mot · GM02A802 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A802av m.fl. (m)Modern jämställdhetspolitik1 SammanfattningModerata samlingspartiet föreslår en ny inriktning avjämställdhetspolitiken så att den bidrar till att självständiga kvinnor ochmän själva kan forma sin tillvaro enligt egna önskemål och behov.Politiken kan inte och skall inte styra människorna i deras vardag utandess uppgift är att skapa möjligheter och mångfald.Den moderna jämställdhetspolitiken inriktas på att lösa de problem somsvenska kvinnor i stor utsträckning brottas med . Vi vill göra det möjligtatt räcka till i vardagen - att få bättre förutsättningar att kunna kombinerafamiljelivet och skötseln av hemmet med förvärvsarbetet. Vi vill också göradet möjligt för alla dem, som är inlåsta i de monopol som denoffentliga sektorn i praktiken har på starkt kvinnodominerade verksamhets-områden, att få en arbetsmarknad i ordets rätta bemärkelse.Moderata samlingspartiet ser flera områden där politiska åtgärder ärmöjliga för att underlätta för jämställdheten. För det första, skattesystemet.Genom sina orimliga effekter tvingar det in många i ett bidragsberoende somär både otryggt och ovärdigt ett civiliserat samhälle. Det är nödvändigt attsänka skatterna och få bort de extrema marginaleffekterna för att kvinnor ochmän ska vara ekonomiskt oberoende, kunna leva på sin lön och överblickasin situation.För det andra, den offentliga sektorns monopol som skapar otrygghet ochinlåsning. Bristen på alternativa arbetsgivare, långa beslutsgångar, i detnärmaste avsaknad av karriärvägar och låga löner gör tillvaron osäker. Vianser det nödvändigt att bryta monopolen för att komma tillrätta med deuppenbara brister som finns inom vård och omsorg, men också för att kunnaskapa en friare arbetsmarknad för kvinnor. Ett slopande av de offentligamonopolen skulle medföra en väsentlig ökning av kvinnligt företagande. Vadvore naturligare än att kvinnor startar eget inom just sådana områden somvård, undervisning och barn- och äldreomsorg, där så många har sinutbildning och yrkeserfarenhet?För det tredje, vi vill genomföra en skattereduktion för hemnäratjänster. Alltför många dignar under dubbla arbetsbördor och dåligt samvete.En modern jämställdhetssyn tar inte sin utgångspunkt i att någon måste varaunderordnad någon annan. Socialdemokraternas hållning i frågan avspeglarett förakt för traditionellt kvinnoarbete. En rapport som presenterades avModeraterna, , visar enpotential på många tiotusentals nya jobb inom denna sektor.För det fjärde, familjepolitikens uppgift är inte att planera och bestämmaöver familjers vardag, utan att göra det möjligt för familjerna att självaavgöra hur de vill fördela uppgifterna. Vi vill betona vikten av föräldrarsengagemang, men understryka att det också måste vara ekonomisktmöjligt att ge uttryck för detta engagemang. Socialdemokraternas familje-politik går i allt för stor utsträckning ut på att ge pekpinnar och utöva styr-makt. Vi vill återföra makten till familjen.Utöver dessa områden, som kan styras genom politiska beslut, finns detåtskilligt att göra. Motionen gör inte anspråk på att vara heltäckande kringjämställdheten ur alla perspektiv. Jämställdhet är främst en fråga om attityderoch värderingar, vilket gör att mycket av arbetet måste ske långsiktigt. Vitror att mycket av det måste börja i hemmet och familjen, men också iskolan, där många värderingar läggs fast. Denna motion tar förutom nämndaområden upp jämställdhetsarbetet utifrån andra perspektiv såsom integra-tionspolitiken, handikappade och sjuka samt kvinnors villkor i EU.2 Verklig jämställdhet - vad innebär det?Verklig jämställdhet handlar om att alla skall ges samma möjligheter ilivet. Det handlar primärt om rättvisa mellan individer, och inte mellankön.Lagarna måste garantera att ingen diskrimineras på grund av sitt kön, varesig lönemässigt eller i andra hänseenden. Men lagstiftning räcker