mot · GL02Jo75 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Kemikaliernas tidsålderNu omges vi av 15 miljoner kemiska ämnen. Ca 100 000 avdem förekommer kommersiellt i världen och ingår i olikavaror. I marknadsförs drygt 10 000 kemiska ämnen i56 000 kemiska produkter enligt Naturvårdsverketsberäkning. Flödet av alla dessa kemiska ämnen frånprodukter ger den enskilde konsumenten en nyckelroll idagens miljöpolitik, men mängden och mångfalden gör detomöjligt att som konsument välja bort allt man inte vill ha.Det är nödvändigt att staten sätter ribban för vad som skall fåförekomma i varor.Många kemikalier har hög giftverkan, de anrikas i näringskedjor, bildarnedbrytningsprodukter vilkas egenskaper inte är kända och kan härma enzy-mer och hormoner. Många ämnen är cancerogena eller mutagena och mångalagras i det levande. Även tungmetaller orsakar miljöproblem och anrikas inäringskedjor. Att allting sprider sig och att ingenting försvinner är sanningarsom leder till eftertanke. eller senare hamnar allt i någon form i naturen.Listan på kemikalier som spritts av människan och som lett till omfattandemiljöproblem kan göras lång. Den omfattar bl.a. DDT, PCB, freoner, nonyl-fenol, klorerade lösningsmedel, bromerade flamskyddsmedel, bekämpnings-medel och tungmetaller.Allting sprider sig och ingentingförsvinnerDen sammansatta effekten av alla spridda kemikalier i fauna,flora och oss själva är naturligtvis oerhört svår, ja, omöjligatt överblicka. Att den ökade kemikaliseringen av livsmiljönär ett växande hot mot bl a livet i vårt innanhav ärdock helt klart. Strömmingen i innehåller t exidag 2-3 gånger så mycket kadmium som för 15 år sedan.Häromdan kom larmrapporter om att strömmingen iSundsvallsområdet innehåller klordan, ett klorerat organisktgift som anlagras i näringskedjan och som används iinsektsgifter. Laxsjukdomen M74 kan inte förklaras ochhotar fortfarande den viltreproducerande laxen.Ftalater och andra mjukgörare i plaster återfinns numer i allt levande.Även bromerade flamskyddsmedel ökar i naturen liksom nonylfenol ochnonylfenoletoxylater. Flera av dessa ämnen har uppmärksammats i motioneroch interpellationer av de gröna under mandatperioden.Bekämpningsmedel och dess nedbrytningsprodukter återfinns i vatten. Isamtliga prover tagna på i åar i återfanns rester avglyfosat, den aktiva beståndsdelen i bekämpningsmedel som Roundup.Halterna låg mellan per liter. Användningen avRoundup ökar . Atrazin, den aktiva substansen i det numera för-bjudna ogräsbekämpningsmedlet Totex, har hittats i vattentäkter i Hässle-holm. Insektsgiftet klordan, ett klorerat organiskt gift som anlagras i närings-kedjan har återfunnits i strömming i Sundvallstrakten. Från Danmarkrapporteras att man funnit giftrester i av vattentäkterna på södra att vattenverk fått stänga två vattentäkter efter att rester av41 (!) olika preparat hittats. Många forskare menar att man finner det manletar efter - så snart man kan analysera det.Även mängden kadmium ökar i jordarna, liksom zink.EU ochAmsterdamfördragetMiljöpartiet de gröna delar inte regeringens positiva syn påEuropeiska unionen. Vi anser att unionens krav att frirörlighet av varor alltid skall sättas i första rummet gör detsvårt för ett land att gå före i avvecklingsarbetet av farligaoch oönskade kemikalier.Vi delar inte heller regeringens syn att Amsterdamfördraget har förstärktmiljögarantin, snarare tvärtom. Det som ser vackert ut på papperet har blivitän svårare att tillämpa i praktiken. Med Amsterdamfördraget försvagasmiljögarantin. För det första måste det medlemsland som vill införamiljöregler som inte stämmer med EU:s lägga fram