mot · GM02K282 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K282av ()IT-politikenRegeringen saknar visioner och förståelse förinformationsteknikens möjligheter. Det beror förmodligeninte bara på att många statsråd verkar sakna eget intresse förIT-frågorna, utan också på att informationstekniken är en delav och en kraft i ett helt annat samhälle än det som densocialdemokratiska rörelsen verkat i.Ord som snabbhet, öppenhet, internationalisering och individuell utveck-ling associeras med det nya. IT-utvecklingen och IT-användningen sätterfingret på och utmanar därmed mycket i en åldrad samhällsorganisation.Att regeringens tänkande stammar från en gammal verklighetsbild visas avdet avvaktande och lite misstroende förhållningssättet till det nya.I den mån regeringen talar om IT beskrivs det som frågor som hörframtiden till. Man saknar insikt om frågornas vikt här och . Informa-tionsteknikens inverkan på samhället beskrivs ofta som ett hot, med risk förkunskapsmässig och klassmässig segregation.Regeringens grundläggande förhållningssätt i IT-frågorna är statligstyrning och politisk kontroll. Denna attityd gör att går miste om endel av de möjligheter som informationstekniken erbjuder.InformationsteknikensStålverk 80När går in i IT-samhället blir regeringens svarpolitisk planering, ungefär som om uppgiften handlade omatt bygga ett visst antal mil ny väg. Regeringens IT-politikriskerar bli ett informationsteknikens 80.Regeringen har inrättat ett i . Detär en ny myndighet styrd av en ny delegation. Insatserna prioriteras motstödområde 1.Det behövs inga utpekade statligt skapade center för distansutbildning.Distansundervisning kan i princip bedrivas av alla de högskolor och privatautbildningsföretag som så önskar. Det som behövs är att infrastrukturen är såväl fungerande att inga tekniska hinder skapas. Bredbandstekniken är här engrundpelare.En viktig förutsättning är att det görs möjligt för högskolorna att användasina resurser och platser friare. Då kan skolorna själva styra distans-undervisningen.Ett annat exempel på regeringens vilja att styra IT-utvecklingen gerhanteringen av marknätet för digital TV. Regeringen väljer politiskt att satsapå en teknik med liten kapacitet, som endast lämpar sig för envägskommunikation och som dessutom lägger beslag på frekvens som behövs tillannat.Poängen för regeringen är naturligtvis statlig kontroll över etermedierna.Nu springer den tekniska utvecklingen förbi regeringen. TV kommer sändasvia snart sagt vilka linor som helst, eller via radio. Internet och TV växerihop.Ytterligare ett exempel där regeringen visar sin tro på reglering ochpolitisk styrning vad gäller informationsteknikanvändningen är särlag-stiftningen som kräver ansvarig utgivare för BBS:er. Denne är skyldig attkontrollera allt som sägs på BBS-en, vilket är en praktisk omöjlighet och likainkonsekvent som om VD skulle ansvara för allt som sägs påtelefonnätet. Den lagen bör ändras, liksom den nya person-uppgiftslagen, som berörs nedan.Ett av de allvarligare missgreppen är hanteringen av . Telias ledninghar länge hävdat att bolaget behöver betydande kapitaltillskott för attföretaget skall klara internationaliseringen och därtill kunna vidga sittverksamhetsfällt. behöver tillgång till kapital via börsen och bör därförprivatiseras.Regeringen har vägrat bolaget detta. har tappat tiotals miljarderkronor i värde på grund av regeringens dogmatiska inställning till enprivatisering, baserad på en övertro på politisk styrning.Den tidigare kommunikationsministern påstod t.o.m.följande:"Det vete sjutton om inte de svenska hushållen är beredda att sänkabarnbidragen för att klara att behålla . "Mycket talar dock för att kravet på att behålla statsägtinskränker sig till regeringspartiets snävare kretsar. Ocksåkonkurrensskäl och en renodling av statens uppgifter talarför en privatisering av Telia.Det finns vidare ingen anledning att det offentliga skall driva kommersiellawebbplatser och därmed konkurrera med privata aktörer.IT och skolanDet moderata målet är att alla landets skolor inom ett par treår skall ha tillgång till bredbandskommunikation.Varje elev bör ha tillgång till e-mail och skolornas datorer bör varakopplade i nätverk.För att alla skall kunna få tillgång till dator bör det finnas en dator på högstvar femte elev senast om ett par tre år.Ett