inte.Fortfarande finns många attityder och invanda beteendemönster som måstesynliggöras. Internationellt sett har kommit en bit på väg, menmånga problem finns kvar.Om jämställdheten i på allvar skall kunna stärkas krävs en politiksom på viktiga områden ökar friheten i samhället och som ger kvinnor ochmän den frihet och det självbestämmande som är en viktig förutsättning förjämställdhet. Det krävs en politik där människor genom arbete, företagandeoch ökad mångfald kan göra samhället rikare och mer flexibelt.Moderna familjer vill kunna planera sin tid och ta ansvar för sina barn. Detkräver möjlighet att kunna försörja sig själv, att kunna dela på hemarbetetoch att ha likvärdiga möjligheter på arbetsmarknaden.Socialdemokraterna saknar en modern jämställdhetspolitik.Detta ändras inte genom storstilade deklarationer i regeringsförklaringareller genom symbolpolitik. Om jämställdheten skall kunna stärkas måstekvinnor ges de möjligheter många män tar för givna. Politiken måstegöra det möjligt för både kvinnor och män att räcka till i vardagen.2.1 ProblemformuleringenInnan man formulerar lösningar, måste man först ta reda på variproblemen ligger. De politiska partierna kan stundom vara överens omatt ett samhällsfenomen inte är bra. Men att nå enighet om varför det inteär bra eller vad man ska göra för att komma tillrätta med det är svårare. Idiskussionerna kring jämställdhet (liksom alla andra områden) är detdärför viktigt att hålla ordning på den problemformulering man utgårifrån.Vår utgångspunkt i jämställdhetsfrågor är att varje kvinna och man ska hasamma möjligheter i samhället. Fakta visar att det inte är så på olikaområden. Vi anser att det är viktigt att synliggöra och diskutera kring dessafenomen, för att motverka de krafter som försvårar för jämställdhet som ennaturlig del av samhället.Vi väljer att utgå från människors vardag, snarare än ett politiskt perspek-tiv ovanifrån. Det gör att många av de förslag vi för fram syftar till attunderlätta för kvinnor och män att välja en jämställd tillvaro. Med det menarvi inte att man får välja mellan antingen en brännmärkning från regeringeneller en färdigpaketerad lösning med exempelvis endast en skattesubven-tionerad barnomsorgsform, lika lön oavsett arbete, en centralt bestämdarbetstid och så vidare. Med begreppet "välja jämställdhet" menar vi att depolitiska besluten ska underlätta för individerna, ensamt eller i samförståndmed make/maka/sambo/särbo, att kunna styra sin egen vardag ochkombinera arbete med familj och fritid efter egna önskemål, och att inget i desystem vi bygger gemensamt hindrar detta.Det gör att vi tycker att det ur jämställdhetssynpunkt är mindrebekymmersamt om det rent statistiskt finns få kvinnliga yrkesverksammainom ett område, men desto mer allvarligt om det är så att könstillhörigheteni sig är grunden för att få kvinnor antas till utbildningen och/eller rekryterastill yrket. Församlingar med enbart kvinnor fungerar annorlunda änförsamlingar med bara män. I båda fallen saknas ofta viktiga kunskaper ochperspektiv. Vi anser dock inte att det är något som ska förändras genomlagstiftning eller politiska beslut motiverat av jämställdhetsskäl.Moderaterna bygger inte sin världsbild på idén att den manliga halvan avSveriges befolkning systematiskt skulle förtrycka den kvinnliga halvan. Vivill heller inte att dagens jämställdhetspolitik ska bygga på att nu levandemän får ta skulden för alla oförrätter som någonsin drabbat kvinnor. Detoroar oss att regeringen tyckts anamma den radikalfeministiska hållningen,som utgår från könskampsperspektivet.Vi tycker att det är mer fruktsamt att diskutera hur vi och i framtidenska utforma den moderna jämställdhetspolitiken. Vi kan inte skriva omhistorien. Men vi kan påverka framtiden. Politiker skall inte lägga sig i hurkvinnor och män väljer att leva eller hur en familj utformar sin vardag.Sådana politiska pekpinnar motarbetar aktivt en modern