vetenskapliga bevis föratt åtgärden är nödvändig. Detta står naturligtvis i direkt motsättning tillförsiktighetsprincipen. För det andra måste landet dessutom kunna påvisa attdet rör sig om ett problem som är specifikt för medlemsstaten. Vilkamiljöproblem kan anses vara specifika för ett land? För det tredje måste detmiljöproblem som medlemslandet vill komma åt ha uppkommit efter det attEU beslutade om gemensamma regler. Dessutom underställs miljön alltidkraven på en effektiv gemensam marknad, i och med den skrivning som gerkommissionen rätt att motsäga sig tillämpning av miljögarantin omkommissionen anser att de nationella bestämmelserna innebär förtäcktahandelshinder eller hindrar den inre marknadens funktion. Det kommer äveni fortsättningen att vara det land med sämst kemikaliepolitik som blir norm.Sverige förde en ganska progressiv nationell kemikalie-politik, även internationellt sett. Detta arbete har i princip upphört helt iochmed EU-medlemskapet. fick vid inträdet i EU fyraåriga undantagfrån delar av EU:s kemikalielagstiftning för att skulle slippa sänkasina ambitionsnivåer på kemikalieområdet. efter avtaletsingående är frågan fortfarande inte löst, eftersom fortfarandebefinner sig på en lägre skyddsnivå än de svenska. Farhågorna är nu stora,även från Kemikalieinspektionens sida, att ska tvingas släppa på sinaregler och tillåta ämnen som varit förbjudna eller starkt begrän-sade i . Bland dessa undantag finns kadmium, arsenik, tennorganiskaföreningar och PBC, alla dokumenterat hälso- och miljöfarliga. Attpermanenta dessa undantag menar kommissionen är omöjligt. Miljöpartietkräver därför att regeringen verkar för att EU anpassar reglerna efterSveriges tidigare kemikalielagstiftning, för att utifrån den nivån ytterligarekunna förstärka miljöskyddet.Miljöpartiet de gröna anser att skall gå före och fasa ut ett antalgiftiga ämnen. Eftersom regeringen anser att miljögarantin stärkts i och medAmsterdamfördraget är det ju bara att sätta i gång och inte undvika enprövning av garantin. de gröna anser snarare att det är viktigt attmiljögarantin testas.Regeringen skriver i propositionen att det är angeläget att EU skapar engemensam kemikaliepolicy. Från sida anser vi det ytterstviktigt att en sådan policy ställer minimikrav.Det måste vara möjligt att gå före och även om vi misstror miljögarantinvill vi inte ha gemensam lagstiftning på detta område. Kemikaliepolitiken fårinte delegeras till !Mål 12 Giftfri miljöEsbjergdeklarationens generationsmål om kemikalier tillÖstersjön och är bra, men vi är förvånade över attregeringen inte föreslår att det skall gälla även för alla andraområden. Farliga kemikalier är ju inte mindre farliga för deorganismer som utsätts för dem i sötvatten, mark eller frånluften. Det låter som om regeringen föreslår detinternationella åtaganden kräver men inte mer.Miljöpartiet de gröna föreslår att delmålet formuleras: Utsläpp ochläckage till miljön av organiska ämnen och metaller som innebär risk förhälsan och miljön skall successivt minska för att helt ha upphört år 2020.För att följa upp detta föreslår regeringen att riktlinjerna i kap 6.2 ändraspå motsvarande sätt som ovan.Riktlinjerna förkemikaliepolitikenMiljöpartiet de gröna har i motion 1997/98:Jo747 förordat attkemikaliepolitiken skall sätta upp att antal stupstockskriterierför kemikalier. Vi föreslog att sådana ämnen skulle fasas ututan att varje enskilt ämne testas. Om ämnet är långlivat,bioackumulerande, cancerogent eller mutagent skall det intefå användas. Dagens system gör att även ämnen somforskare med stor sannolikhet kan säga kommer att orsakaskador i miljön får användas. Man