mot · GM02MJ232 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ232av m.fl. (mp)Jordbruk utan gifterInledningDet konventionella lantbruket är inte ekologiskt långsiktigthållbart. Det enades LRF och stiftelsen . Larmrapporter ombekämpningsmedelsrester i dricksvatten, övergödning,stigande kadmiumhalter i mark med mera visar att detverkligen är så. För de gröna kan endast ettjordbruk som inte nyttjar gifter och konstgödsel kallasekologiskt långsiktigt hållbart. Vi anser inte heller, tillskillnad från regeringen, att genmanipulation av växter ochdjur hör ihop med detta. Det finns en paradox i synen påbiologi, natur och ekologiska samband . Trots attkunskapen ökar om komplexiteten i celler och natur finnsfortfarande föreställningen att det är så enkelt. Lyckligtvisbörjar en opinion mot genmanipulerade grödor växa sig alltstarkare i många länder. vill ha ett treårigtmoratorium för odling och vill förbjuda odling avsorter i landet som andra EU-länder vill godkänna. Tyvärrhar varit en av pådrivarna i EU, en rollregeringen borde ompröva.I denna motion med anledning av budgetförslaget för redovisasmotiven och förslagen i de grönas budgetförslag förutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för1999.JordbruketDen svenska jordbrukspolitiken styrs till stor del frånBryssel. I denna motion skall enbart de förändringar somMiljöpartiet föreslår presenteras kort. I många fall hänvisastill utförligare motioner.Anslag B 6 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruketTotalt tillförs anslaget att fördelas enligtnedan:Marknadsföring av ekologiskt odlade produkterMiljöpartiet de gröna delar regeringens uppfattning att detekologiska lantbruket är en spjutspets i utvecklingen . Vianser dock att denna spjutspets inte får ses som en litennisch, utan att strävan måste vara att allt lantbruk i framtidenskall bedrivas på detta sätt, det vill säga utan giftigabekämpningsmedel och konstgödsel. Det konventionellalantbruket tär alldeles för mycket på jordens resurser och ärinte i längden hållbart. För att det konventionella lantbruketskall hållas igång krävs att den rika i-världen har"skuggarealer" i andra länder, som odlar proteinfoder tilldjuren här. Den marken måste få försörja de människor somlever i den delen av världen istället. Den rika världen måsteha ett jordbruk som kan försörja den med sådant självt.Vi anser att marknadsföringen för ekologiska livsmedel måste tillföras mermedel. Jämförelser med visar att satsar mycket lite. IDanmark satsas dessutom på experthjälp till det ekologiska lantbruket. Detfinns en risk att kommer på efterkälken. sker information tillkonsumenter, storkök i skolor och på institutioner med flera på mer ellermindre ideell basis. Intresset är mycket stort.Stöd till marknadsstödjande åtgärder för ekologiska produkter finns underanslaget B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Inom det anslaget finnsäven bidrag med för funktionstest av lantbrukssprutor. Vianser att detta är något näringen måste bekosta själv. Om man nu användergifter måste det vara giftspridarens ansvar att se till att sprutorna fungerar.Det måste rymmas inom den princip PPP, Pollutor Pays Principle.Sammanfattningsvis vill vi satsa på marknadsstödjandeåtgärder för ekologiska produkter. finns redan för dettaändamål, tillförs genom att bidrag för funktionstest av lant-brukssprutor dras in och tas från anslaget F 6 Export-främjande åtgärder.Försöks- och utvecklingsverksamhet inom detekologiska jordbruketIdag sker mycket av utvecklingen av arbetsmetoder, redskapm m inom det ekologiska lantbruket av lantbrukare själva.Man provar sig fram, helt enkelt. Mycket av detutvecklingsarbetet saknar helt stöd.Miljöpartiet föreslår att detta anslag, som i budgeten föreslås kunnaomfatta ökas med . Medlen tas frånanslag F 6 Exportfrämjande åtgärder.Nytt anslag Ekologisktforskningscentrum i JärnaI en särskild motion utvecklas tankarna om ett ekologisktforskningscentrum för jordbruket i Järna.För ändamålet föreslår att anslås, som tasfrån anslag F 6 Exportfrämjande åtgärder.Anslag C 4 FiskevårdDe har inneburit stora förändringar ocksåför det liv som finns under vattenytan. Sjöar och vattendraghar påverkats kraftigt genom