problem i skolan är att alltför många lärare saknar datorvana ochIT-kunnande. För att en IT-satsning i skolan skall vara meningsfull måstemycket energi läggas på teknikens innehåll och pedagogik om användningeni skolan. Alla lärare måste få minst IT-utbildning de kommandeåren. Varje skola måste ha IT-kunskapsansvariga och löpande utbildamedarbetarna. Datorerna gör ingen nytta om de inte integreras i utbildningen.Pengarna till skolsatsningen tas från intäkterna från privatiseringen avTelia.Tillgång tillbredbandskommunikation ihela landetBredband, eller möjligheten att sända rörliga bilder ivideokvalitet i minst en riktning, är en central del i en nypolitik för att skapa goda förutsättningar för tillväxt i allaSveriges regioner.Varje hem och företag bör ges tillgång till bredband till väsentligen sammakostnad som telefonabonnemang senast om, låt säga, tre år.Att se till att detta blir verklighet är inte primärt statens uppgift, aktörernapå marknaden bygger rimligen huvuddelen av näten av kommersiella skäl.Staten har endast en roll i detta där ingen utbyggnad annars skulle komma tillstånd.Staten skall dock varken bygga, äga eller driva bredbandsnäten. Statenskall i stället handla upp tjänsten bredbandkommunikation av privata aktörer.Tekniken för att ge alla landets skolor, hushåll och företag tillgång tillbredbandskommunikation kommer förmodligen att variera. Befolknings-underlag och avstånd kommer att styra vilka teknisk lösningar - radio,satellit, optokabel, elnät eller mobiltelefoninät - som väljs.I skolans fall har vi föreslagit att tjänsten bredband upphandlas avSkolverket, men det måste i många delar av ske en mer samladupphandling.Hushållen bör få göra ett ROT-avdrag för att dra in bredbandsanslutning ihemmet.Informationsteknikenstärker demokratinSkillnaden mellan människors tillgång till information harförmodligen aldrig varit så liten som . Den intresserademedborgaren kan i regel snabbt och billigt söka de uppgifterhan behöver. Det är lika enkelt att ge sin mening till kännaoch att diskutera den med andra. Det är snarare intresse ochfärdighet än pengar som sätter gränser.Det behövs inga mellanled mellan väljare och valda längre. Internet ochmail bryter barriärer. Vem behöver ombudsmän när det finns Internet?Genomlysningen av politiken har blivit allt mer genomgripande, menmåste förenklas så långt det är möjligt. Många människor har ett genuintintresse för politik, men för många är dagens politiska former ett hinder.Internet ger en helt ny möjlighet till öppenhet.Riksdagen lägger ut allt som sker i på sin hemsida. Jag somenskild riksdagsledamot lägger dessutom ut allt jag gör i politiken på minegen hemsida. Där finns också texter om politiska visioner, om personenbakom politikern och lokalpolitiska frågor. Vidare finns ett elektronisktlänsbrev på hemsidan.Det är upp till oss politiker att redovisa hur vi förvaltar människorförtroende, vad vi gör i och sedan be om förnyat förtroende för.Därför måste det vara enkelt att följa och granska det vi gör somförtroendevalda. Jag ser det också som vår uppgift att ge väljarna så mycketservice som möjligt.För att förenkla genomlysningen av mig och mitt uppdrag har jag tagitfram ett interaktivt väljarkontrakt, som den som vill kan teckna. Man kan påhemsidan prenumerera på mina länsbrev. På samma sätt kan manprenumerera på allt jag gör i . Man behöver inte gå in på hemsidanför att se om något är nytt - man får mina motioner, frågor ochinterpellationer direkt de väcks mejlade hem till den egna mejlboxen.Det är för stor distans mellan väljare och förtroendevalda. Ett skäl till dettakan vara att politikerrollen är otydlig. Risken är att politiker uppfattas levaisin egen värld. Vad kan man egentligen förvänta sig av sin politiker? Kanman kontakta honom eller henne med synpunkter eller frågor? Lyssnar de?Hur vet man vad de gör i eller i fullmäktige?E-mejl ger fina möjligheter till dialog mellan den som vill och ossförtroendevalda. Det går snabbt att byta några rader i ett mejl, eller sändaöver information om riksdagsarbetet. Det kostar ju heller ingenting, vilket ären fördel om man har kontakt med många.Alla myndigheter och kommuner bör ha en IT-strategi för att stärkaöppenheten och informationstillgången.Informationstekniken stärker också demokratin i den meningen att den gerfunktionshindrade nya