mot · GM02K216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K216av ()MeddelarskyddetSe här är det en som förskingratoch här är det en som dränkt sej.Och här är det en som slingratsej undan lagen och hängt sej.Och här är det senaste mordet:Mördarens kniv är funnen!Den var litet rostig i bladetoch hittades nere i brunnen.Och kniven är fotograferadoch mördaren och fiskalen.Fiskalen är djupt chockeradoch mördaren troligtvis galen.Och mördarens mor hon gråter- det kunde man nästan tänka:en mördare är hennes ende sonOch hon är änka. Dikten av NilsFerlinEtt viktigt inslag i vår demokrati är det så kallademeddelarskyddet. Det består av två delar, dels friheten frånåtal och straff för den som lämnar ett meddelande förpublicering, dels rätt till anonymitet för sådan meddelare.Till skydd för anonymiteten stadgas i svensk grundlag attpersoner som bl.a. är med om tillkomsten eller utgivningenav en tryckt skrift inte får röja vem som kan ha lämnatmeddelande med stöd av meddelarfriheten. Undantag görsendast i mycket speciella fall, bl.a. då domstol finner detvara av synnerlig vikt att uppgiften om identiteten lämnasvid förhör. Myndighet får enligt huvudregeln i grundlageninte efterforska vem som lämnat meddelande med stöd avmeddelarfriheten.Vid sidan om den unika svenska offentlighetsprincipen är meddelarskyd-det ett värdefullt sätt att stärka den insyn och informationsfrihet som behövs ien livskraftig demokrati. Straffrihet för meddelare betyder givetvis inte attoffentliga tjänstemän skulle vara skyldiga att lämna upplysningar till medierom känsliga och sekretessbelagda förhållanden. Innebörden av den grund-lagsfästa meddelarfriheten är i stället att det allmänna - med tanke på detdemokratiska värdet som informationsfriheten har - överlåter åt den enskildeatt utan risk för repressalier själv bedöma om det är önskvärt eller försvarligtatt lämna ut vissa uppgifter till massmedier. I de allra flesta fall kan manräkna med att en person med tillgång till känsligt material beaktar deskyddsintressen som en tystnadspliktsregel värnar om, liksom att han ocksåförsöker bedöma hur informationsmottagaren kommer att hantera de upp-gifter han lämnar ut. Meddelarskyddet har stärkts i olika omgångar, och dåhar statsmakterna utgått ifrån att man i stort sett kan lita på massmediernasoch uppgiftslämnarnas omdöme och ansvarskänsla. De skador som kanuppstå när personer bryter sin tystnadsplikt och lämnar uppgifter tillmedierna har bedömts vara av mindre betydelse än de fördelar som ligger iatt informationsfriheten kan förstärkas. Meddelarskyddet är av stort värdenär det gäller att underlätta för öppenhet, insyn och information som behövsför den undersökande, granskande och opinionsbildande verksamheten i ettdemokratiskt samhälle.Man skall dock inte blunda för att det kan finnas situationer då meddelar-skyddet inte bidrar till att stärka demokratin utan i stället medverkar till attförsvaga den.Rättssäkerhetskommittén ifrågasatte i sitt betänkande SOU 1993:62 omrätten till anonymitet överhuvudtaget kunde anses omfatta rätt att anonymt taemot ersättning. Det kunde enligt kommittén diskuteras om inte anonymitets-skyddet endast avsåg möjligheten att anonymt publicera en artikel, lämna ettmeddelande till en journalist etc.Om en tidning erbjuder en person stora penningsummor för att avslöjasekretessbelagda uppgifter som han annars inte hade tänkt lämna ut, rör detsig närmast om en slags korruption som är raka motsatsen till ettförstärkande av demokratin. Meddelarskyddet skall vara en säkerhetsventilsom ger en uppgiftslämnare rätt att avslöja missförhållanden utan att vare sigriskera straff eller negativa reaktioner från chefer och arbetskamrater. Attlämna ut sekretessbelagda uppgifter enbart för att man vill tjäna pengar ärdäremot