ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T540 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T540av m.fl. (s)Järnvägen Västerås-EskilstunaSvealandsbanan Örebro-Eskilstuna-Stockholm ochMälarbanan Örebro-Västerås-Stockhom invigdes år 1997.Därmed har ett nytt, effektivt och miljövänligtjärnvägssystem etablerats på båda sidor av . Heltfärdigt blir systemet först när de nu pågående arbetenamellan och är slutförda.Restiderna förkortas kraftigt. Tillsammans med en allmän upprustning avvagnparken har detta påtagligt stärkt järnvägens attraktionskraft.Genom tillkomsten av och har iöst-västlig riktning knutits samman på ett helt annat sätt . Bådabanorna öppnar även nya och förbättrade möjligheter att bo på en plats ochatt arbeta eller studera på ett helt annat ställe.En järnvägsförbindelse saknas emellertid. Det är därför nu hög tid att gåvidare med en ny- och ombyggnad av järnvägen mellan ochEskilstuna för att koppla ihop och och för att påett ännu bättre sätt knyta samman och med varandra.De senaste åren har pendlingsutbytet mellan och ökatmarkant. En bidragande orsak till detta är självfallet att Mälardalenshögskola (MdH) är gemensam och lokaliserad till båda orterna, men ävenarbetspendlingen har ökat. Mycket talar för att pendlingen mellan de bådakommunerna fortsätter att växa.De båda orterna har även utökat och fördjupat samverkan inom mångaandra områden . Främst har detta manifesterats i dengemensamma gränsorten , men samverkan har utvecklats ochfördjupats även inom många andra områden.Enligt vår mening bör de båda städerna knytas samman ännu bättre med enmodern och ändamålsenlig järnväg som medger trafik av samma högastandard som på Svealands- respektive Mälarbanan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny- och ombyggnad av järnvägen mellan ochEskilstuna.Stockholm den 28 oktober 1998Paavo Vallius (s)()()()()
mot · GM02T541 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T541av ()Statsbidragsreglerna för kollektivtrafikenI regeringens proposition 1997/98:56 Transportpolitik för enhållbar utveckling betonas att transporterna, såväl gods- sompersontransporter syftar till att uppnå överordnadevälfärdsmål och att transportsystemet måste ses som enhelhet.Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet. Delmålen är: mer tillgängliga transport-system, högre transportkvalité, säkrare trafik, bättre miljö och positivareregional utveckling. Möjligheterna att uppnå såväl det övergripande måletsom delmålen avgörs i stor utsträckning av hur väl kollektivtrafiken kanutvecklas.Sedan 1989 har av all kollektivtrafik upphandlats med buss iSverige. Resultatet är tveklöst framgångsrikt. Prisnivån har sjunkit med nära30 % och utbudet har ökat. står vi dock vid ett vägskäl. Utvecklingen ärpå väg att stagnera. Alltså måste vi finna nya vägar för att fortsättningsvisutveckla kollektivtrafiken i storstadsområdena.Det som vore önskvärt är att bussar i kollektivtrafik inte bara är ett billigtalternativ att resa med utan också är ett tidseffektivt sätt. De flesta bussar istorstadsområdena kör på samma vägar och gator som privatbilisterna.De sitter i samma köer och det tar ofta lika eller t.o.m. kanske längretid med bussen till och från jobbet än med bilen. Skall vi få fler människoratt resa kollektivt så måste det resandet få andra fördelar än bara det lågapriset. Det måste bli snabbare, säkrare och bekvämare. Först då kankollektivtrafiken bli ett klart alternativ till privatbilsresandet.Genom att förändra i statsbidragssystemet till kommunerna, i synnerhetinom storstadsområden, på så sätt att man uppmuntrar till att bygga särskildabussfiler, skulle man kraftfullt förbättra kollektivtrafikens konkurrenskraft.Det skulle i sin tur medverka till ambitionen att uppnå såväl övergripandesom delmål i transportpolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring i statsbidragssystem för kollektivtrafik.Stockholm den 24 oktober 1998Torgny ()