möjligheter att vara delaktiga i samhället. Datorn kanför många vara den enda vägen att kommunicera. Dessutom ger datornmöjlighet till en fullständigt individanpassad utbildning, både vad gällerinnehåll och takt, genom skräddarsydda datorprogram i utbildningen.I skolan som helhet ger Internet en ny möjlighet till självständiginformationssökning och individanpassad studiegång.Internet och datorer är lika viktiga inslag på biblioteken som tidskrifter ochtidningar. Biblioteken får genom detta karaktären av medborgarkontor, därmänniskor kan kontakta politiker och tjänstemän via mejl och söka offentligahandlingar av olika slag.Vilka har dator/InternetDet sägs ibland att datorinnehav är en klassfråga. Visst, allahushåll har inte dator, men internetsurfande är ändå Sverigesnya folkrörelse.Mer än 1 miljon PC säljs i . av hushållen hadei början PC hemma. Siffran har sannolikt växt . De såkallade personalköpen har ytterligare fått fart på försäljningen. Det säljsnumera fler PC i världen än TV-apparater. Totalt finns det mer än en miljardPC i världen.En tredjedel av svenskarna mellan 15 och 75 använder Internet, detmotsvarar 2 miljoner människor. av de mellan 15 och 17 århar tillgång till och använder Internet. Snittåldern för en svensk surfare är ca35 år, men så mycket som av de använderInternet.De flesta som surfar bor i städer och är flitiga på nätet. De flesta - 70procent - är ute på nätet årets alla veckor. Tre fjärdedelar av dem finns påplatser med mer än 10.000 invånare.Eftersom det är vanligt att människor med hög utbildning utnyttjarInternet, över hälften av surfarna är akademiker, måste enprioriterad uppgift vara att introducera informationstekniken för alla i skolan.Internethandel1997 köpte vi svenskar varor för viaInternet. , 1998, beräknas vi handla för 5,8 miljarder.25 % av användarna har handlat på nätet.Annonsmarknaden på nätet beräknas i uppgå till år2002. En beräkning visar att marknaden i kan vara värd 650 miljonerkronor redan om ett par år.Handeln är starkt internationaliserad. Priserna på många varor varierarstarkt mellan olika länder. Det råder också skattekonkurrens mellan länder.Den som ser en väg att slippa svensk moms vågar i många fall försöket.Att stoppa och öppna paket för att belägga innehållet med moms ellerannan skatt är den väg regeringen valt för att minska skattebortfallet. Menhela saken understryker egentligen bara att problemet är det svenskaskattetrycket. Med världens högsta skattetryck så blir med nödvändighetskattebaserna breda och skattesatserna höga. Så höga att människor, handeloch företag flyttar från landet.2000-problemen2000-problemen uppskattas kosta världen , . Enligt påPost- och uppgår kostnaden för dessa fel iprogram och processorer till bara iSverige.Regeringen har misskött 2000-problemen. Från den stund då 2000-problemen blev kända har det varit ett politiskt ansvar att uppmärksammadem, för att på så sätt visa myndigheter och företag att problemen måste taspå allvar. Ledarskapet har brustit, från regeringens sida.Det är ett ansvar för företagsledningar att ta tag i 2000-frågorna och det ärett politiskt ledarskapsansvar att se till att myndigheter och stora systemfungerar. De rapporter som kommer lämnar en hel del övrigt att önska ifrågaom myndigheternas förmåga att åtgärda problemen.Bristerna i hanteringen beror nog delvis på att kommunikationsministerngjordes till 2000-general och att 2000-delegationen har bestått avfem personer från den offentliga sektorn och en från näringslivet. Ingenteknisk expertis har varit med.Det har länge varit viktigt att prioritera vilka myndigheter och funktionersom är nödvändiga att åtgärda först och vilka som kan åtgärdas löpande.Detta eftersom tiden har tillåtits springa iväg så långt att man knappast kantro att allt skall kunna av före millennieskiftet.Det finns dock företag som varit mer framsynta. inleddearbetet med att korrigera 2000-problemet och räknar med att varaklara års utgång.IT-lagstiftning ochpersonuppgiftslagEn utgångspunkt för den lagstiftning som berör IT-områdetbör vara dels att den är EU-gemensam och helst samordnadmed , dels att den är generell för alla media ochminimalistisk i bemärkelsen inte onödigt detaljreglerande.Kriminella handlingar som förtal, uppvigling, förolämpning osv. är likastraffbara oavsett vilken teknik som används för att begå