mot · GM02N215 · 1998-10-28 00:00:00 — Exempelvis bör omstruktureringarvara nära slutförandet och därmed överblickbara för aktiemarknaden.7.2 Allmänheten skall erbjudas köpa aktierDet finns vidare anledning att söka stärka riskkapitalmarknadensfunktion vid försäljningarna genom att bredda aktiesparandet till en alltbredare allmänhet och därmed öka den långsiktiga kapaciteten förtillförsel av inhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måste tas tilldet allmänna marknadsläget.Genom att erbjuda aktier i de statliga företagen till en bred allmänhet kanintresset för privatiseringarna ökas som riskkapitalmarknadenbreddas.Enligt Moderata samlingspartiets bedömning är riskkapitalmarknaden idagförhållandevis stark - om de rätta förutsättningarna ges. För att uppnå lång-siktigt godtagbara avkastningsmöjligheter i syfte att stärka riskkapital-marknaden måste ha skatteregler som är likvärdiga med dem somgäller i andra jämförbara länder. Den diskriminerande beskattningen avsvenskt riskkapital som återinfördes efter det senaste valet leder till ett ökatutländskt ägande och kontroll av svenskt näringsliv.Utländskt ägande är principiellt riktigt, men det är inte sunt att det utländ-ska ägandet ökar därför att svenskt ägande missgynnas.Åtskilliga tecken tyder dessutom på att delar av det ökande utländskaägandet finansieras av svenskt sparande i utlandet. Det svenska riskkapitaletträngs ut till utlandet på grund av dubbelbeskattning av aktieutdelningar. Påså sätt medverkar den nuvarande beskattningen till att öka utlandsägandet avnäringslivet utan att långsiktigt öka skatteintäkterna.Moderata samlingspartiet föreslår i partimotion 1998/99:Sk310 att dubbel-beskattningen av avkastningen på riskkapital upphävs. Med dessaförutsättningar bedömer vi det fullt möjligt att under nästa mandatperiodgenomföra privatiseringar omfattande 40-80 miljarder kronor.7.3 Underlätta de anställdas delägarskapDagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommer attkännetecknas av ett närmare samband mellan den enskilde anställde,arbetets organisation och genomförande och företagets framgång. Deanställda kommer att ha ett större personligt ansvar för arbetsuppgifternaoch resultatet. Det är då också rimligt att de skall kunna få del avföretagets vinst.Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt ellerenskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst. Här-igenom blir medarbetarna direkt delaktiga i företagets resultat. Genom att pådetta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan av samhörighetinom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar och intresset förfortsatt sparande kan stimuleras.För Socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. De rubbarförutsättningarna för den övergripande ambitionen att utjämna inkomster. Deleder till enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed motarbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn.Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte attförsämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra sådana systemdyra för arbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren.Moderata samlingspartiet har konsekvent motsatt sig sådana försämringar.I stället hävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras t.ex.genom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidareborde möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna sominkomst av tillfällig förvärvsverksamhet övervägas.Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet attspara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellanmarknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Moderatasamlingspartiet anser att skattefrihet bör gälla för alla anställdas aktieköp idet egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett påsamma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående.8 Ta bort kommunala monopolKonkurrensutsatt verksamhetI är bara en fjärdedel av ekonomin utsatt för internationellkonkurrens. Resten utgörs till stor del av den offentliga sektor som är heltskyddad från såväl utländsk som inhemsk konkurrens. En lång radverksamheter, framförallt i kommuner och landsting, drivs i nästintill monopolform. Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvården ochbarnomsorgen.Genom friskolesystemet skapas konkurrens och privata alternativ inomutbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden ochkonkurrensen i den högre utbildningen.Införande av vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng kan öka kvalitén ochsänka kostnaderna för barnomsorgen som en helt ny marknadöppnas för tusentals nya småföretagare, ofta kvinnor.En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt val av egen läkare och fri etablerings-rätt för läkare och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolen faller ochkonkurrensen öppnas.All verksamhet med undantag för ren myndighetsutövning börupphandlas i konkurrens. Det skapar utrymme för valfrihet och mångfaldsamt ger kommunerna möjlighet att prioritera det som inte kan utföras avandra.Det är angeläget att lagen om offentlig upphandling kompletteras så att detinförs lagkrav på att all verksamhet där förutsättningar för konkurrens finnsskall upphandlas - om någon så begär. Privata entreprenörer skall ha rätt attutmana offentlig näringsverksamhet.8.1 Privatisera kommunala bolag och affärsverksamheterAntalet kommunala bolag är omkring 1 500 stycken. Allt fler av dessabolag bedriver verksamheter inom områden där privata företag sedanlänge varit verksamma. En mycket stor andel av de kommunala bolagengår med stora, ständiga förluster. De kommunala bolagen har dessutompåfallande ofta varit förknippade med de kontokortsskandaler somavslöjats i flera kommuner.Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellanoffentliga och privata bolag. Ett kommunalt bolag bedriver sin verksamhetmed skattemedel som eget kapital och med skattebetalarna som risktagareoch yttersta garanter. Detta ger kommunala företag ett övertag på bekostnadav företag som drivs av de egna medborgarna.De verksamheter som drivs i bolagsform skall privatiseras elleravvecklas. Även kommunala affärsliknande verksamheter som bedrivs iförvaltningsform bör säljas eller avvecklas. För att underlätta försäljningar avverksamheter bör dessa i vissa fall avgränsas till egna kostnadsställen medeget budget- och förvaltningsansvar för att sedan bolagiseras. Därefter bördet konkurrensutsatta bolaget slutligen säljas, exempelvis till de anställda.Lagen om offentlig upphandling är otillräcklig med hänsyn tagen till entilltagande konkurrens på ojämlika villkor från offentligt ägda bolag ochförvaltningar. erfarenheter från de ärenden som anmältstill verket är alarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driftenavnäringsverksamhet i offentlig regi då verksamheten inte grundar sig påformella beslut, utan har startats genom informella beslut med hjälp avresurser som står den offentliga sektorn till förfogande.Därför bör det i lagen om offentlig upphandling införas en regel som göroffentlig näringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stat,kommun eller landsting.Privatisering och avveckling av affärsverksamhet innebär storaomvandlingsprocesser som måste skötas med stor varsamhet. Det är viktigtatt privatiseringsprocessen leder till fördelar för alla. Konkurrensen skall blimer rättvis. Kommun och landsting skall ges ett bra pris för verksamhetersom avyttras och de sålda företagen skall stärkas genom privatiseringen.9 Sprid ägandet i de statliga bolagen9.1 Privatisering av skall prioriterasModerata samlingspartiet anser att det statliga telekomföretaget sättas överst på privatiseringslistan och säljas inom en snar framtid.En stor del av aktierna bör erbjudas den breda allmänheten via börsen.Det finns ett stort intresse från svenska folkets sida att äga aktier i svenskaföretag. En börsintroduktion av kan skapa en ny svensk folkaktie ochkraftigt sprida aktieägandet bland befolkningen på samma sätt som skeddevid