mot · GM02T542 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T542av och ()Snabbtågstrafik i länVäl fungerande, snabba och bekväma kommunikationer är enförutsättning för utvecklingen av en region. Detta gäller alldeles särskilt iJämtlands län som drabbats mycket hårt av en vikandearbetsmarknad genom neddragningar och nedläggningar av såväl privataföretag som statlig verksamhet.De satsningar på att utveckla järnvägen och tågtrafiken som skett desenaste åren har varit välkomna och viktiga för att skapa förutsättningar förmera miljöanpassade transporter i vårt land. Det är enligt vår mening mycketviktigt att aviserade satsningar kan fullföljas och för södra inlandär snabbtågstrafik på stambanan i enlighet med det s k Atlantbaneprojektetett mycket angeläget projekt.För och är det avgörande för en positiv utveckling attdet finns goda transportmöjligheter både vad gäller gods- och person-transporter. Atlantbanan måste därför prioriteras såväl av miljöskäl somregionala och internordiska skäl. Kommunerna längs norra stambanan, läns-styrelserna i resp län och näringslivet betonar ofta hur angelägna dessa sats-ningar på snabbtåg är. På olika sträckor finns dock en hel del att göra för attkunna förverkliga Atlantbaneprojektet.I den regionalpolitiska propositionen framhölls att sträckan skall snabbtågsanpassas så att trafik kan starta senast år 2002.Riksdagen har också fattat beslut om att snabbtågsanpassningen skall varaklar till 2001. Detta är positivt även om man kunde önska att snabbtågs-anpassningen kunde komma ännu något tidigare.Ett allvarligt bekymmer i denna del är dock att SJ:s intresse för att körasnabbtåg på stambanan nu förefaller mycket svalt, trots att man i tidigareyttranden till starkt understrukit vikten av snabbtågsanpassning avstambanan över /. Dessutom har vi erfarit att ännuinte fått klartecken för byggstart vilket krävs för att tidsplanen skallkunna hållas. För att skingra den osäkerhet som skapats för företag, kom-muner och enskilda längs banan är det mycket angeläget att ett entydigtbesked kan ges om att riksdagsbeslutet gäller och att banan också skalltrafikeras med snabbtåg enligt tidigare planer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om järnvägstrafik mellan och den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02T543 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T543av ()KollektivtrafikenI sammanfattningen till trafikantrådets rapport konstaterar man atttrafikföretagen framöver måste få ett större ansvar för den fortsattautvecklingen av kollektivtrafiken. Det är människorna anställda i t.ex.bussbolagen som måste svara för att fler människor väljer att ta bussenframöver. Föraren, som har en alltför åsidosatt roll, skulle då blihuvudperson i jobbet med att vinna nya och behålla gamla passagerare.Genom att köra ordentligt och vara en bra representant för företaget,vinner man nya kunder. Det fungerar i , i skoaffären och hosfrisören. Självfallet skulle det fungera också inom kollektivtrafiken.Det vore önskvärt om staten, genom villkor i statsbidrag, kunde påverkalänstrafikbolagen så att upphandling av trafik stimuleras att inte bara handlaom lägsta pris, utan också ökad passagerartillströmning. Genom att sluta s.k.nettoavtal med branschens trafikföretag garanteras länstrafiken anbud som ärbra i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Dessutom får trafikföretagetansvaret att öka passagerartillströmningen. Det är länstrafikföretagen i dagdåliga på. Om trafikföretaget får möjlighet att tjäna marginalintäkt av till-kommande passagerare, så kommer företagen att anstränga sig mer. ärdet ju faktiskt så att ju färre passagerare desto bättre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nettoavtal i kollektivtrafiken.Stockholm den 24 oktober 1998Torgny ()
mot · GM02T544 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T544av och ()HaparandabananJärnvägsinvesteringen i är positiv för hela norra ,men för att få full effekt måste den kompletteras med en ny sträckningHaparanda-Kalix, annars kan inte effektiva transporter ske längs helaNorrlandskusten.Botniabanan och en ny Haparandabana kan tillsammans med Norra stam-banan och bilda ett integrerat transportsystem via motBarentsområdet. kan detta bidra till att göra och Nord-kalotten till en alltmer central och betydelsefull region i Europa.Redan idag, trots den dåliga bankvaliteten, körs fisk från till S:tPetersburg via , en transport som med en satsning på ny banaskulle kunna utvecklas ytterligare och många fler aktörer skulle kunnakomma till eftersom här finns en marknad för många fler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att en ny järnvägssträcka snarastkommer till stånd.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart Klockare (s)()
