mot · GL02U55 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U55av Karl-Gran Birsmark m.fl. (fp) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik InledningVarje mnniska r unik. r alla mnniskors likavrde, rtt till integritet och vrdighet samt rtt att leva ett livi frihet ngot som frenar hela mnskligheten. Trots dettasjlvklara sker krnkningar av de mnskliga fri- ochrttigheterna och mnniskor tvingas p flykt fr att ska asyli andra lnder.Kampen fr mnniskors frihet blir aldrig inaktuell. fr inte tvekaatt reagera nr de mnskliga rttigheterna hotas i andra lnder. Att medvetettigande se p hur mnniskor torteras, avrttas, frsvinner etc r att ge sittsamtycke. br p alla niver i alla sammanhang ihrdigt ta uppfrgorna om de mnskliga rttigheterna i samtal med de stater som brytermot dessa grundlggande rttigheter.Synen p mnskligarttigheterDet r en vanlig frestllning att politiska riktningar avmycket olika slag kan enas om en gemensam syn p degrundlggande mnskliga rttigheterna. Enligt vruppfattning r detta en frenkling som ibland r direktvilseledande.De kommunistiska regimer som fr bara ngra r sedan kontrolleradehalva hvdade uttryckligen att mnskliga rttigheter av "traditionellt"slag, allts individuella rttigheter inriktade p att garantera den enskildespersonliga frihet och mjlighet att p samma villkor som andra delta i detpolitiska livet, saknade relevans under socialismen. I stllet gjorde dessaregimer ansprk p att ha frverkligat rttigheter av annat slag - rtt tillarbete, rtt till sjukvrd etc. I verkligheten var ansprken falska - dessa"sociala rttigheter" uppfylldes i allmnhet smre under socialismen n idemokratiska marknadsekonomier. "Sociala rttigheter" av det slag som dessa regimer, falskeligen, gjordeansprk p att ha frverkligat r dessutom av ett annat slag n de rttighetersom syftar till att skydda den enskilde gentemot olika slags verhet. Sdanarttigheter kan, ven i fattiga lnder, vara absoluta, medan "socialarttigheter" alltid r beroende av tillgng till olika materiella och ekonomiskafrutsttningar. Och under alla omstndigheter r det oacceptabelt attfrsvara frnvaro av t ex tryckfrihet, rtt till en opartisk rttegng ellerrtt attsjlva vlja bostadsort, yrke och utbildning med hnvisning till att alla harsamma rtt till sjukvrd.De gamla kommunistiska teknikerna att vnda ut och in p rttighets-begreppen anvnds nu inte i ngon strre omfattning. I stllet attackerastanken p universella rttigheter, giltiga fr alla individer gentemotmakthavare av alla slag, p ett annat stt. lanseras allt oftare en formav "kulturrelativism" som i detta sammanhang innebr att man antar attngot sdant som grundlggande och gemensamma mnskliga behov ochrttigheter inte kan finnas.De "traditionella" mnskliga rttigheterna m vara bra och viktiga ivstvrlden, men saknar relevans i andra kulturer. Tanken att ocks kineser,araber eller afrikaner borde ha samma rtt som europer eller nord-amerikaner att fritt f kritisera regeringen r, enligt detta synstt, ettuttryckfr "kulturimperialism".I grund och botten r detta tnkande rasistiskt, ven nr de som fresprkardet hvdar att de inte gr ngon vrdering av vilka kulturtraditioner som r"bttre" eller "smre" n andra. Personer av detta slag r nmligen iallmnhet verksamma i ngot vstland och tar det fr sjlvklart att de sjlva,i egenskap av vita europer, skall tnjuta de rttigheter som de inte anserborde tillkomma mnniskor i , , , eller Kuba.En annan variant av detta tnkande r rasistisk p ett annat stt. D handlardet om politiska ledare i diktaturer eller auktoritra stater som hvdar attderas egna, icke-demokratiska, traditioner r verlgsna den dekadentavstvrldens traditioner. En framstende representant fr denna form avtnkande i vr tid r premirminister . Men frestllningenom speciella "asiatiska vrlden" som skulle vara verlgsna de "vster-lndska" och utesluta demokrati och skydd fr den enskilde gentemot stats-makten r utbredd och svljs ofta okritiskt av affrsmn och politiska ledareocks i vst. Inte sllan frestller man sig d att dessa regimer garanterar"stabilitet" som tminstone r bra fr affrerna.Det finns naturligtvis ingen kulturimperialism i konstaterandet att allamnniskor, kulturella skillnader till trots, r lika. tminstone i grund-lggande avseenden som frmgan att kunna knna lidande, uppleva lyckaetc. Denna enkla insikt - som ocks r grundlggande fr hela den liberalaidtraditionen - kan inte leda fram till ngon annan slutsats n att allamnniskor har rtt att sjlva ta stllning i viktiga livsfrgor, allts just detsom de "traditionella" mnskliga rttigheterna syftar till att skydda.I skrivelsen (s 49) resoneras kring vilka de ekonomiska och socialarttigheterna r. Dr beskrivs FN:s konvention om ekonomiska, sociala ochkulturella rttigheter. Bland annat nmns "rtten till hlsa". "Rtten till hlsa" r ngot som varken kan betraktas som enrttighet eller som kan garanteras. Dremot