omoraliskt och förtjänar i sig inget grundlagsskydd.Vi vet inte i vilken utsträckning det förekommer att massmedier köperinformation av personer med tillgång till sekretessbelagda uppgifter. Tvåtidningar som varit i kontakt med understrykerprincipen att alla personer som tipsar nyhetsredaktioner omfattas avmeddelarskyddet. Vad gäller ersättning och meddelarskydd kan då, som mansammanfattade det på en av tidningarna, sägas att regeln är enkel: "Litennyhet - liten ersättning. Stor nyhet - stor ersättning. "Hur vanligt är det att uppgiftslämnare som åberopar meddelarskyddetockså får ersättning? Den ena tidningen (en kvällstidning) anger att man intehar någon uppfattning om hur vanligt detta är. Den andra tidningen (enmorgontidning) anger att man för denna typ av tips så gott som aldrig betalarnågra pengar.Pressens Tidning, som är de svenska tidningsutgivarnas organ, publiceradei en artikel av journalisten . Han skriver: "Brakriminalfall säljer. Därför blir jakten på polisnyheter gärna mycket intensiv.Mutor och till och med hot används för att få fram uppgifter. "Det finns exempel på att känsligt material publicerats från polisensförundersökningar - ibland innan de varit helt klara. Sådan publicitet kanallvarligt skada enskilda personer och försvåra den fortsatta utredningen ochförsvaga rättssäkerheten.I en artikel lämnas bl.a. uppgift om en chefsåklagare som direkt anklagaren tidning för att i meddelarskyddets hägn ha mutat en polisman.Ekonomisk ersättning som betalas till personer som lämnar ut sekretess-belagt material har också betydelse från skattesynpunkt.Om någon utför en prestation åt någon annan och tar betalt för det ärersättningen normalt skattepliktig som inkomst av tjänst. Tar någon betalt fört.ex. ett tips till en tidning så skall uppgift om inkomsten således lämnas isjälvdeklarationen. Vidare skall den som betalat ut ersättningen lämnakontrolluppgift till skattemyndigheten. Beloppen är socialavgiftsgrundandeom de överstiger , och dessutom skall preliminärskatteavdrag göras.Enligt kan tidningarna inte lämna någon kontrolluppgifteftersom meddelaren är anonym. Skatteavdrag skall dock göras vid A-skatt.Avdraget kan inte tillgodoräknas den som uppbär arvodet. Troligtvis tar densom erhållit ett arvode anonymt aldrig upp detta i sin deklaration. Ingethinder föreligger för tidningarna att betala arbetsgivaravgifter eftersom dessainbetalas utan anknytning till personnummer eller namn. Enligt RSV:serfarenheter skulle man på ett enkelt sätt komma till rätta med beskattnings-problemen genom att införa en särskild skatt på meddelararvoden.I EU arbetar hårt för att få genomslag för principen om allmännahandlingars offentlighet. Vi har också anledning att framhålla värdet avmeddelarfrihet och meddelarskydd, även om det verkar varasvårt att i EU få gehör för något som är så främmande för de flesta medlems-länder.För att inte få onödiga bakslag i detta långsiktiga opinionsarbete är detviktigt att meddelarskyddet inte kan angripas utifrån med argument om attden i vissa fall motarbetar demokratin genom att uppmuntra till korruptionoch skattebedrägeri. Det bör observeras att det i EU-kretsen finns länder somtidigare har plågats av en utbredd tradition av mutor och korruption ochdessa länder är mycket angelägna att inte ge korruptionen chans attkomma tillbaka.Frågan om meddelarskyddets gränser och dess precisa utformning hardiskuterats mycket under . Jag anser emellertid attmeddelarskyddet inte i längden kan rättfärdigas i de fall där stora summorbetalas ut som ersättning för sekretessbelagda uppgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att ånyo överväga hur meddelarskyddet kan utformas såatt det blir ett ännu starkare stöd för den demokratiska utvecklingen iSverige.Stockholm den 22 oktober 1998Jan ()