mot · GM02Ju201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju201av ()Polisens resurser i länUnder hela valrörelsen tyckte man sig se och höra attpolitiker från alla partier talade för mera resurser till polisen.Nu gäller det att också genomföra dessa löften. klarar siginte polisen längre med bara ord - nu behövs handling. Ochresurser!Vi kan nästan , i våra tidningar, läsa om brist på polisresurser. Jaghar själv haft förmånen att "åka med" polisen på olika platser, deltagit iutryckningsstyrkornas arbete och på nära håll kunnat följa polisarbetet. Jaghar kompletterat bilden för polisen i med att träffa en radenskilda polismän i olika befattningar. Allt kan dock sammanfattas med attdet saknas resurser.Det sägs ofta, från regeringshåll, "att det har aldrig funnits så mångapoliser som ". Detta är fel, i varje fall om man ser till . Denstatistik, som jag erhållit från polisens ledning i , berättar att det1992fanns 693 poliser. Summan har sedan sjunkit för att vara 1996. Den1 var summan 585. Således har 108 polistjänster försvunnit. Undradå på att det saknas resurser! Att man avskedat civilpersonal innebär ocksåatt välutbildade poliser får klara administrativa, enklare funktioner, sommycket väl skulle kunna skötas av andra.Många av de anställda inom polisen har talat och talar om maktlöshet. Dettalas om utbrändhet och att man känner sig otillräckliga. Så kan det intefortsätta. Att ha en stabil polisorganisation borde inte vara en sak som ger enpolitisk skiljelinje. Men tydligen är det så.Det skall finnas en polis till hands då folk kommer i sådan knipa att detbehövs en polis. Vi skall komma ihåg att antalet brott sexfaldigats sedan1950-talet. Men har resurserna ökat i samma omfattning?Tanken på närpolisverksamhet var en bra och god tanke. Men det går inteatt inrätta en ny resurskrävande verksamhet och dra undanresurserna för samma verksamhet genom att efter ett försök till genom-förande flytta folk till andra, mera akuta verksamheter.Polisen, åklagarna och domstolarna har att se till att ett lands lagarefterlevs och att de som inte följer lagen infångas, döms och straffas. Då mannu besöker poliser med utredningsarbete och får veta att högen av oupp-klarade utredningar åter växer så växer också oron över polisens verksamhetoch hur verksamheten skall . kan man läsa om olikavåldsbrott, särskilt bland ungdomar. Därtill skall läggas att ett stort antalvåldsbrott inte anmäls eftersom det finns rädsla för repressalier. Varjevåldsbrott måste utredas och förövaren gripas.Polisfackens larm om att snittåldern är mycket hög, att det saknas pengartill vidareutbildningar och annat, som ökar effektiviteten och ger bättrepoliser, är också oroande larmsignaler.Naturligtvis är det så att det ökande våldet orsakas av en mängd faktoreroch att problemet inte enbart löses enkelt genom att vi inrättar flerapolistjänster. Det krävs också insatser på en rad områden. Den viktigastebrottsförebyggande faktorn av alla är föräldrarna. Föräldrarna måste förmåsatt ta ett större ansvar för sina barn och ungdomar. Det måste också bli så attföräldrarna har mera tid för barnen. Den viktiga normöverföringen frångeneration till generation har blivit lidande i det socialistiska styressätt somdominerat Sverige.På kort sikt är det dock avgörande för människors trygghet att veta, attpolisen har tillräckliga resurser för att kunna vara på plats inom rimlig tid omnågot händer. Det får inte bli så att neddragningarna att polisen vid larmtvingas till passivitet - just för att det saknas poliser.Jag instämmer i att polisens verksamhet skall finansieras av allmännamedel. Jag instämmer också i inriktningen att befintliga resurser skallanvändas på bästa möjliga sätt. Likaså kan det ibland sättas frågetecken förvissa prioriteringar inom poliskåren. Att det satsas oerhört stora resurser påfart- och trafikkontroller i ett läge där det saknas pengar ochresurser att lösa våldsbrott kan självklart ifrågasättas. Prioritering av densorten gagnar inte heller polisens trovärdighet, exempelvis att polisen "intekan ingripa mot våldsbrott p.g.a. resursbrist". Trafik- och fartkontroller skallsjälvklart ingå i polisens verksamhet, men denna verksamhet får inte vara fördominerande och ha den omfattningen att andra verksamheter inte klarar sinaåtaganden. En mindre hierarkisk polisorganisation skulle, enligt min mening,också ge bättre totala resurser.Vi vet att det anmäldes 1 196 000 brott vilket är en ökning med tvåprocent jämfört med . Att den anmälda brottsligheten, som det sägs ibudgetpropositionen, "är lägre än 1990" är ingen tröst.Vi vet att av våldsbrotten utgörs av misshandelsbrott. 1997anmäldes 68 000 våldsbrott. Detta betyder en ökning med två procent.Budgetpropositionen talar stolt om en minskning av utredningsbalansen. Dåregeringen säger så har man inte en verklig bild. Rapporter från mångapolisdistrikt talar om att utredningsbalansen - alltså de utredningar man intehinner handlägga - nu åter ökar. Detta är oroande!Det skall påminnas att hade vi moderater, i vår budget-alternativ, mera till polisväsendet än vad regeringenhade. Jag menar att den nu föreslagna höjningen inte är tillräcklig.Det skall åter påminnas om att antalet polistjänster minskat under senare år- detta trots att justitieministern säger motsatsen.Här följer en sammanställning över personalresurserna totalt i Dalarnaslän, distrikt för distrikt. Av den sammanställningen - hämtad från polisensjälv - framgår klart att polisresurserna minskat. Jämförelsen görs mellanpersonalläget mot läget 1 juli 1998:Avesta: -26 tjänster.Borlänge: -21 tjänster.Falun: -43 tjänster.Ludvika:-19 tjänsterMalung: -10 tjänster.Mora: -21 tjänster.Länet totalt: -108 tjänster. (Detta efter plus på några administrativaenheter. )HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare resurser till polisen i den 15 oktober 1998Rolf ()