privatiseringarna av AssiDomän och då flera hundra tusensvenskar blev aktieägare för första gången.Det råder ingen tvekan om att är moget för en privatisering. Före-tagsgruppen har en hög teknisk kompetens. Genom den tidiga avregleringenoch konkurrensutsättningen av telemarknaden i finns en klaraffärsmöjlighet på exportmarknaderna. Bland konkurrenterna intar Teliai dag en särställning som snart enda helstatliga teleföretag på en konkur-rensutsatt marknad. Detta är en riskfylld position.Figur 9.1Telia i förhållande till konkurrenterna.Flera skäl talar för att skall säljas nu:En privatisering skulle ge bättre tillgång till kapital och bättremöjligheter att expandera för att kunna bli ett av de stora telebolagen iEuropa. Alternativet är i stället att defensivt försvara sina marknader i främstSverige. har som statsägt bolag ingen möjlighet att erhålla kapital frånriskkapitalmarknaden, utan tvingas förlita sig till begränsade kapitaltillskottvia staten. Sådana kapitaltillskott är tidskrävande, komplicerade och dessut-om politiskt kontroversiella. kan därigenom missa attraktiva invest-eringsmöjligheter.Genom en privatisering skulle också få en större operationell flexi-bilitet. Som statsägt bolag har inga möjligheter att genomföraaktiebyten och tvingas därför betala kontant för det som annars hade kunnatuppnås genom allianser. På samma sätt skulle få ett bättre strategisktläge som privat bolag genom att kunna använda sina egna aktier vidstrategiska allianser.Ytterligare ett skäl som talar för en privatisering av är att enförsäljning har stort stöd i företagets ledning och bland dess anställda.Dessutom hastar en privatisering. bedöms ha ett stort ekonomisktvärde, men om en privatisering dröjer sjunker värdet. Gjorda analyser tyderpå att Telias värde redan har minskat avsevärt . Carnegievärderade till och till 44-46miljarder kronor - en bedömd värdeminskning på 19miljarder kronor. Om en privatisering dröjer ytterligare är risken stor attvärdet på företaget minskar ytterligare, vilket beror dels på att konkurrensenhårdnar, dels på att har svårt att utvecklas utan tillgång tillriskkapitalmarknaden.Genom en kombinerad nyemission och försäljning av en del av statensaktier till en bred allmänhet samt till svenska och utländska institutioner kanTelia ges erforderligt nytt kapital som den privata ägarandelen påmarknaden blir tillräckligt stor för att vara trovärdig.Det är endast genom att vända sig till den breda allmänheten somtillräcklig förankring och kapitalförsörjning kan erhållas. Efter en lämplig tidbör en första delprivatisering följas av ytterligare försäljningar av statensaktier.Målsättningen med privatiseringen av är att företaget långsiktigt börvara ett bland flera stora svenska exportföretag inom den kunskapsintensivadelen av näringslivet. Genom detta stärks den kritiska massan av hög-teknologiska svenskbaserade företag inom tele/IT/elektronik/mediebransch-erna.Sammantaget har Teliaaktien stora förutsättningar att bli en svensk folkaktie.9.2 Andra privatiseringarModerata samlingspartiet anser att i första hand ca 25 av de statligaföretagen bör privatiseras helt eller delvis. Privatiseringarna kan delas ini tre olika grupper:Breda aktiespridningar över börsen.Direktförsäljningar.Bolag eller verksamheter under någon form av strukturering eller medbehov av omstrukturering där ägarbreddning eller försäljning kan bli aktuell.I följande avsnitt redogör vi för de statliga eller delstatliga bolag som börprivatiseras - utan inbördes rangordning.9.3 Inom KommunikationsdepartementetSAS Sverige ABMotiv: Företaget utgör det svenska moderbolaget i SAS. Vi ser ingabärande skäl för att staten skall äga hälften av aktierna i ett internationelltkonkurrensutsatt flygbolag. Tvärtom uppfyller bolaget kriterierna för attfungera bättre i privat regi.Statens aktieinnehav är värt ca 3 miljarder kronor.Metod: Vid en försäljning av aktierna i bör staten eftersträvaatt SAS i första hand blir ett börsnoterat nordiskt företag med en bred nordiskägarkrets. Det