dem.Regeringen och socialdemokraterna säger sig vilja ha en generell lag-stiftning, men ändå har man särlagstiftat t.ex. om ansvarig utgivare förBBS-er.Datalagen har ersatts av en ny personuppgiftslag. Det är alldelesuppenbart att den nya lagen ger fullständigt oacceptabla konsekvenser. Detblir förbjudet att nämna namn på personer med mindre än att dessa först gettsitt godkännande. Journalistisk verksamhet undantas dock.Lagen borde istället ha baserats på en missbruksmodell, där man inriktadesig på att stävja och beivra övertramp och intrång i den personligaintegriteten. Regeringen vill reglera hanteringen av uppgifter, styra vilkensorts hantering som är acceptabel, oavsett om hanteringen kan sägas varamissbruk eller inte.Personuppgifter som en gång lämnats har i varit kollektivetsegendom. Det är fel. En personuppgift bör vara den enskildes och bara kunnaanvändas av myndigheter till det den är insamlad för. Detta är också EG-direktivets utgångspunkt.Mycket av hanteringen av personuppgifterna på Internet är harmlös.Datoriseringen har gjort direktivet omodernt.Regeringen måste arbeta fram ny personuppgiftslag enligt enmodell där strävan är att stävja och beivra missbruk, inte styra normalanvändning. Dessutom måste i EU driva på en modernisering avberört direktiv. Regeringen bör återkomma till med nyttförslag till personuppgiftslag.Världsekonomin förändrasGenom informationstekniken är den fullamarknadsekonomin på väg att förverkligas- hindren för information om varor ochproduktionsförutsättningar minskar, rörligheten för kapital ärtotal. Vem som helst kan skaffa sig information om snartsagt vad som helst. teoretiskamarknadsekonomi där alla har full information närmar sig.Den fulla internationaliseringen gör att världsekonomin som helhetfungerar effektivare. Om en viss stad eller region vinner eller förlorar påinternationalisering beror på hur väl den lyckas förvärva och bibehållakonkurrensfördelar. Ingen region eller land är på förhand givna vinnare ellerförlorare. Det ligger i våra egna händer.Det är nödvändigt för en region att finna och förvärva specifikakomparativa fördelar. Det finns inte ett och samma näringsklimat i helalandet, eller en enda nivå på konkurrenskraft. Den varierar frånkommun till kommun. Den insikten måste spridas. Politiken måste inriktaspå att stärka den lokala konkurrenskraften.Politiken är fullt internationellt konkurrensutsatt . Trots detta verkardet i debatten som om alla faktorer som påverkar kommunerna börjar ochslutar vid kommungränsen. Internationaliseringen kan ses som ett hot, menborde istället ses som en stor möjlighet.Informationsteknik ochtillväxtDet finns ett tydligt samband mellan investeringarna i IT ochtillväxt i ekonomin och i sysselsättningen. som ligger itopp vad gäller investeringar i IT - av de totalainvesteringarna - gör det också i sysselsättningstillväxt, somuppgår till nära 3,5 procent.IT och kommunikation är den starkaste motorn för tillväxt ochsysselsättning. Den fysisk infrastrukturen är viktig, men inte längre viktigast.IT-revolutionen ställer stora krav på en positiv attityd till förnyelse ochförändring. Det allvarligaste politiska missgreppet är därför regeringensstatiska och tillbakablickande syn på politiken.1995 kom av de nya jobben i i företag inom detsamlade info-kom-området. Åren före stod branschen för av denya arbetstillfällena.Tre gånger fler svenskar jobbar inom info-kom-området än i fordons-industrin. De anställda i branschen är nära 250.000 stycken och motsvararhälften av de anställda i pappers-, stål- och verkstadsindustrierna. De berördaföretagen omsätter motsvarande hälften av alla de gamla basnäringarna.På fem år har 14.000 jobb växt fram inom i , under-leverantörer oräknade. med tillhörande sfär har stor del i att arbets-löshetssiffrorna inte rasat iväg ytterligare. Företaget står nu för 15 procentavlandets exportvärde. Det är mer än hela skogsindustrin.Med andra ord - IT:s och info-kom branschens genomslag i ekonomin ärinte något som ligger långt in . IT:s betydelse är här och nu.Ett konkurrenskraftigtEricssonPå har, som nämnts ovan, 14.000 jobb växt fram inomEricsson i , underleverantörer oräknade. Enuppskattning är att sysselsätter dubbelt så mångamänniskor i underleverantörsföretag som i den egnaverksamheten. Nationen är liksom flera regioner ilandet starkt beroende