mot · GL02U57 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U57av m.fl. (s) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik verkar fr att personer som tillhr nationella eller etniska,sprkliga eller religisa minoriteter i alla lnder ges mjlighet att p likavillkor som majoritetsbefolkningen effektivt tnjuta alla de mnskligarttigheterna.Europardets ramkonvention fr skydd av nationella minoriteter r detfrsta juridiskt bindande multilaterala dokumentet rrande minoritetsfrgor iallmnhet. Konventionen ange de principer staterna tar sig att efterleva tillskydd fr det nationella minoriteterna. Skyddet av nationella minoriteter ren viktig del av skyddet fr mnskliga rttigheter.Vi freslr att ratificerar ramkonventionen. Vi anser att det rviktigt att , som av tradition vrnat om skyddet fr mnskliga fri- ochrttigheter, ratificerar ramkonventionen och drmed markerar sitt beslut attskydda sina egna nationella minoriteters rtt. Fr att uppfylla ramkonven-tionens intentioner och syfte, br lgga grunden fr en samlad ochvergripande minoritetspolitik. En sdan politik br vara direkt inriktad pskydd fr de nationella minoritetsgrupperna i . I enlighet medkonventionen br tgrder vidtas som frmjar deras mjligheter att bevaraoch utveckla sin kultur och identitet.Vi freslr ocks att de nationella minoriteterna erknns genom att denmns vid namn i samband med ratificeringen: samer, tornedalingar, sverige-finnar, judar och romer.Minoritetssprkskonventionen syftar till att skydda och stdja europeiskalandsdels- eller minoritetssprk som en vrdefull del av fler-kulturella och flersprkiga arv. Srskilt skydd ges till de sprk som har enhistorisk geografisk bas i staten, medan de sprk som saknar geografisk bas,territoriellt obundna sprk, ges svagare skydd. Minoritetssprkskonventionenkan drmed beskrivas som en kulturkonvention med regional inriktning.Vi fresl att ratificerar minoritetssprkskonventionen frsamiska, finska inklusive men kieli samt chib som historiska minori-tetssprk i . De historiska landsdels- eller minoritetssprken r envrdefull del av och kulturhistoriska arv och har somsdana rtt till och behov av std fr att kunna fortleva.I dag betonas i mnga olika sammanhang vrdet av den kulturellamngfald som invandringen till lett till. Samiska, finska och romanichib och de kulturer som hnger samman med sprken har funnits i Sverigeunder mnga hundra r och har bidragit till en historisk, kulturell ochsprklig mngfald. Det r drfr ndvndigt att dessa historiska sprk ochkulturer erknns och uppmrksammas som en del av det mngkulturellaSverige.Sverige br ratificera minoritetssprkskonventionen fr att p det sttet gesprken ett uttalat std och skydd s att de kan fortleva som en viktig del avdet svenska kulturarvet och samhllet av idag.Vi anser att det r viktigt att ratificerar de bda europardskonven-tionerna som en markering att , i linje med tidigare frd politik,stller sig bakom arbetet med ett kat skydd fr mnskliga fri- ochrttigheter. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstllsatt som sin mening ger regeringen till knna vad imotionen anfrts om ratificering av Europardets ramkonvention tillskydd fr nationella minoriteter samt Europardetsminoritetssprkskonvention.