mot · GM02Sk4 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk4av ()med anledning av prop. 1998/99:16 Avdrag för vissa pensionskostnader, m.m.I proposition 16 föreslås kompletteringar i avdragsreglernaför arbetsgivarnas kostnader för tjänstepensionering.Propositionens förslag bör emellertid kompletteras i de fallsmåföretag övergår från pensionsstiftelse tillpensionsförsäkring. Det kan finnas flera logiska skäl till attändra tryggandeform. I de fall ett företag valt stiftelseformenför att trygga pensionsåtaganden kan det inträffa situationersom, om inte lagförslaget kompletteras, innebär attstiftelseformen inte behandlas skattemässigt likvärdigt iförhållande till andra tryggandeformer. Detta torde knappastvara regeringens avsikt.En pensionsberättigad som släpper ägarkontrollen får svårt att hindra denya ägarna från att utfästa ytterligare pensioner utan att göra nya av-sättningar, vilket i händelse av t ex konkurs gör att stiftelsens förmögenhetinte räcker till för att genom försäkring infria löftena fullt ut.Antalet pensionsstiftelser kan uppskattas till cirka 4.000 st, varav pensions-stiftelser som tryggar pension åt företagare i fåmansbolag fullständigt domi-nerar antalsmässigt men inte kapitalmässigt.Utfästandet av nya pensioner leder till en urholkning av den säkerhetstiftelsen skall vara. Visserligen kan företagaren, i händelse av att företagetsäljs, få köparen/den nye ägaren att lova att inte utfästa ytterligare pensionerutan att göra härför erforderliga avsättningar. Men detta binder inte engodtroende tredje man som ändå fått en utfästelse och ibland kan det ocksåvara svårt att avgöra om en utfästelse omfattas av stiftelsens ändamåls-beskrivning eller inte. En säkrare väg vid försäljning är att hos länsstyrelsenbegära inskränkning av ändamålet till att bara trygga pension åt dem som varpensionsberättigade före ägarbytet. Ett problem som ändå finns kvar är attarbetsgivaren enligt 1 § 2 st tryggandelagen alltid är oinskränkt ansvarig förlämnade pensionslöften. En ansvarighet som inte går att avtala bort, vilketgör att en nedgång i värdet av stiftelsens placeringar direkt återverkar påföretaget och gör de nya ägarna ägnade att bara godta placeringar som ärextremt säkra och därmed onödigt lågavkastande, vilket är till förfång förändamålet. För att undvika detta brukar både säljare och köpare ha ettgemensamt intresse av att avveckla pensionsstiftelsen. Förutom att de rentallmänt brukar vilja skiljas åt en gång för alla. Köparen vill därutöver bli frifrån att behöva administrera pensionen och stiftelsen.Även i andra situationer än i fråga om företagsförsäljning kan det, sedanstiftelsens fördelar spelat ut sin roll, finnas skäl eller önskemål om att lösaaven pensionsstiftelse genom försäkring.Problemen är i och för sig inte nya utan har funnits alltsedan avdrags-begränsningar beslöts 1975. Det paradoxala är emellertid att vårensliberaliserade lagstiftning ökat inlåsningseffekterna, vilket ju den rubriceradepropositionen, som syftar till att lösa upp knutarna, är en bekräftelse på.Förslaget i propositionen torde emellertid inte lösa mer än vissa begränsadedelar av de tillkomna svårigheterna. Stor risk finns att skatte-myndigheterna tolkar lokutionen "trygga pensionsutfästelse, som hartryggats av arbetsgivaren med avdragsrätt" som så, att avdrag vid byte avtryggandeform bara kan ges om den aktuella pensionsutfästelsen, vid tidigaretaxering föranlett avdrag för avsättning och inte omfattar utfästelser inomprincipiellt avdragsgill nivå, som tryggats genom avkastning i pensions-stiftelse eller inom ramen för kapital i pensionsstiftelsen som blivit "ledigt"kapital genom dödsfall. Däremot är i princip all gottgörelse från pensions-stiftelse, som tas för att kompensera företag för inköp av försäkring, alltidskattepliktig även om avdrag för försäkringsköpet inte erhålls.I den tidigare lagstiftningen kunde man falla tillbaka på den s.k. ryms-inom-regeln där avdrag alltid gavs för utfästelser som rymdes inom vad somvar sedvanligt enligt allmän pensionsplan. Man kunde alltså gå tillbaka tilltidpunkten då anställningen upphörde eller pensionering skedde för att seefter vad som rymdes inom allmän pensionsplan. är avdragsrätten be-gränsad till fallet att lön