industriutsläpp, vatten-kraftsutbyggnad, flottningsepoken, övergödning, försurningoch mycket annat. En effekt är att den biologiskamångfalden har minskats. Vissa arter har helt försvunnit frånvåra vatten medan andra befinner sig på s.k. hotlistor. Enannan effekt är att möjligheterna till reproduktion och iövrigt goda livsbetingelser för fisk har minskats, vilket i sintur gett upphov till att fisket försämrats drastiskt.De senaste åren har kunskaperna ökat om vad som verkligen kan göras föratt återställa goda livsbetingelser för ursprungliga arter. Framför alltinsatseroch åtgärder för att vidmakthålla och förbättra förutsättningarna för naturligreproduktion och tillväxt, bl.a. biotopvård, byggande av vandringsvägar,fiskevårdande tillsyn, utsättningar för återintroduktion och förstärkning, samtforskning, utbildning och information inom området är viktiga.Fiskeriverket har 1995 uppskattat de årliga kostnaderna för att bedriva engod fiskevård till ca 65, . Kostnaderna blir högre omambitionerna är högre och mindre om fiskevårdsinsatserna begränsas. Omovanstående begränsning görs hamnar kostnaderna för den årliga fiskevårdenpå i storleksordningen . De anslagna medlenförslår alltså inte.Miljöpartiet anser det nödvändigt att öka detta anslag alternativt se hur enökning av fiskevårdande insatser kan finansieras. Detta bör ges regeringentill känna.FettfeneklippningUnder anslaget föreslås att fettfeneklippning av odladlaxsmolt skall finansieras inom anslaget. degröna har engagerat sig mycket i situationen för den vildalaxen. Att genom fettfeneklippning särskilja odlad lax frånden vilda sätter vi oss inte emot, men vi anser inte att det skabelasta anslag C 4. Som anförs ovan är åtgärderna förfiskevård stora. Om detta anslag skall täcka ävenfettfeneklippning av 2 miljoner laxsmolt betyder det attmedlen för annan fiskevård minskas väsentligt. Om viponerar att fettfeneklippningen inklusive tid för fångst m.m.tar per laxsmolt så motsvarar det 2 500arbetsveckor eller 625 heltidsanställda människor under 1månad.Fettfeneklippningen kostar så gott som hela anslaget, något vi inte kanacceptera. de gröna anser att denna insats borde kunna belastautgiftsområde 14 eftersom detta skapar arbete i bygder där det finns arbetslöshet. Detta bör ges regeringen till känna.Anslag D 2 Ersättning förviltskadorInom detta anslag ryms såväl ersättningar till rovdjursrivnarenar och andra tamdjur som medel till det förebyggandearbetet för att förhindra skada av vilt.Miljöpartiet de gröna anser det mycket positivt att anslaget nu ökas med9,. Vi ser behov av att öka anslaget även för åren 2000 och2001, såväl vad avser rovdjursrivna tamdjur som ersättning för andraviltskador.RenarDet nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar måsteges en reell möjlighet att fungera. Den stora förändringen äratt ersättning skall utgå efter antalet rovdjur i renbeteslandetoch då framför allt för antalet föryngringar. Det är ett brasystem och visar att samhället menar allvar med bevarandetav de hotade rovdjuren. Det kräver årliga inventeringar, menger en mer rättvis ersättning än det förra systemet somkrävde hittade kadaver. utgick ersättning sombekant efter antalet funna rivna renar.I det förslag som och enats om fanns ävenangivet till vilka värden renar skulle ersättas. Med den storlek på anslag somnu finns är detta dock inte möjligt. För att systemet, som ju innebär attrovdjur skall få finnas även i renbeteslandet, skall få full acceptans är detviktigt att det inte råder delade meningar om ersättningsnivån per ren.Fortfarande skiljer sig ersättningen för renar dödade av tåget rejält fråndagens slaktvärde.Det är viktigt att ersättningsnivån per ren för rovdjursrivna renar slås fastpå en för alla parter acceptabel nivå. Detta bör ges regeringen till känna.Ersättning till andra tamdjur änrenarErsättning till andra tamdjur än renar regleras av 29a § ijaktförordningen. Vi har i särskild motion belyst hur vi anseratt den bör förändras. I korthet ser våra förslag ut som följer:? Ta bort undantaget för ersättning för tamdjur som kan försäkras ijaktförordningens 29a §.?? Ge möjlighet till ersättning för samtliga tamdjur som rivs av hotaderovdjur även om de inte ingått i näringsverksamhet. ?Medel till det