r rtten till hlsovrd ngot somkan bedmas som en social rttighet. Skrivelsen ppekar ocks "skyddet frfamiljen". I det sammanhanget r det vsentligt att komma ihg att rtten attfritt ing ktenskap r en individuell rttighet.Regeringens skrivelse saknar en annan mer grundlggande aspekt.Mnskliga rttigheter r i sig viktigt fr individen. Men det kan ocks,liksom demokrati, vara ett instrument fr flera saker. I ett samhlle somrespekterar de mnskliga rttigheterna stimuleras samhllsutveckling genompolitisk pluralism, kulturell mngfald etc.KvinnorKvinnorna har en mycket betydelsefull roll fr utvecklingeni mnga u-lnder. hindras tskilliga kvinnor frn attbidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen, eftersomde frvgras tillgng till utbildning och hlsovrd. Defrvgras ocks mjligheten att ta aktiv del i det politiskabeslutsfattandet och att ha inflytande ver svl offentligsom enskild sektor.Omkring 130 miljoner flickor och kvinnor har utsatts fr knsstympning(omskrelse) enligt (). Tv miljonerberknas rligen vara i riskzonen fr detta ingrepp. Kvinnlig knsstympningleder till bde akut och kroniskt lidande med svl fysiska som psykiskaskador. Det kan ocks frorsaka komplicerade frlossningar vilket medfr attingreppet ocks innebr risker fr kommande barn. WHO, ochUNFPA har vren 1997 vdjat till alla lnder och deras ledare att stdjaanstrngningarna att eliminera kvinnlig knsstympning. mste aktivtbidra till detta arbete.Barn startar inga krigI antog FN:s generalfrsamlingkonventionen om barns rttigheter. Den har ratificeratsav i stort sett alla regeringar. I samhllsutvecklingen motdemokrati och fr mnskliga rttigheter r barn ochungdomar viktiga brare av vrderingar och visioner. Varjegeneration mste vinnas fr demokratiska vrden.I en krigssituation r barn och ungdomar de mest utsatta. Det finns fleratragiska exempel p hur barn tvingats att utfra ofattbart grymma vldsdd -frn att vara mnskliga minrjare till att vara barnsoldater. Vi kan aldrigacceptera att barn och ungdomar utnyttjas som lttmanipulerade soldater ikrig. mste aktivt bidra i arbetet fr att sttta barns och ungdomarsrttigheter.DdsstraffetAmnesty International konstaterar i sin rsrapport attomfattningen av krnkningar av de mnskliga rttigheternavrlden ver inte minskar. Tvrtom kan bland annat denhgsta ddsstraffsstatistiken ngonsin uppvisas. Under 1996dmdes minst 7 000 personer till dden och mer n 4 000personer avrttades.Ddsstraffet r den grvsta krnkningen av de mnskliga rttigheterna ochbr avskaffas i hela vrlden. Ett rttssystem som sanktionerar ddsstrafffrdmer inte avsiktligt ddande utan bryter snarare mot den egnarttsmoralen genom att utdma ddsstraff i lagens namn.Det finns alltid en risk att oskyldiga mnniskor dms. Vid utdmande avddsstraff r beslutet, i jmfrelse med fngelsestraff, oterkalleligt. I USAhar ver tjugo oskyldiga personer dmts till dden under 1900-talet.Flera lnder, bland annat , har fortfarande ett mycket stort antalavrttningar. Men det finns ven positiva exempel dr lnder avskaffatddsstraffet - till exempel Estland.Sverige br i olika internationella sammanhang verka fr ddsstraffetsavskaffande.Efter krigetI skrivelsen (s 62) berrs problematiken kring hur tidigarefrbrytelser mot mnskliga rttigheter hanteras ifredsprocesser. ena sidan kan det vara viktigt att kunna gvidare i att stabilisera fredsprocessen och drfr utfrdatidiga amnestier. andra sidan r det viktigt att offren ochde anhriga fr upprttelse.Oavsett vilken vg som vljs fr att g vidare r det vsentligt attsanningen om det som har intrffat grvs fram. Detta kan ske genom atttillstta sanningskommissioner. Nr misstanke om brott mot mnsklighetenfreligger r dock tillsttningen av en otillrckligt.KinaSrskilt allvarligt r det att tvingas konstatera de framgngarregimen i har genom att spela ut olika ledandedemokratier mot varandra i tvlan om omfattandehandelskontrakt p vrldens snabbast vxande marknad.Vren 1997 splittrades EU genom att vgrade att stlla uppbakom EU-linjen i FN:s om fortsatt kritik av fr dessbristande respekt fr mnskliga rttigheter. Infr rets session i har EU:s utrikesministrar beslutat att inte lngre driva frganom vergrepp, vilket franlett ven att avst.Vrldens strsta diktatur med omfattande vergrepp p mnskligarttigheter gr drmed helt fri vid granskningen i det FN-organ som har tillsrskild uppgift att flja dessa frgor. Detta r fullstndigt oacceptabelt,vilket br ges regeringen till knna. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att p alla niver i alla sammanhang ihrdigt skall ta uppfrgorna om de mnskliga rttigheterna i samtal med de stater som brytermot dessa grundlggande rttigheter,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att samhllsutveckling stimuleras i ett samhlle som respekterarde mnskliga rttigheterna,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om EU:s hantering av Kinafrgan i FN:s .