunalt drivna integör det, trots att man bedriver precis samma verksamhet. Detta kan enligt våruppfattning inte vara rimligt. För det första får de föreningar som ägeranläggningar en ytterligare försämrad konkurrenssituation och för det andrakan dessa bestämmelser leda till att man söker kringgå gällande bestäm-melser genom att ingå ett samarbete med kommunen när det gäller inköp avmaterial och fönödenheter, med momskompensation i efterhand.Ett exempel på vad den nuvarande momslagstiftningen kan innebära ipraktiken är den ombyggnad av anläggningen som Alingsås IFgenomför . Med nuvarande bestämmelser får föreningen somextra pålaga i moms. Om kommun iställetsvarat för ombyggnaden hade kommunen kunnat lyfta av momsen.Många idrottsföreningar kan helt enkelt inte finansiera ombyggnation ellernyproduktion av idrottsanläggningar - till men för en viktig verksamhet.Istället för att göra det omöjligt för idrottsföreningar att själva äga ochdriva anläggningar bör detta underlättas genom en annan skattelagstiftning.En momsbefrielse, exempelvis med samma villkorsom gäller för en kommun, skulle i många fall möjliggöra finansieringen avnyproducerade anläggningar i en förenings regi. Åtgärden skulle även hapositiv inverkan på byggsektorn med flera arbetstillfällen som följd.Härigenom skulle bättre förutsättningar skapas för den ideella sektorn ochdet ideella ledarskapet. Vad samhället behöver är meningsfulla fritidssyssel-sättningar för alla och särskilt för barn och ungdom.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av lagen om mervärdesskatt.Stockholm den 22 oktober 1998Lars ()()
mot · GM02Sk666 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk666av ()Beskattning av reavinstReavinstreglerna vid avyttring av fastighet tillhör de mestkomplicerade i det svenska skattesystemet och leder mångagånger till nyckfulla resultat.Reglerna har ändrats vid ett flertal tillfällen. Dessa ändrade regler har givithelt olika signaler när det exempelvis gäller krav på deklarationsunderlag.Om övergångsregeln ej ersätts med något annat regelsystem kommersvårigheterna för de skattskyldiga att redovisa en korrekt reavinstberäkningatt öka markant. Säljarna kan tvingas att lämna redogörelse för investeringar,värdeminskningsavdrag m.m. för en tidsperiod om . Motsvarandesvårigheter uppkommer för skattemyndigheten att kontrollera lämnadedeklarationer med hänsyn till att myndigheten saknar relevanta register-uppgifter.Detta leder till en stor rättsosäkerhet och godtycke i beskattningen där defåtal skattskyldiga som behärskar de gällande reglerna får en högre beskatt-ning än de som omedvetet eller medvetet lämnar felaktiga deklarationer.Det är angeläget att skattesituationen för de många gamla fastighetsinne-hav som kan utnyttja övergångsregeln men som efter 1999 är nödsakadeatt försöka räkna fram den nominella reavinsten klarläggs.Det är vidare nödvändigt att ersätta övergångsregeln med en ny regel somgör det möjligt att beräkna reavinsten för långa fastighetsinnehav på ett urrättssäkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt.LRF, , , och har förordat att densom avyttrar fastighet efter 1999 skall - som ett alternativ till huvudregeln -få beräkna den skattepliktiga reavinsten till viss procent av köpeskillingenvid avyttringen. De föreslår att procentsatsen för privatbostadsfastighet skallvara 25 och för näringsfastighet 40%.De föreslår också en viktig förändring i fråga om återläggning av värde-minskningsavdrag för byggnader och markanläggningar på näringsfastighet.Dessa avdrag bör anses konsumerade successivt under innehavet och bör inteåterläggas som intäkt av näringsfastighet. Avdragen bör enligt min meningendast beaktas vid beräkning av omkostnadsbeloppet för reavinst enligthuvudregeln.Vad gäller skogsavdragen bör dessa enligt arbetsgruppens mening åter-läggas till som intäkt av näringsverksamhet om innehavstiden ärkortare än samt därefter avtrappas förinnehavstid . För tid bör skogsavdragen ilikhet med värdeminskningsavdragen endast beaktas vid beräkning av om-kostnadsbeloppet.Skattelagstiftningen bör ses över och förbättras i syfte att förenkla skatte-reglerna och minska rättsosäkerheten och godtycket i beskattningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av skattereglerna förbeskattning av reavinst vid avyttring av fastighet som ägs av fysisk person.Stockholm den 25 oktober 1998Inger Strömbom (kd)