finns några förutsättningar att tro att bolaget orkarbära extra kostnader i samband med trelandsägandet och uppdelningen avolika funktioner mellan länderna. Strikt kommersiella beslut ger bolagetstörst förutsättningar att kunna konkurrera framgångsrikt. De nationella ochde till hälften statsägda moderbolagen har därmed spelat ut sin roll. Efterdiskussioner med systerbolagen i och bör därför statenssamtliga aktier säljas på ett sätt som gagnar såväl företag som skattebetalare.Eventuellt behöver frågan om garanterad trafik för vissa orter hanteras påsärskilt sätt för att ägarfrågan skall få en lösning alla inblandade parter kanacceptera. Detta är dock inget större hinder för en försäljning av bolaget.Mål: SAS skall bli ett konkurrenskraftigt privat bolag med bas i Nordenoch med ett konkurrenskraftigt flygnät i synnerhet till och från Norden.Statens JärnvägarMotiv: Genom avregleringen av järnvägstrafiken konkurrensutsätts SJ ibetydande utsträckning. Om nya, konkurrerande järnvägsföretag uppståri någon större omfattning återstår att se. Behovet av fortsattaavregleringar i är stort liksom behovet av standardisering avjärnvägsmaterial, krav på elmotorer m.m.Vi uppskattar SJ:s försäljningsvärde till mellan 2 och 4 miljarder kronor.Metod: Den outvecklade konkurrensen inom järnvägsområdet börinte hindra en försäljning av vissa kringverksamheter, i likhet med dengenomförda försäljningen av , i syfte att öka koncentrationen påkärnverksamheten. Även ägarsamarbeten, delägande i kärnverksamheternaoch internationaliseringar bör prövas för att stärka företagsgruppensinternationella konkurrenskraft. SJ bör bolagiseras. Staten bör ställa sammakrav på SJ som på ett börsnoterat bolag när det gäller avkastning, redovis-ning, rapportering m.m. SJ skall förberedas på en framtida internatio-nalisering av verksamheten som kräver en ökad konkurrenskraft för attkunna möta ett ökat konkurrenstryck.Mål: Ett starkare, mer renodlat och konkurrenskraftigare SJ, som dessutomkänner det fulla konkurrenstrycket.Posten ABMotiv: Det faktum att innehar det svenska rekordet ianmälningar till för misstänkta brott motkonkurrenslagstiftningen utgör skäl i sig för en översyn av organisationoch ägarförhållanden. Viktigare är att alla verksamheter bedrivs i olikagrad av fungerande konkurrens.Flera av Postens verksamheter är väsentligt avvikande från kärnverksam-heten. Det är t.ex. tveksamt om staten skall ägna sig åt företagande i IT-branschen genom Postnet.Även om postdistributionen i många avseenden är monopolbetonad medstatliga krav och internationella förpliktelser samt vissa inslag av konkurrensfinns betydande fördelar för nya ägarlösningar. De ger konkurrens på likavillkor samt ett effektivare konkurrenstryck under pågående avreglering ochinternationalisering.Försäljningsvärdet för Posten är 5-6 miljarder kronor.Metod: Posten är i stora stycken ett tjänsteföretag där betydande värdenfinns i personalen. Starka skäl talar för att olika typer av ägarbreddningarriktas till den breda allmänheten av kunder och anställda vid denbörsintroduktion som bör genomföras.Det finns mycket som talar för att Postgirot liksom bank- och kassa-servicen skulle få en renare konkurrenssituation och en större rörelsefrihetvid en börsintroduktion kombinerad med en nyemission. Åtgärden kanmycket väl kombineras med vissa grader av ägarsamband och kommersiellaavtal om samutnyttjande av t.ex. postkontoren.Posten Lättgods utgörs till stor del av Poståkerierna. Den verksamhetenbedrivs ofta i full konkurrens med övriga transportsäljare. Det finns skäl attupphandla den tjänsten i konkurrens för att pressa kostnader och förbättraservice. Av detta följer behovet av en privatisering av Posten Lättgods.