mot · GM02Ub424 · 1998-10-28 00:00:00 — Lärareoch forskare skall kunna använda informationstekniken föratt kommunicera och sprida forskningsresultat såvälnationellt som internationellt på ett snabbt och smidigt sätt.Informationstekniken möjliggör helt nya och tidigaresvårförenliga forsknings-samarbeten.Virtuella universitet där elever och lärare genom utnyttjandet av modernteknik inte är bundna av att behöva befinna sig på samma plats är ettexempel på sådan förnyelse. Vi förordar att ger regeringen iuppdrag att återkomma med en redovisning av förutsättningarna för attetablera ett sådant universitet, antingen som en självständig enhet eller somen del av ett existerande lärosäte.Högskolan i /bör ges möjlighet att bli en komplettspecialhögskola inom informationsteknik och ett IT-universitet. En utbyggnad av ett IT-universitet bör ske gradvis. Dennuvarande samverkan med och Soft Center är en del avhögskolans rådande profil och styrka. bör dennasamverkan kunna utveckla den samlade forsknings- och företagsmiljön iKarlskrona och till att bli en ledande svensk IT-miljö. Vi menar attKarlskrona/måste ges goda möjligheter att bygga upp kontaktermed de främsta IT-miljöerna i universitetsvärlden. Vi förordar i syfte attbygga upp ett IT-universitet en höjning av Högskolans i /Ronnebyanslag gällande forskning och forskarutbildning med 10 miljoner kronorunder 1999.Det finns inget rimligt skäl att etablera ett statligt utvecklingscentrum förIT-baserad distansutbildning i . Inte heller låter sigdistansutbildning definieras i stereotypa begrepp som studieplatser somtilldelas vissa högskolor. En politik med sådan inriktning släpper inte lossden mångfald lösningar som behöver uppmuntras för att kunna tillgodosealla individuella behov.Distansutbildningen främjas främst genom en utbyggnad av deninformationstekniska infrastrukturen, att lära av goda exempel och knytasamarbetsavtal eller liknande med de bästa institutionerna på området.Virtuell distansutbildning kommer att förändra det svenskautbildningsväsendet. Virtuell distansutbildning är flexibelt, individuellt ochkommer att bli internationellt vittomfattande.Ett avancerat rymduniversitetSverige har långvariga traditioner inom rymdforskning. Detgäller både inhemska projekt som exempelvis satelliternaViking, och som försett vetenskapen medåtskilliga data av betydelse, och inom ramen förinternationellt samarbete har deltagit i mångarymdprojekt som samordnats av (European SpaceAgency).För att nu kunna gå vidare och utveckla spetskunnande inomrymdforskningens domäner krävs en forskningsstrategi som vilar på tvåprincipiella utgångspunkter: för det första mer av internationella allianserinom rymdforskningen och för det andra mer av nationella insatser där denavgörande byggstenen är ett rymduniversitet i rymduniversitet i bör byggas upp successivt. Det bör bildasgemensamt av bland andra , ochRymdstyrelsen. Det borde vara möjligt att inom den kommandefemårsperioden kunna tillskapa 100-200 nybörjarplatser.Forskning i frontlinjenUtgångspunkterForskningens viktigaste uppgift är att bidra tillkunskapsutvecklingen och att skapa förutsättningar förvetenskapen att nå kunskapens frontlinjer. Framgångsrikforskning kräver kreativa miljöer, självständighet ochnätverk. Forskningens resurser måste koncentreras tillmiljöer av livskraftig storlek. Internationelltforskningssamarbete är viktigt och måste främjas.Den nationella forskningspolitik som fastställs av har främstsom syfte att på den nationella och övergripande nivån klargöra deprioriteringar och satsningar som staten anser vara av vikt för att skapa ochbedriva en forskning av hög kvalitet. Forskningspolitiken kan härigenomindirekt påverka agerandet hos olika nationella och internationellaforskningsaktörer inom akademi, näringsliv och samhälle. Kompetens ochkunskap att välja forskningsområde och avdela resurser på detaljnivå finnsfrämst inom forskarvärlden och bland avnämarna, inte bland politiker.Regeringens neddragningar av anslagen till grundforskningen har särskiltdrabbat de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdena,trots att