mot · GM02T545 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T545av m.fl. (v)Förbättrade utlandsförbindelser på järnvägMed tillkomst lär resandet öka kraftigt mellan Sverigeoch samt vidare till kontinenten. Bron kommer att ha storregional betydelse i men säkert ännu större betydelse idet nationella och internationella perspektivet. Restiden kommer attminska avsevärt för persontransporter och godstransporter både på vägoch järnväg. anser det viktigt att en så stor del avtrafikökningen som möjligt kommer järnvägstrafiken till del.Koldioxidutsläppen och energiförbrukningen bör minska ochtransporterna bör så mycket som möjligt ske med förnyelsebara ochlångsiktigt hållbara energislag. För de resenärer som önskar ha bilen medsig, bör SJ erbjuda biltåg.Sveriges utrikesförbindelser med järnväg till kontinenten har varitundermåliga . har inte ens en direkt ligg- och sov-vagnsförbindelse funnits mellan och . Standarden ochservicen var, då förbindelsen fanns, mycket låg, liksom den är på deligg- och sovvagnar som går mellan och . Det går inteens att få en acceptabel frukost i dessa tåg. En snabb, bekväm nattförbindelseStockholm-Hamburg och omvänt med liggvagnar, sovvagnar och bil-transportvagnar borde vara attraktiv både för affärsresenärer, vanligaresenärer och turister. Vår förhoppning är att en sådan förbindelse med godservice och rimliga priser kommer att locka många resenärer att välja tågetframför flyget eller bilen.För den som vill fortsätta med bil söderut från bör ett sådant tågmedföra biltransportvagnar. Att man vaknar utvilad när man skall ge sig utpå kommer säkert att betyda att de många olyckorna med svenskabilister inblandade minskar. I motsvarande grad innebär det miljövinster ochmindre olyckor i . Priset för att ta med sig bilen på tåget ärnaturligtvis mycket avgörande för om konsumenten väljer tåg/bil eller bil.Självfallet får inte priset för att ta med bilen på tåget bli för högt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om goda tågförbindelser och biltåg.Stockholm den 27 oktober 1998Hans Andersson ()()()()()()()()()
mot · GM02T546 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T546av och ()Regionaltrafik på har gjort mycket stora investeringar i Värmlandsbanan som endel i den viktiga tvärförbindelsen Oslo-Stockholm.Banan har mycket god kvalitet genom och planering förnödvändig förbättring på norsk sida (Kongsvingerbanan) pågår. För när-varande trafikeras dock banan endast av några enstaka fjärrtåg och läns-trafikens föråldrade motorvagnar. Värmlandsbanan är en enorm slumranderesurs för regional utveckling och sysselsättning.För att kunna utnyttja de miljardresurser som ligger bundna i den ny-investerade Värmlandsbanan föreslås att särskilda resurser avsätts för att i ettpilotprojekt utveckla en modern regional trafiktågtrafik i . För dettakrävs ett särskilt investeringsstöd till som ägs avkommunerna och landstinget.En modern regionaltågtrafik på Värmlandsbanan skulle på ett radikalt sättändra gränser för utbildning och arbetsmarknad och därmed aktivt bidragatill ökad sysselsättning i länet. Förslaget skulle självklart också innebärastora miljöfördelar, ett effektivt utnyttjande av baninvesteringarna och kunnautgöra ett pilotprojekt för att kunna tillvarata liknande resurser i andra delarav landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pilotprojekt för att utveckla modern regionaltrafik i Värmland.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()()
mot · GM02T601 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T601av och ()Kostnader för anlöp till svensk hamnSveriges geografiska läge kräver en väl fungerande sjöfart.Stora delar av den svenska industrin är beroende av effektivasjötransporter för att nå sina marknader. Anlöp av fartyg tillt.ex. är betydligt dyrare - ungefär dubbelt så dyrtsom till andra länder i Europa.Efter kommer ytterligare en ny avgift att påförasrederier med direktanlöp till svensk hamn. Detta gör att svenska hamnar harsvårt och kommer att få det ännu svårare att konkurrera med hamnar i t.ex.Danmark och Norge.De få oceangående containerrederier som kontinuerligt anlöperGöteborg riskerar att försvinna. En växande andel av framför allt last frånoceangående containerrederier är last som skall vidare till de andra nordiskaländerna, de baltiska länderna och - last som är kontrollerad avstora svenska företag och handelshus. Risk föreligger att dessa lasterframöver undviker svenska hamnar och i stället går direkt till respektive landmed ytterligare negativa konsekvenser för svensk industri och sysselsättning.För att undvika detta bör det svenska regelverket när det gäller avgiften ihamnarna vara kostnadsneutral jämfört med övriga europeiska hamnar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnaden för anlöp till svensk hamn.Stockholm den 19 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02T602 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T602av ()Svensk sjöfarts konkurrensmöjligheterKonkurrensen inom den internationella sjöfarten har hårdnatalltmer, vilket innebär stora svårigheter för svensk sjöfart attframgångsrikt verka på denna marknad. Det generellt setthöga svenska kostnadsläget för svenska