kräver bevis för varjeenskilt ämne och det tar tid att få bort gifterna. Många ämnenfinns kvar i naturen långt efter förbudet att använda dem.De kriterier vi föreslog var just de som regeringen nu föreslår. Så till vidaanser vi alltså regeringens förslag bra och på väg åt rätt håll.I proposition 1990/91:90 En god livsmiljö fanns flera förslag på förbud attanvända kemikalier. Målen var precisa och tidssatta. Ord som "ska" och"måste avvecklas" användes flitigt. Förbuden har i vissa fall genomförts, iandra lämnas fortfarande dispenser och i åter andra har förbuden inte kunnatverkställas.Lagrestriktionerna nådde en kulmen 1991-1992, i och med "begränsnings-uppdraget". På regeringens begäran redovisade myndigheterna 1990 trettonämnen/ämnesgrupper vilkas användning borde förbjudas eller kraftigt be-gränsas . Dit hörde: trikloretylen, metylenklorid, bly,arsenik,kreosot, kadmium, ftalater, perkloretylen, nonylfenoletoxylat, klorparaffiner,bromerade flamskyddsmedel, kvicksilver och tennorganiska föreningar.Statens naturvårdsverks/Kemikalieinspektionens redovisning av 13-listanomfattade en detaljerad plan för åtgärder för vart och ett av ämnena/grupper-na. Myndigheterna föreslog också tidpunkter för när flertalet av ämnenaskulle vara i stort sett avvecklade.Myndigheterna har fortsatt att vaska fram ämnen för avveckling. Hösten1994 presenterade Kemikalieinspektionen en uppföljare till 13-listan med29 ämnen/ämnesgrupper. Någon motsvarande åtgärdsplan som för 13-listan har däremot inte upprättats. Materialet finns publicerat i ett antalrapporter från Kemikalieinspektionen, men det har ännu inte föranlett någonsom helst åtgärd från riksdag och regering. Enligt Kemikalieinspektionen hararbetet inte fått någon fortsättning eftersom strax därefter blevmedlem i EU. Hela det internationellt uppmärksammade solnedgångs-projektet lades ned strax efter EU-inträdet.I nästa större miljöproposition 1994 hade en tydlig förskjutning skett. Meni hela propositionen nämndes bara ett fåtal ämnen och de åtgärder somföreslogs inleddes i samtliga fall med ett "bör". I stället för åtgärder motenskilda ämnen hade diskussionen mer övergått i tal om producentansvar,återvinningsmål, etc. Inför EU-medlemskapet var den svenska regeringenmedveten om problemen med att som medlemsstat ha en progressiv nationellkemikaliepolitik i EU.Tyvärr fortsätter denna proposition den undfallande och defensiva linjen.Nu talas det om frivillighet. Det kan inte tolkas på annat sätt än attregeringen inte vågar föra en offensiv kemikaliepolitik. Språkbruket ärgenomgående "bör".Miljöpartiet de gröna anser att hoten från många kemikalier är så storaatt det är hög tid att gå vidare med förbud för de kemikalier som har dekriterier som anförs i regeringens förslag.Vi anser att den frivilliga vägen är för osäker. Ett förbud får ofta fart påteknikutvecklingen medan en frivillighet tenderar att mer fokusera intressetpå möjligheter att behålla ämnen som används. Det innebär ofta en kostnadför företag då ämnen skall bort, en kostnad de vill undvika.Olika ämnenMiljöpartiet de gröna har i flera motioner lagt konkreta ochtidsbestämda förslag för att fasa ut giftiga kemikalier. I dettasammanhang skall några nämnas.KvicksilverKvicksilver är en tungmetall som inte hör hemma i ettekologiskt hållbart samhälle och skall därför förbjudas. Detfinns framför allt inom klor-alkaliindustrin, i lysrör, ibatterier och i amalgam. Enligt uppgift förbrukas ca 1 000kilo vid tillverkning av amalgam medan klor-alkaliindustrinanvänder hundratals ton. Två sådana industrier finns i landet,en av dem producerar klor för PVC-tillverkning. Utsläppenfrån