det är just inom dessa områden som har en storutvecklingsmöjlighet. Utöver detta har regeringen kraftigt under senare årminskat anslagen till den tillämpade forskningen, bland annat till NUTEK.Detta går stick i stäv med den forskningspolitik som efterfrågas av storadelar av näringslivet.Kunskap som tidigare tog flera decennier att förnya kan omsättas pånågra få år. Detta ställer enorma krav på individer och organisationer.Sverige tillhör en global ekonomi där idéer och forskningsrön, produkter ochmetoder blixtsnabbt transporteras över hela världen. Detta formar en alltmersammansatt värld med stora möjligheter, men också med krävandeutmaningar. Det ställer stora krav på hela utbildningsväsendet. Det kräverlikaledes en forskningspolitik som är långsiktig och inriktad påinternationellt samarbete.En långsiktig forskningspolitikEn framgångsrik forskningspolitik är framåtsyftande ochdynamiskt inriktad och har som övergripandeutgångspunkter kvalitet, flexibilitet samt förmåga att fångaupp nya idéer och utvecklingsinriktningar.En långsiktigt förnuftig forskningspolitik bygger därför på bl a dessa treövergripande principer:? För det första att forskningen måste stå fri frånstatsmakten. Staten skall respektera de akademiskalärosätenas förmåga genom att garantera demsjälvständighet.?? För det andra måste forskningens resurser stärkas och delångsiktiga ambitionerna gällande kvaliteten höjas. Viföreslår därför i ett första steg drygt 500 miljoner kronormer än regeringen till forskning och forskarutbildning.?? För det tredje skall forskningens finansiering bli meramångfaldig. De fristående stiftelser som inrättades av denborgerliga regeringen under mandatperioden 1991-1994bidrog till att göra forskningens finansiering meramångfaldig. Fler steg i den riktningen måste tas dekommande åren. ?Det krävs koncentration om de statliga insatserna skall ge resultat. Detkrävs genomtänkta kvalitetsmål som regelbundet följs upp. Därutöverbehöver en långsiktigt inriktad forskningspolitik bygga på följandehörnstenar: sätta fokus på forskningens kvalitet, satsa på det nydanande ochexcellenta, vara inriktad på internationellt samarbete, ge grundforskningenökat svängrum samt korsa kunnandet mellan olika forsknings- ochsamhällsfält.Sätt fokus på forskningens kvalitetFör forskningssystemen måste kvalitet och förnyelseförmågastå i centrum. Det förutsätter i sin tur skärpta kvalitetskravmen också ökad flexibilitet och mångfald. Kvantitet får integå före kvalitet. En nära koppling måste finnas mellanforskning och utbildning. Högre utbildning och forskningmåste planeras utifrån långa perspektiv och får aldrig görastill en del av en kortsiktig arbetsmarknadspolitik.En av statens primära uppgifter måste vara att främja en högkvalitativgrundforskning och vidareutveckla starka forskningsmiljöer. Resursernaavseende tillämpad forskning måste koncentreras till de områden inom vilkaSverige har de bästa förutsättningarna att tillgodogöra sig forskningensresultat.Vår inriktning är att skapa utrymme för attutveckla det särpräglade vid varje lärosäte. Vi anvisar - till skillnad frånregeringen - ekonomiska resurser härför. Vi vill genomföra en successivresursförstärkning av de nya universitetens forskning och forskarutbildning.Vi vill också säkerställa att de universitet som alltjämt är under uppbyggnad,t.ex. och , inte tvingas avbryta utvecklingen till ettuniversitet som uppfyller höga internationella krav.Den oberoende finansieringen tillför forskningen mer resurser tillstrategisk forskning och forskarutbildning på områden som är viktiga förSveriges konkurrenskraft och framtida välstånd. Friståendeforskningsfinansiärer behövs för att undvika effekterna av kortsiktigakonjunkturförändringar. Forskning i frontlinjen kräver långsiktiga perspektivoch fasta spelregler.Genom strategiska val och kraftsamling skulle stiftelserna geförutsättningar för en långsiktig positiv utveckling av svensk forskning,svenskt näringsliv och det svenska samhället som helhet. Syftet var attfrämja forskning i världsklass och resurserna när stiftelserna nått fullverksamhetsvolym är