av Ericsson.Ericssons framgångar på mobiltelefonisidan är helt beroende av att manligger i den tekniska utvecklingens framkant. byter hela sinproduktportfölj . För att klara att utveckla ny teknik och nyaprodukter satsar företaget på forskning . Ericssonsatsar enligt uppgift mer på forskning och utveckling är landets samtligauniversitet tillsammans.Det är oerhört viktigt att forskningen ges förutsättningar att vara kvar iSverige. Varje forskare inom ger upphov till 10 andra jobb. Utanframgångsrik forskning och utveckling - inga framgångsrika produkter. Utanframgångsrik forskning och utveckling - inga exportinkomster för Sverige.Utan framgångsrik forskning och utveckling - inga tillverkningsjobb i t.ex.Kumla.De svenska storföretagen växer - men inte i först hand i . I ställethar tiotusentals av nyanställningarna skett utomlands. 3.000 svenskaEricsson-civilingenjörer arbetar t.ex. utomlands. Förutsättningarna förföretagande och produktion måste vara så goda i att företagen intetvingas att investera utomlands av annat än marknadsskäl.Häromåret anställde 900 ingenjörer. Det var lika många somexaminerades från elektronik- och datalinjerna. Det är nödvändigt attEricsson och övriga företag inom IT-branschen ges goda förutsättningar förframtiden. Utbildningen inom IT-området måste uppgraderas på alla stadier.Sverige är beroende av att företagsklimatet är så bra att och andrakunskapsföretag är beredda att verka här. Relevant forskning och utbildningmåste uppgraderas, skatten på inkomster sänkas och en ny attityd frånregeringens sida prägla relationerna till bl.a. Ericsson.Behövs en svensk IT-vision?Sverige behöver en stark IT-vision. Inte för att styra ochreglera utvecklingen utan för att uppmärksammamöjligheter.Det är fråga om ledarskap i både handling och retorik. Man kan intebildligen och kanske bokstavligen börja med att bära ut datorn fråntjänsterummet eller avvakta med att skaffa mejladress om man som politikerhar ambitionen att verka för en modernisering av Sverige.Det är inte en politisk uppgift att styra och reglera utveckling. Det ärdäremot en politisk uppgift att avlägsna hinder för IT-utvecklingen. Där finnsen hel del att göra både vad gäller infrastruktur, skattesystem ochlagstiftning. Ett tydligt aktuellt exempel är personuppgiftslagen.Alla kontakter med myndigheter måste gå att hantera via Internet. Manskall kunna betala moms och skatt, deklarera osv. Detta förutsätter arbetemed att hantera säkra digitala signaturer.Den offentliga upphandlingen kan skötas elektroniskt för att stimulerautvecklingen. Staten skall stå för viss infrastruktur och eventuellt vissteknikupphandling.Ett annat område där det offentliga har en roll är att utveckla telemedicin-användningen.IT påverkar ekonomin på alla nivåer och effekten är genomgripande.Vi lever i en ny ekonomi - den teoretiska marknadsekonomin är hårdragethär på grund av kombinationen av en snabbt växande världshandel ochinternationalisering samt informationsteknikens snabbhet och förmåga tillgenomlysning av ekonomi, näringsklimat och individklimat. Brister kan intedöljas eller pratas bort - de kan bara åtgärdas.IT och info-kom är en växande och angelägen sektor i sig. Vikten av densamlade info-kom-branschen har redogjorts för ovan.IT är i lika hög grad en integrerad del av andra företags verksamhet. Volvoär förmodligen en av landets största IT-användare. IT-användningen ärgenomgripande i större företag, men långt ifrån alltid i småföretagen. Enökad IT-mognad där är eftersträvansvärd.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om marknätet för digital TV,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på ansvarig utgivare för BBS:er,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentligägda kommersiella webbplatser, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en privatisering av , 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsteknikanvändningen i skolan, 46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en politik för att ge landets alla skolor, hushåll och företagtillgång till bredbandskommunikation, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ändring av personuppgiftslagen.Stockholm den 27 oktober 1998Sten Tolgfors (m)1 Yrkande 2 hänvisat till JuU.2 Yrkandena 3 och 6 hänvisade till TU.3 Yrkande 4 hänvisat till NU.4 Yrkande 5 hänvisat till UbU.