eller ersättning utgått eller året dess-förinnan (propositionen sid 16) och beräknas på den löne- eller ersättnings-nivån. Enligt förslaget i propositionen blir den kompletterad med att avdragfår göras för tryggande av pensionsutfästelse som tidigare tryggats medavdragsrätt, dvs föranlett avdrag, som jag befarar att bestämmelsen blirtolkad. Om förslaget till lagtext inte justeras uppfylls inte på långa vägarmålet att "avdragsreglerna skall bli likartade med de som följer av äldreregler". Förslaget i propositionen klarar oftast övergång från tryggande på"konto" men inte särskilt mycket mer.Ett exempel kan illustrera problemet, varvid en grundförutsättning är attden försäkring som köps, helt ligger inom det principiellt avdragsgillautrymmet. Det är alltså bara den omständigheten att inköpet sker när lön intelängre utgår som leder till vägrat avdrag.En fåmansföretagare som pensionerade sig , lät barnen taöver. Vid fyllda får han ett intressant erbjudande om att sälja företaget.Lönen under de senare tjänsteåren var , tjänstetiden mer än 30år och i pensionsstiftelsen kvarstår 1.000.000 kronor. Deträcker till en livsvarig ren ålderspension om , vilketmed dagens basbelopp, , motsvarar nivån för avdragsgillttryggande vid årslönen . Mannen i exemplet saknarannan tjänstepensionsrätt.Den genom stiftelsen tryggade utfästelsen kan emellertid till stor del habyggts upp genom god kapitalförvaltning i stiftelsen eller genom attpensionen belastat företaget direkt och kapitalet istiftelsen stannat kvar för att i stället trygga en utfästelse om pension från65år som inte funnits tidigare. Utfästelsen har också, som brukligt, skrivits omett antal gånger för att anpassas till stiftelseförmögenheten. Här är alltsåfråga om en tekniskt sett "ny" utfästelse som inte "tidigare tryggats avarbetsgivaren med avdragsrätt", trots att den helt ligger inom nivån förprincipiellt avdragsgillt tryggande. Men utfästelsen fångas inte upp av deföreslagna reglerna för byte av tryggandeform, och en försäkring blir ju inteheller avdragsgill enligt de ordinarie reglerna eftersom företagaren jupensionerats och inte har någon lönebas att räkna avdrags-utrymme på. Det finns således risk för att avdrag för försäkringsköpet heltvägras, och att hela gottgörelsen 1.000.000 kronor beskattas.Flera andra typfall på samma tema skulle kunna anföras och i principuppkommer problem så snart en utfästelse tillkommer eller ändras inomramen för befintlig stiftelseförmögenhet, vilket är näst intill ofrånkomligt närdet gäller stiftelsetryggad pension till fåmansföretagare.Problemet kan utvecklas med ytterligare ett exempel. Det kan avse sammeman som i förra exemplet, men han avlider innan företaget sålts. Förmotsvarande miljonen i pensionsstiftelsen inköps en änkepension som fallerinom, enligt stycke 6 anvisningspunkten 20 d till 23 § kommunalskattelagenför efterlevandepension, principiellt avdagsgill nivå. Problemet är dock detatt den avlidne inte haft lön (han har ju pensionerats) varföravdraget för försäkringsköpet kan komma att vägras helt trots att helagottgörelsen, 1.000.000 kronor, beskattas.Detta är exempel på de inlåsningseffekter som accentuerats av de sedan ivåras införda avdragsbegränsningarna. Med det förslag som föreligger serdet ut att i många fall kunna leda till vägrat avdrag för utfästelser som liggerinom principiellt avdragsgill nivå, som gottgörelse från pensions-stiftelse för att bekosta bytet av tryggandeform ändå beskattas. Stiftelse-formen riskerar med andra ord att bli skattemässigt diskriminerad i sambandmed byte av tryggandeform. Det finns därför anledning för attbesluta om en kompletterande lagtext som undanröjer denna olägenhet.Lagtexten bör ta sikte på de förmåner som tryggats av arbetsgivaren genomavdragsrätt eller som skulle kunna ha tryggats åt en anställd eller hans efter-levande, jämte kostnaden för indexering eller annan värdesäkring. Detsamma gäller i händelse av dödsfall efter att tjänsten upphört.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avdrag för pensionsutfästelser som ligger inomprincipiellt avdragsgill nivå skall vara möjlig även i de fall byte avtryggandeform från stiftelse till försäkring sker, i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Carl ()