ansenliga.Den socialdemokratiska regeringens strävan att omvandla de friståendeforskningsstiftelserna till mer följsamma organ för regeringen ochanvändningen av resurserna för att kompensera stora besparingar i de statligaforskningsanslagen har satt stopp för den offensiva forskningspolitik som vianser är nödvändig. Den politisering som präglar regeringens högskole- ochforskningspolitik är oroande. Vi förordar att forskningsstiftelserna återfår sintidigare ställning, så att de på ett avgörande sätt kan bidra till att skapa nyaforskningsmiljöer och stödja strategiska forskningsprojekt.Internationell forskningssamverkanFör ett litet land som är det internationellaforskningsutbytet särskilt betydelsefullt. Internationelltforskningsutbyte och samverkan inom högre utbildning ochforskning är viktigt och bör öka. Att vi själva utgör enintressant partner, med forskning av yppersta kvalitet, är ennödvändighet. måste satsa på internationellaallianser. Våra riktigt starka forskningsmiljöer måste stärkas,som fler oberoende former för finansiering avforskning behöver skapas.Inom forskningens område finns många skäl för internationell samverkan.Fortsatta framsteg, inte minst inom naturvetenskap och teknik, kräver sådanainvesteringar att de är omöjliga för ett enskilt land att klara. Modernforskning förutsätter samarbete mellan olika discipliner på mycket hög nivå.På flera områden krävs dessutom internationell lagstiftning ochstandardisering. Svenska initiativ i det avseendet förutsätter deltagande i deninternationella forskningsmiljön.Moderata samlingspartiet anser att skall deltaga aktivt och fullt ut idet internationella forskningsutbytet. Att inte vara medlem av viktigasamarbetsorganisationer betyder att ställer sig utanför möjlighetenatt påverka och ta del av betydelsefull kunskap. Det får menliga effekterinom respektive kunskapsområde och det innebär att blir mindreintressant som forskarmiljö. Ett utträde ur internationella projekt somexempelvis skulle, i likhet med vad regeringens ingrepp i friståendeforskningsstiftelser redan gjort, undergräva våra förutsättningar att lockautländsk kompetens till landet, vilken behövs. Vi förordar att detinternationella forskningssamarbetet lyfts från myndighetsnivå och ges dessrätta proportioner genom att återigen får möjlighet att fatta ettövergripande beslut om omfattning och inriktning. Vi avsätter ca 300miljoner kronor mer än regeringen till internationellt forskningssamarbete.Ge grundforskningen svängrumAtt ständigt få fram ny kunskap är en nödvändighet förSverige. Om vi inte själva bidrar till kunskapsutvecklingenhar vi heller ingen beredskap att utnyttja ny kunskap somtagits fram i andra länder. Forskarsamhället kräver ett stortspelrum för egna initiativ och mångfald. Det måste finnasplats också för det oberäkneliga. Grundforskning sneglar intepå samhällsnyttan, men utgör grunden och förutsättningenför forskningens framsteg inom alla områden.Grundforskningen utgör också vår garanti för långsiktigkompetensutveckling, och strategisk forskning är viktig för att utvecklasvensk forsknings styrka och potential. Det är också viktigt att främjautnyttjandet av forskningens resultat lika väl som att avancerad svenskforskning skall stå sig väl i internationella jämförelser.Forskningsrådens finansieringskapacitet måste stärkas. Det gergrundforskningen nytt utrymme. Det säkerställer också de nationellaforskningsanläggningarnas fortlevnad (MAX-laboratoriet i , Onsalarymdobservatorium, i och TheSvedberg-laboratoriet i ). Vi föreslår därför att höja deämnesinriktade forskningsrådens anslag med ochforskningsråd - utöver regeringens förslag - under den kommandetreårsperioden.