mot · GL02Jo56 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen Regeringen uppställer tre övergripande mål för den framtida jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU. Inbegripet i dessa mål finns högaetiska krav på djurhållning och att ökad djurhänsyn ska tas.Miljön är ett nytt prioriterat område för EU:s jordbrukspolitik enligt förslag till reformer i Agenda . I regeringens förslag tilltre övergripande mål framhålls miljöåtgärder särskilt. Här anges en radförslag till hur miljömålen ska kunna uppfyllas. När det gäller djurskyddföreslås att ska verka för att den svenska djurskyddslagen bör inte-greras i EU:s lagstiftning. Gemensamma regler saknas ochdärför bör sådana fastställas med en miniminivå med så högt ställdadjurskyddskrav som möjligt. Dessutom bör enskilda länder kunna ha, ellerbehålla, strängare djurskyddskrav.Problemet är dock inte endast att EU saknar ett gemensamt regelverk förlantbrukets djur och att de direktiv som finns är undermåliga från djur-skyddssynpunkt, utan också att inga som helst hänsyn tas till djurskydds-aspekter i EU:s skilda marknadsordningar. EU:s krångliga bidragssystemmed exportsubventioner, interventionsåtgärder, gränsskydd, direktstöd i formav areal- och djurbidrag, exportavgifter, konsumtionsstimulerande åtgärderetc är inte alls kopplat till djurskydd. Subventionerna är i första handproducentorienterade, vilket innebär att helt andra mål än god djurhållningstyr utformningen av bidragen. Subventionssystemet har bidragit till attupprätthålla produktionssystem som missgynnar djuren och som direktorsakar djuren lidande.Miljöfrågans genombrott i politiken har lett till att EU nu formuleratmiljömål. I och med reform i EU fick miljöfrågan ett stort utrymme.I Agenda 2000 föreslås miljön bli en av fyra prioriteringar för reformering avden nuvarande jordbrukspolitiken.Vi menar att djurskydd (animal welfare) måste lyftas upp som ettöverordnat mål och få en egen prioritet. Annars riskerar djurskyddet, ävenom utfästelser om större djurskyddshänsyn görs i Agenda och iregeringens proposition, att hamna i skymundan och inte räknas som enfaktor att ta hänsyn till vid beslut om varje enskild reglering som görs inomEU.Det finns mycket starka skäl för att göra djurskydd till ett prioriteratområde. Djur är kännande varelser. Av moraliska skäl måste djur därförtillmätas hänsyn. Djur känner smärta, stress och ångest och lider när de intehar möjlighet att leva i enlighet med sina biologiska behov, det vill säga närde inte erbjuds miljöer som gör det möjligt för dem att utöva sina medfödda,naturliga beteenden. Djur utgör en mycket stor del av jordbruksproduktionen.Miljarder djur föds upp och slaktas inom EU . T ex finns ca 100miljoner grisar i EU vid ett och samma tillfälle, 356 miljoner värphöns ochlångt över en miljard slaktkycklingar. Det är väsentligt att hålla i minnet attalla dessa djur är individer. Produkter från djur, levande eller döda, är destörsta delbranscherna inom EU:s livsmedelsindustri, det gäller slakteri- ochcharkindustrin samt mejeriindustrin. Produkter från djur finns påmatbordet hos den stora majoriteten konsumenter i EU. Djuren hålls imycket stor omfattning i system som inte utformats med hänsyn tagen tillvarje djurslags biologiska behov och beteenden, och som direkt motverkargott djurskydd och god djurhälsa. Antibiotikaanvändning och annanmedicinering liksom stympande ingrepp som t ex näbbklippning avvärphöns, vilket är tillåtet och regel inom de flesta EU-länder, är enförutsättning för att kunna hålla djuren i dessa system. Dåliga djurmiljöerbibehålles genom ständig tillförsel av läkemedel. En utveckling mot enalltmer specialiserad djuruppfödning och större enheter har gynnats av EU:sbidragsregler. Den nuvarande strukturen på djurproduktionen är en effekt avde ekonomiska styrmedel EU förfogar över. Besluten har styrts helt utifrånproduktionsintressen, inte minst har de industrier som är en avläggare av denprimära jordbruksproduktionen, t ex foderindustrin, starkt gynnats. Ingenhänsyn har tagits till djurens behov.För att erforderliga hänsyn ska tas till djurens intressen vid beslut enligtEU:s marknadsordningar krävs ett tillägg till artikel 39 i Romfördraget.Enligt beslut vid EU:s senaste regeringskonferens i har djurensställning stärkts. Ett tilläggsprotokoll till Amsterdamfördraget lyder:The high contracting parties, desiring to ensure improved protection andrespect for the welfare of animals as sentient beings, have agreed upon thefollowing provision which shall be annexed to the Treaty establishing theEuropean Community:In formulating and implementing the Community's agricultural, transport,internal market and research policies, the Community and the Member Statesshall pay full regard to the welfare requirements of animals, while respectingthe legislative or administrative provisions and customs