förebyggande arbetetDen ökning av anslaget för skador orsakade av annat vilt ände stora rovdjuren som föreslås är mycket välkommen. Dettaanslag går till stängsling för att hålla rovdjur som varg skildafrån får, att utveckla metoder för att förhindra björn att finnaföda på olämpliga ställen, att finna fiskemetoder somförhindrar sälskador på fisket m.m. Detta arbete är mycketviktigt och har visat sig framgångsrikt. Alternativet till detförebyggande arbetet är att tillåta jakt. Eftersom det oftahandlar om hotade arter vore det oerhört tragiskt om medelinte avsattes i tillräcklig storlek för att förhindra skada där såär möjligt.Miljöpartiet de gröna föreslog inför budget 98 att denna del av anslagetskulle öka med . Den ökningen som föreslås på 4,5miljoner kronor behövs inte bara för sälskador, som anges i budgeten, utanäven för att förebygga skador av tranor och gäss. Inriktningen måste vara attviltskadorna skall förebyggas för att därmed undvika skyddsjakt. Arter somtrana, olika gäss och sälar måste få utrymme i landet, och samhället måste haråd att ersätta och förebygga skador.Tabell Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr23Jord- och skogsbruk, fiskeRegeringenMiljöpartietmed anslutande näringarFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet1197413154131680510AnslagA1Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m.383737B1Statens jordbruksverk230232235B2Stöd till jordbruketsrationalisering m.m.222222B3Djurregister141415B4Statens utsädeskontroll111B5Statens växtsortnämnd111B6Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket272728101010B7Bekämpande av växtsjukdomar333B8Strukturstöd inomlivsmedelssektorn108110110B9Från EG-budgeten finansieratstrukturstöd128125125B10Regionala stöd till jordbruket717717717B11Från EG-budgeten finansieraderegionala stöd till jordbruket325325325B12Kompletterande åtgärder inomjordbruket137014201400B13Från EG-budgeten finansieradekompletterande åtgärder inomjordbruket130814181400B14Arealersättning och djurbidragm.m.365043004300B15Intervention och exportbidragför jordbruksprodukter155018501850B16Räntekostnader förförskotterade arealersättningarm.m.808080B17Jordbrukets blockdatabas181819B18Jordbruks- ochlivsmedelsekonomiska institutet488Nytt anslag: Ekologiskforskning555C1Fiskeriverket596061Strukturstöd till fisket m.m.313131C3Från EG-budgeten finansieradestrukturstöd till fisket m.m.808080C4Fiskevård202020D1Främjande av rennäringen m.m.373737D2Ersättningar för viltskador m.m.565656D3Stöd till innehavare avfjällägenheter m.m.222E1Statens veterinärmedicinskaanstalt818283E2Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen8082 83E3Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder202121E4Centrala försöksdjursnämnden777E5Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar919191F1Statens livsmedelsverk109111113F2Livsmedelsekonomiskasamarbetsnämnden10F3Kostnader förlivsmedelsberedskap242425F4Livsmedelsstatistik252526F5Jordbruks- ochlivsmedelsstatistik finansieradfrån EG-budgeten444F6Exportfrämjande åtgärder15105-15-10-5G1Sveriges lantbruksuniversitet108111181149G2Skogs- och jordbruketsforskningsråd:Förvaltningskostnader111112G3Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning ochkollektiv forskning197201205G4Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademin111H1Skogsvårdsorganisationen268280289H2Insatser för skogsbruket768686H3Internationellt skogssamarbete111H4Från EG-budgeten finansieradeFrån EG-budgeten finansierademedel förskogsskadeövervakning666HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på marknadsstödjande åtgärder för ekologiska produkter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade anslag för försöks- och utvecklingsverksamhet inom detekologiska jordbruket,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett forskningscentrum för ekologiskt jordbruk i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fettfeneklippning av odlade laxsmolt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättningsnivån per ren för rovdjursrivna renar,6. att beslutar att för anvisa anslagen underutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligtMiljöpartiets förslag i tabell.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()