rederier skapardärigenom stora problem. För att kunna konkurrera och ipraktiken överleva, har svenska rederier tvingats flagga utmånga fartyg. Att flagga ut fartyg verkar tyvärr numera istort sätt vara det enda alternativet för svenska rederier,vilket är ytterst beklagligt.I runda tal består den svenska handelsflottan nu av 250 fartyg. har rederierna begärt förhandlingar med sjöfartensfackliga organisationer om att få flagga ut 50 av dessa.Ett exempel på aktuell utflaggning är rederiet som,enligt Tidningarnas Telegrambyrå (TT) den 16 oktober1998, vill flagga utfem fartyg där flaggan kommer att bli . Sker ingen, från rederiernassynpunkt, positiv förändring kommer nämnt rederi i likhet med andraförmodligen att fortsätta med ytterligare utflaggning.Länge har regering och riksdag talat om att införa ett system för svensksjöfart som skall vara långsiktigt konkurrenskraftigt. Dessvärre har alltförlitei den riktningen gjorts. Istället har presenterats närmast lappverki form av diverse subventionssystem för att möta akuta problem, men dettalöser inte svensk sjöfartsnärings problem på sikt.Att även fortsättningsvis ha en svensk sjöfart som för att kunna överlevatvingas leva på subventioner är i längden inte hållbart, och dessutom innebärsubventionstänkandet att mindre utvecklade sjöfartsnationer hindras i sinambition att verka på marknaden. måste acceptera även inomsjöfartsområdet, vad som gäller för andra branscher, nämligen att det inte påsikt går att förbättra konkurrenssituationen genom subventioner.Om ambitionen är att svensk sjöfart även fortsättningsvis skall finnas kvartvingas man anpassa sig till de konkurrensmetoder som gäller för andraländer. kan inte driva en sjöfartspolitik som markant skiljer sig frånomvärldens. Det går t.ex. inte längre att säga nej till någon form avinternationellt register.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att presentera förslag på hur svensk sjöfartsnäring långsiktigtskall kunna vara internationellt konkurrensduglig.Stockholm den 19 oktober 1998Sten ()
mot · GM02T603 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T603av Tom ()En för fritidsbåtarI vårens trafikpolitiska proposition uppsattes målet attolyckorna i samtliga trafikslag kraftigt skulle minska, förfritidsbåtar föreslogs en halvering.Svårigheten med denna målsättning är att statistiken över olyckor medfritidsbåtar är bristfällig. Vanligtvis görs bara en enkel polisutredning förattutröna om olyckan skall leda till åtal, men om så inte är fallet sker ingenanalys av händelseförloppet som lett fram till olyckan.För att skapa bättre kunskap om hur olyckor skall kunna förhindras iframtiden bör en "" för fritidsbåtar inrättas. Kommissionenbör analysera händelseförloppet i inträffade olyckor och kunna lämnakonkreta förslag till åtgärder för att minska olycksrisker i framtiden.Vägverkets interna utredningar av inträffade vägolyckor bör kunna tjäna sommönster för kommissionens arbetssätt.Sjösäkerhetsrådet har arbetat metodiskt och framgångsriktför att minska olyckorna i fritidsbåtar. Att olyckorna med fritidsbåtar minskatkraftigt är till stor del ett resultat av rådets arbete. Detverkardärför naturligt att får utökat ansvar för säkerheten ifritidsbåtar och att ansvaret för den föreslagna ges tillrådet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en för fritidsbåtar.Stockholm den 19 oktober 1998Tom ()
mot · GM02T604 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T604av och ()med anledning av prop. 1998/99, utgiftsområde 22 Miljödifferentierade farledsavgifterSedan årsskiftet tillämpar miljödifferentieradefarledsavgifter. Fartyg som använder lågsvavlig olja fårrabatt på farledsavgiften. Det samma gäller för fartyg sominstallerat katalytisk avgasrening och därigenom reducerarutsläppen av kväveoxid. Som framgår av åretsbudgetproposition har miljödifferentieringen varitframgångsrik och lett till avsedda effekter framför alltbeträffande användningen av lågsvavlig olja.De svenska åtgärderna bygger på den trepartsöverenskommelse somträffades mellan , och . Det samförstånd som bekräftats genomöverenskommelsen innebär också ett förstärkt ekonomiskt incitament förrederierna att använda lågsvavlig olja och investera i avgasrenande teknik.Förutom de rabatter som är inbyggda i avgifter innebäröverenskommelsen att hamnarna skall ta motsvarande miljöhänsyn i sinaavgifter.Den utveckling som redovisas i budgetpropositionen är uppmuntrande.Miljödifferentieringen innebär kostnader för rederierna och ytterstför de kunder som utnyttjar sjöfarten. För att svensk industri inte skallkomma i en sämre konkurrenssituation är det angeläget att miljödifferen-tiering av hamnavgifter och statliga avgifter också införs i andra länder i vårtnärområde.Vi anser det viktigt att regeringen driver denna fråga delvis bilateralt, menframför allt inom ramen för EU arbetet. Detta är viktigt för svensk industrioch för att nå uppställda miljömål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt driva frågan om miljödifferentierade avgifterför sjöfarten.