klor-alkaliindistrin uppges vara ett par hundra har avvisat krav på att inte skall få använda kvicksilver vidframställningen av klor och lut i trots att det finns annan teknik.Industrin ges tillstånd att släppa ut , per årfrån1999 till 2002 och därefter per år.Det är uppenbart att målet för kvicksilver inom klor-alkaliindistrin måsteskärpas.PVCMiljöpartiet de gröna anser att det är viktigt och riktigt attadditiven i PVC försvinner, men vi anser inte heller attpolyvinylkloriden hör hemma i ett ekologiskt hållbartsamhälle. Vi anser att såväl additiv som PVC skall förbjudasoch anser att regeringen bör återkomma med konkreta ochtidsbestämda förslag till förbud.SopförbränningFler energianläggningar står i begrepp att börja elda sopor.Soporna kallas numer kretsloppsbränslen eller returbränslen.Med tanke på alla kemikalier som dessa sopor innehålleranser de gröna att utvecklingen är mycketolycklig. Bromerade flamskyddsmedel är vanligtförekommande kemikalier som vid förbränning bildardioxiner. De bör inte förbrännas!Sverige håller dessutom på att bli . Som exempel kannämnas värmeverket Igelsta i som eldar mycket biobränslemen vill byta bränsleslag till importerade sopor. Man vill elda uttjäntabildäck, tjärolja från brun- och stenkol, kreosotimpregnerade slipers,importerat kontorsavfall och spilloljor. Det mesta av detta skall importerasfrån Tyskland.Att bränslet inte eldas i beror naturligtvis på att befolkningen ilandet inte tillåter det. Diskussionen är intensiv där liksom i USA.Söderenergi, som driver Igelsta, vill nu ansöka hos Koncessionsnämndenför miljöskydd om tillstånd att få elda soporna. Man påstår sig ha bättrereningsutrustning än i , men den utrustningen kan naturligtvis allaköpa, även tyska värmeverk, om man skulle vilja.Miljöpartiet de gröna anser det oacceptabelt att skall bli sopför-bränningsstation för andra länders sopor. De nämnda bränslena innehållergiftiga kemikalier och är dessutom av fossilt ursprung. En övergång från bio-bränslen till fossilt bränsle rimmar illa med viljan att minska klimatför-ändringen. Sopförbränning hör inte hemma i ett samhälle som vill vara eko-logiskt långsiktigt hållbart. Den rimmar också illa med försiktighets-principen.Miljöpartiet de gröna föreslår att uttalar att sopförbränningmed fossila restprodukter inte hör hemma i ett ekologiskt hållbart samhälleoch att regeringen skall verka för att EU förbjuder handel med sopor förförbränning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s miljögaranti,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s gemensamma kemikaliepolicy måste vara minimikrav,3. att antar delmålet för kemikalier enligt följande: Utsläpp ochläckage till miljön av organiska ämnen och metaller som innebär risk förhälsan och miljön skall successivt minska för att helt ha upphört ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att införa förbud för de kemikalier som har dekriterier som anförs i regeringens förslag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvicksilver inte hör hemma i ett ekologiskt hållbart samhälleoch därför skall förbjudas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att varken additiven eller polyvinylkloriden i PVC-plast hörhemma i ett ekologiskt hållbart samhälle och därför bör förbjudas,7. att ger regeringen i uppdrag att återkomma med konkreta ochtidsbestämda förslag till förbud för PVC,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sopförbränning med fossila restprodukter inte hör hemma i ettekologiskt hållbart samhälle,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall verka för att EU förbjuder handel med soporför förbränning.