of the MemberStates relating in particular to religions rites, cultural traditions andregionalheritage.I artikel 39 under punkt 2 står det: "Vid utformningen av dengemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs föratt tillämpa den ska hänsyn tas till" och så anges tre hänsynstaganden. Ettfjärde bör tilläggas som kan formuleras "behovet att tillförsäkralantbrukets djur en hög djurskydds- och djurhälsostandard. "(The need to ensure high standards of health and welfare for farm ani-mals. )Paragrafen ska ligga till grund för att en bedömning av konsekvenserna fördjurskyddet ska göras före varje åtgärd som vidtas inom ramen för EU ochdet sätt djuren hanteras på vid transporter och slakt.En konsekvensanalys av EU:s marknadsordningar från djurskydds-synpunkt har gjorts av en forskningsgrupp under ledning av professorMichael vid Cheltenham & Glouchester, som är expert på CAP ochbl a bedrivit forskning om CAP:s påverkan på miljön på uppdrag av brittiskaregeringen och EU-kommissionen.Rapporten har givits ut av de två djurskyddsorganisationerna WorldSociety for the Protection of Animals (WSPA) och Compassion in WorldFarming Trust (CIWF).Bland förslagen till reformering som gynnar djurskyddet märks:- Riktade insatser för att stimulera jordbrukare att frångå fabriksmässig,specialiserad djurhållning till ett blandat jordbruk med både djur ochväxtodling, vilket ger förutsättningar för en bättre djurhållning.Arealbidraget har bidragit till den negativa utvecklingen.- Stöd för en förändring från den intensiva gris- ochfjäderfäproduktionen till system som bättre tillgodoser djurens behov.Dagens djurfabriker utgör ett mycket stort djurskyddsproblem.- Förändringar av systemet med mjölkkvoter som lett till en avel somgör att korna producerar alltmer på bekostnad av sin hälsa.- Åtgärder för att en överproduktion av djur inte ska uppkomma.Överproduktion har lett till bidrag för att komma ifrån den tillfälligaöverproduktionen. Ett exempel är bidrag till slakt av nyfödda kalvar,vilket skedde 1996. Det är helt förkastligt från djurskyddssynpunkt atttransportera så unga djur, under , och etiskt förkastligtatt föda fram kalvar bara för att slakta dem, utan att köttetanvänds.- Borttagande av exportbidrag för transport av levande djur till tredjeland, och bidrag som understödjer transport av djur till slakt från ettEU-land till ett annat. Djurtransporterna innebär ett oerhört stortlidande för djuren. De nya harmoniserade transportreglerna hindrar inteatt djur transporteras under undermåligaförhållanden. Tillsynen fungerar inte heller.- Bortagande av bidrag som ges för hankalvar som inte kan användas imjölkindustrin men som bonden får bidrag för att behålla och gemjölkpulver som produceras som en effekt av ett mjölköverskott inomindustrin. Dessa kalvar får inte adekvat föda och hålls i boxar där deinte kan vända på sig enligt EU:s kalvdirektiv. Förändringar harinförts, men det dröjer tills de träder i kraft.För att ska kunna bedriva en effektiv politik pådjurskyddsområdet inom EU ställs krav på samordning ochframförhållning. Ett för djurskydd skulle behöva inrättasinom för att kunna bereda de komplicerade frågor detrör sig om. Organet bör även behandla sådana WTO- och Codex-frågorsom har effekter på djurskyddet. Det vore önskvärt att knyta enreferensgrupp till sekretariatet, som består av personer och organisationersom har kunskap och idéer om hur framgångsrik djurskyddspolitik inomEU ska kunna bedrivas.Synen på djuren är av avgörande betydelse för att förändringar ska kunnaske. I vissa EU-länder har djur traditionellt en mycket låg status, djurskydds-lagar saknas eller är ofullständiga, och det gäller inte minst ansökarländerna.Brister i tillsynen är ett stort problem. Därför bör utformaett förslag om hur en procedur ska kunna igångsättas inom EU som har somsyfte att uppnå en medvetandehöjning ochattitydförändring till djur hos människor i de länder där djurskyddet ärstarkt eftersatt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att djurskyddmåste få en egen prioritet och utgöra ett överordnat mål iEU:s framtida jordbrukspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att artikel 39 i utökas med krav på att särskilda hänsyn skalltas till djurskydd vid utformning av EU:s jordbrukspolitik,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändringav artikel 39 i att varje beslut enligt EU:smarknadsordningar - liksom alla andra beslut som kan fåkonsekvenser för djurskyddet - beaktar effekterna pådjurskyddet och utformas på ett sådant sätt att djurskyddetstärks,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förändringar i marknadsordningensnarast bör införas på en rad områden för att uppnåstrukturförändringar inom jordbruket till förmån för ett gottdjurskydd och god djurhälsa,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör inrätta ett för djurskydd