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02T605 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T605av ()GotlandstrafikenI utredningen om Gotlandstrafiken (SOU 1995:42)Framtidsanpassad Gotlandstrafik finns under Förslag tilltrafikuppläggning att för persontrafiken införs möjlighet attresa med en snabbfärja.Denna snabbtrafik har upprätthållits av en frånSydamerika inhyrd katamaran.Denna trafik har varit mycket uppskattad och välkommen av såvälpassagerare som näringslivet på . Snabbtrafik öppnar nya möjlighetertill utveckling av näringslivet och bidrar därmed till ökad och ny företag-samhet.Rederiet som tillhandahåller fartyg till Gotlandstrafiken bygger för när-varande en ny snabbfärja för Gotlandstrafiken.Det är med bestörtning gotlänningarna nåtts av den tidtabell därden nya snabbfärjan inte ska vara i trafik dagligen.Passagerare i Gotlandstrafik ska således även tvingas resa i"mopedfart" på tider anpassade till godsflödet, vilket innebär natturer ochextra kostnader för hytt. Kan det anses rimligt när en ny modern snabbfärjaligger outnyttjad vid kaj?I utredningen finns vidare angivet attpassagerare och godstrafik i större utsträckning ska separeras. Med dagligaturer med snabbfärjan ökar självfallet möjlighet för passagerare att åka andratider än då godset måste transporteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åtgärder vidtas så att den nybyggda snabbfärjan förGotlandstrafiken tidtabelläggs så att daglig trafik mellan ochfastlandet kan upprätthållas året runt.Stockholm den 26 oktober 1998Roy ()
mot · GM02T606 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T606av ()Vinga fyrFör att klara ett sparbeting på omkring 30 miljoner kronorhar dragit in personalen på några av de sistabemannade fyrarna och lotsutkiken runt våra kuster.Ett av de inlopp som har drabbats av nedskärningarna är hamn,och Vinga fyr har avbemannats.Enligt statistik från fraktas över gods genomGöteborgs hamn, att jämföras med t.ex. drygt gods genomStockholms hamn.För att spara 2,5 miljoner har man avbemannat Vinga fyr, som bevakadedetta starkt trafikerade hamninlopp, som bevakas av en passiv station.Jag är starkt oroad av det faktum att ingen utvärdering eller uppföljning ärgjord av detta beslut. Säkerheten i sjöfarten är av avgörande betydelse och äromistlig i ett så trafikerat område som hamn och skärgård. Enåterbemanning är därför oerhört viktig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återbemanning av Vinga fyr i hamn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utvärdera situationen med endast passivradarövervakning över inlopp.Stockholm den 22 oktober 1998Eva Flyborg (fp)
mot · GM02T607 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T607av och ()har en soliditet på . Ibudgetpropositionen anmälde regeringen att verketssoliditet borde sänkas och att man efter analys avsåg attåterkomma till i frågan. Regeringen föreslogsamtidigt en extra inleverans från om 100miljoner kronor , vilket även blev riksdagensbeslut.I budgetpropositionen föreslår nu regeringen att soliditetsmåletför sänks från till lägst . Regeringenanmäler också att man därför avser att besluta om ytterligare en extrainleverans under hösten 1998.Riksdagen har inte beretts möjlighet att ta ställning till den analysregeringen gjort i enlighet med sitt uttalande i förra årets budgetproposition.Det är därför anmärkningsvärt att ett förslag med ovan redovisade innehållnu föreläggs . En sänkning av soliditet bör inteenbart ske i form av ett utkrävande av extra inleveranser från verket. Ettsådant agerande skadar och därigenom handels-sjöfarten. Från handelssjöfarten utkrävs som bekant ett fullt kostnadsansvarför den infrastruktur och de tjänster tillhandahåller. Sjöfartenhar redan i det avseendet en kraftig konkurrensnackdel jämfört med land-transportmedlen.Regeringen bör innan några ytterligare beslut fattas om sänkning avSjöfartsverkets soliditet återkomma till med en redovisning av dengjorda analysen. Regeringen bör i det sammanhanget även redovisa hur kan avlastas kostnader om förslaget om sänkt soliditet kvarstår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om sänkt soliditet för ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Elizabeth ()()