Ämnesgränserna mellan forskningsråden bör prövas för att säkerställa attnya inriktningar inom forskningen ges nödvändiga resurser. Ett bioteknisktforskningsråd skulle exempelvis kunna bli ett värdefullt tillskott. Inombioteknikens område kan bli världsledande.Korsa kunnandetUtvecklandet av banbrytande vetenskap handlar ibland omatt koppla samman kunskap som varit åtskild. Detkanske tydligaste exemplet är biotekniken. Att skapa bästaförutsättningar för svensk forskning att kunna åstadkommaännu mer av banbrytande vetenskap måste vara enprioriterad uppgift. Vi behöver fler lösningar som låterkunskaper från olika områden mötas. En sammankoppling avinformationsteknik och bioteknik liksom beträffandeinformationsteknik och miljöforskning kan bli mycketfruktbar.Kunnandet måste i större utsträckning än korsas mellan vetenskapoch företagande. En utmärkt grund är redan lagd i forsknings- ochföretagarbyn i . Ett annat utmärkt exempel att bygga vidare påär vid universitet.Alltjämt är, i generella termer, kontakten mellan högskolorna ochföretagen för dålig. Rörligheten är alldeles för låg. Det är för få som undersin karriär byter "sida" ett antal gånger. Betydligt fler universitetslärareborde få möjlighet att arbeta i arbetslivet utanföruniversitetet.Viktig kunskap och nyttiga erfarenheter med otraditionella perspektiv ochinfallsvinklar skulle kunna tas tillvara. Ett väsentligt utökat utbyte avforskare mellan universitet och högskolor och näringslivet bör eftersträvas.Ett konkret exempel skulle kunna vara en filial till knuten till Studsvik och Askö-laboratorierna.Ett starkt näringslivsengagemang i först och främst de tekniskahögskolorna är nödvändigt för att bryta barriärerna mellan den akademiskaforskningen och industriföretagen. Svenska företag har betydligt färreforskarutbildade än företagen i våra konkurrentländer. Med kunskap som enallt viktigare faktor i internationell konkurrens är det ett förhållande sommåste ändras.I många fall väljer svenska forskare att själva utveckla sin egen idé elleruppfinning istället för att samarbeta med en van entreprenör. Ett skäl tilldetta kan vara att naturliga nätverk alltför ofta saknas mellan personer inomhögskolan och inom näringslivet.Moderata samlingspartiet förordar en forskningspolitik som inbjudervetenskap och näringsliv till ökad samverkan om nya och omfattandesatsningar på forskning främst rörande naturvetenskap, bioteknik ochinformationsteknik.Satsa på det nydanande och excellentaNydanande vetenskap och forskning i världsklass genomförsav duktiga och kreativa individer och forskargrupper. Dethar en del inom det svenska samhället svårt att medge ochacceptera. Strävan efter s k rättvis fördelning även inomdetta område och förnekande av excellenta prestationer iform av uteblivna belöningar, exempelvis ökade anslag tillde allra bästa, kväver nyskapande och briljans. Sverigeriskerar bl a genom omoderna anslagssystem att jagabegåvningar inom forskarvärlden ut ur landet.För att stoppa en sådan utveckling måste ett antal åtgärder vidtas. För detförsta att styra forskningsanslag till individer, inte bara till ämnen. För detandra att specifikt styra mer av anslagen till dem som är allra duktigast ochtill unga begåvade forskare. För det tredje att styra anslag till att stödja nyaidéer, oavsett forskningsämne. För det fjärde att satsa på att anslå medel tillinternationella samarbetsprojekt för att knyta forskningsallianser av högkvalitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsmiljöns strategiska betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av forskningens frihet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar för grundforskningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av fria forskningsfinansiärer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de före detta fristående forskningsstiftelserna måste återfå sintidigare roll och om statens användning av deras medel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av resurser till högskolor och universitet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en successiv uppbyggnad av de nya universiteten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fler högskolor bör ges möjlighet att övergå i privaträttsligform,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om /,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett rymduniversitet i ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långsiktig forskningspolitik.Stockholm den 25 oktober 1998Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()