Åkerier ägs med fördel av de anställda eller andra kompetenta ägare pådenna marknad.Vad gäller Posten Affärsutveckling kan många argument tala för att hittapartners eller köpare till t.ex. Postnet, Posten Finans och Posten Fastigheter.Lösningarna måste ge större utvecklingskraft eller andra substantiella för-delar för att förverkligas.Posten Brev och Posten Utrikes får ses som kärnverksamheten, som utgördet nuvarande statliga serviceansvaret. I denna del bör den fortsatta konkur-rensutvecklingen och internationaliseringen avvaktas. Denna verksamhet kanoch bör ha både samarbeten och möjligen ägarsamband med tidigare nämndaverksamhetsfält. Det kommersiella intresset bör vara avgörande.Mål: Målet skall vara ett effektivt postbolag av hög internationell klassinom kärnområdet. Internationaliseringsgraden bör därför öka. Avpolitise-ringen av styrelserna bör genomföras.Arlanda flygplats och flygplatsMotiv: Det kommer att behövas betydande resurser för nya investeringarpå både och . Detta bör inte belasta statsbudgetenvare sig med lån eller lånegarantier. Vidare blir flygplatserna alltmerinternationellt konkurrensutsatta varför en tydligare och distinktarekommersiell prägel bör eftersträvas.Båda flygplatserna uppvisar god lönsamhet. Försäljningsvärdet är sam-manlagt flera miljarder kronor.Metod: En riktad nyemission i samband med en börsintroduktion kanövervägas. Även någon form av ägarsamband med andra för ochLandvetter viktiga flygplatser måste övervägas.Regelverken inom området bör utredas för att ta tillvara demindre flygplatsernas roll i trafiksystemet.Mål: skall bli en stark och konkurrenskraftig flygplats i . skall bli en konkurrenskraftig skandinavisk flygplats. Deninhemska konkurrensen mellan flygplatserna skall bli sundare och leda till attflygplatserna utvecklas.Inom LuftfartsverketMotiv: bedriver en omfattande affärsmässigverksamhet som inte är att betrakta som behövlig frånmyndighetssynpunkt. Vi anser därför att holdingbolagSWEDAVIA AB, samt börprivatiseras.Metod: Bolagen bör säljas gemensamt eller var för sig.Mål: myndighetsroll skall renodlas och bolagen skall blimer självständiga.AB Svensk BilprovningMotiv: I samband med omläggningen av mät- och provsystemen i Europaförsvann behovet av riksprovplatser. De ersattes med Swedac somkontrollmyndighet för godkända och ackrediterade mät- och provplatser.Därmed försvann också motiven för statligt ägda mät- och provplatsersåsom . Istället kan vilken kontrollplats som helst bligodkänd - förutsatt att man kan klara Swedacs kvalitetskrav.Försäljningsvärdet kan uppgå till en halv miljard kronor.Metod: måste analyseras förutsättningslöst för attuppnå ett gott resultat. Staten bör helt lämna ägandet. Om börsen är rätt sälj-plats kan diskuteras, liksom olika former av "ICA-modeller", personalägandee.t.c.Mål: Målet är dels att uppnå kostnadseffektiva kontroller, som väl hållerSwedacs kvalitetskrav, dels att frigöra kapital till statskassan.9.4 Inom FinansdepartementetNordbanken : Nordbanken, som 1997 gick ihop med finska Meritabanken ochsom till följd av den höga svenska ägarbeskattningen placeradehuvudkontoret i i stället för i , är en delvis statligt ägdbank där statens ägarandel uppgår till omkring en fjärdedel av kapitalet.Aktieinnehavet är värt omkring 30 miljarder kronor.Företaget är en av större bankkoncerner med ett brett utbud avbank- och finanstjänster till privatpersoner, små och medelstora företag,offentlig sektor samt ett urval svenska och finska storföretag. Vi ser ingabärande skäl för att staten skall äga merparten av aktierna i bolaget. Bolagetuppfyller kriterierna för att fungera bättre i privat regi. Bankens dominanssom servicepartner till den offentliga sektorn i visar på en skevkonkurrens som bör kunna elimineras vid en privatisering.Metod: En fortsatt spridning av aktien till allmänheten bör eftersträvas.Allmänheten har ett stort intresse att äga aktier i bolaget, vilket de tidigareförsäljningarna av Nordbankenaktier har visat. Aktien räknas som enfolkaktie.Mål: Försäljningen av resterande aktier i banken skärper på ett hälsosamtsätt konkurrensen i banksektorn. ökar det kommersiella trycket påbanken på ett bra sätt. En försäljning inbringar dessutom betydande belopptill statskassan som en återbäring på de kostnader som bankkrisen åsamkatskattebetalarna.SBABMotiv: Avregleringen av bostads- och bostadsfinansieringsmarknaden ären mycket viktig strukturell åtgärd. , Statensbostadsfinansieringsaktiebolag, är landets tredje största bostadsinstitutoch ägs till av staten. Utlåningen i bolaget sker sedan den 1januari 1995 genom två helägda dotterbolag, medan moderbolagetansvarar för all upplåning i koncernen. All verksamhet sker i engemensam organisation och under kontroll av moderbolagets styrelse ochledning.Bolaget agerar i full konkurrens med andra bostadsinstitut.SBAB är det enda bostadslåneinstitutet där staten garanterar kapitalet.Med staten i ryggen bedriver företaget en aggressiv prissättning påsin marknad med det uttalade målet att öka sin marknadsandel. Så längeinte staten kräver bolaget på en garantikostnad innebär detta en doldsubvention och en konkurrenssnedvridning som leder till en ökadsocialisering av bostadsfinansieringsmarknaden.Det finns inga motiv för att staten skall ägna sig åt denna verksamhet.SBAB:s nyemission på , samt det faktum att en stor del av bolagetshögriskengagemang på totalt lyfts över till , gjordeatt bolaget 1995, av negativa resultat, kunde visa en vinst på 516mkr. Detta motsvarar 14 procenträntabilitet på eget kapital. Försäljningsvärdet torde ligga på 3-4 miljarderkronor.Vi anser att bolaget är väl lämpat för en försäljning. bör intebli ett nytt statligt ägt Stadshypotek.Metod: Bolagets privata låntagare, institutioner och allmänheten är tänk-bara framtida ägare.Mål: Genom en försäljning av bolaget tas ytterligare ett steg mot ensundare konkurrens på lika villkor inom bostadsfinansieringen. Samtidigtminskar skattebetalarnas risktagande och staten fokuserar sina åtaganden tillatt bli mer inriktade på kärnverksamheterna.Vasakronan ABMotiv: har som mål att med skattebetalarnas pengarutvecklas till ett av landets ledande fastighetsföretag. Detta hotar attytterligare snedvrida en bransch som via AP-fonder,subventioner och politiska beslut fungerar dåligt. En försäljning avVasakronan är därför en del i en lång process för att skapa en sundkonkurrens på lika villkor i branschen.Resultatet efter finansnetto sjönk 1996 till 262 (637) mkr. Resultat-minskningen på beror främst på ett sämre finansnetto, varav 272mkr utgör engångskostnader för förtida lösen av lån i Riksgäldskontoret.Ökad upplåning till följd av kapitaliseringen av ochVasajorden AB medförde i högre räntekostnader. Dessutom påverk-ades resultatet negativt av den nya fastighetsskatten, högre energiskatter ochfortsatt höga underhållskostnader. Bolagets värde är minst 10 miljarderkronor.Genom ett antal strukturaffärer har bolaget renodlat sin verksamhet och äridag redo för en börsintroduktion.Metod: Bolaget synes vara väl lämpat för en börsintroduktion till allmän-heten och institutioner. Staten bör i sådant fall behålla en intressepost motbakgrund av statens särställning som stor kund hos bolaget.Mål: Målet är att bolaget skall privatiseras och bidra till en sundarestruktur och en bättre konkurrens inom fastighetsbranschen. Staten bör kvar-stå som delägare med tanke på innehav av speciella fastigheterför den statliga verksamheten, t.ex. fastigheter som brukas av rättsväsendet.Genom privatiseringen minskar staten sitt engagemang i kontorsfastighets-branschen vilket innebär att ytterligare ett litet steg tas mot en renodling avstatens roll.Vin & Sprit ABMotiv: Vin & Sprit är ett välrenommerat bolag med dominerandeställning i och stor export. Bolaget har sitt ursprung i ett störreantal små privata vingrossister som blev uppköpta. Bolaget har drivitssom ett statligt bolag pga alkoholpolitiska skäl. Dessa skäl är interelevanta på den avreglerade alkoholmarknaden, där endast detaljistledet- Systembolaget - är skyddat av monopollagstiftning.Metod: En styckevis privatisering av affärsområdena ger troligtvis statendet bästa ekonomiska utbytet samt minskar dagens konkurrenssnedvridnasituation. , vars värde ligger på ca ,kan börsintroduceras i eller säljas till något av de stora interna-tionella bolagen.