jämställdhet. Denpolitiska uppgiften är att skapa möjligheter för jämställdhet.2.2 Mainstreaming - ett mångtydigt begreppVid i lanserades och befästesbegreppet mainstreaming. Det har på svenska översatts till att bådekvinnliga och manliga erfarenheter och synsätt skall finnas med iplanering, bedömning och genomförande vid förändringar i samhället.Detta begrepp anammades av i princip samtliga deltagare, och avsamtliga svenska riksdagspartier. Vad innebär det i praktiken? För ossmoderater innebär det att det krävs att jämställdhetsperspektivet på ettnaturligt sätt ska beaktas i allt förändringsarbete.Socialdemokraterna har talat om att synsättet mainstreaming innebär "attjämställdhetsfrågor inte kan behandlas enskilt eller vid sidan av ordinarieverksamhet". Denna slutsats bekräftas inte av Socialdemokraternas egetagerande. Man serverade under förra mandatperioden ett helt batteri medsärskilda åtgärder riktade mot kvinnor och pläderade för positivsärbehandling. Ofta lanseras och finansieras olika projekt med syftet att ökajämställdheten, men de är ofta enbart inriktade på att hålla olika särskildakvinnoprojekt under armarna.Exempel på detta är de i årets budget som regeringentilldelat SAMS - Samverkansforum för kvinnor i . SAMS är enorganisation där kvinnliga organisationer och partier ingår, men det är långtifrån ett heltäckande nätverk. Syftet med medelstilldelningen är att "ökakunskapen i internationellt jämställdhetsarbete och utveckla kontakterna mednordiska, europeiska och internationella organisationer och nätverk inomjämställdhetsområdet". utvärderas resultaten av dylikt stöd.Förutom stöd till andra liknande projekt avser regeringen att tillsätta enutredning som ska utforma ett konkret förslag för jämställdhetsmärkning -en idé som förra jämställdhetsministern låtit göra förstudierom. Från Socialdemokraternas sida handlar det mer om riktade projekt än enintegration av jämställdhetsperspektivet på samtliga områden. Jämställdhets-aspekter lyfts sällan fram i huvuddelen av de förslag som presenteras.Vi befarar att den vunna marken mycket snabbt kan förloras om man sättermål som kräver hastiga lösningar. Så kallade jämställdhetsprojekt hartenderat att klinga av när projekttiden eller de tilldelade medlen är slut. Hurskall vi kunna förvänta oss att jämställdhetsaspekterna blir ett naturligtinslaginom alla samhällsområden, om vi förutsätter att ingenting skerutan att staten tillskjuter särskilda projektmedel eller erbjuder annan sär-behandling?3 De fyra gångna årenNär den förra socialdemokratiska regeringen tillträdde i oktober 1994hade den långtgående ambitioner för jämställdheten. Regeringens arbete idess helhet skulle underställas ett jämställdhetsperspektiv och varjeförslag skulle vara föremål för en granskning från jämställdhetssynpunkt.Tyvärr är det ofta ett långt steg från de storordiga ambitionerna tillmänniskors vardag. I vardagen spelade deklarationerna från regeringsför-klaringen en marginell roll. Möjligheterna blev inte fler ochfriheten blev inte större. Jämställdheten har gått bakåt på viktiga områdenunder mandatperioden. Det är framförallt på tre områden där föga eller ingethar gjorts för att öka friheten och jämställdheten i vardagen för vanligakvinnor och män.För det första gäller det jobben och företagandet. Det blev i stort sett intefler jobb , och kvinnojobben har blivit färre under desenaste åren. Den kvinnliga sysselsättningen är inte högre än vad denvar . har det försvunnit cirka 50.000 kvinnojobb(2:a kvartalet 1998 jämfört med ). Den svagaförbättringen på arbetsmarknaden ligger enbart på typiskt manliga jobb.För det andra gäller det möjligheterna att klara sig på en egen lön. Underförra mandatperioden genomfördes kraftiga skattehöjningar även förlåginkomsttagare. Bidragsberoendet ökade särskilt för kvinnor. Fler kvinnorän män gör socialbidragsdebut. Det får till följd att många kvinnortvingas leva med ovissheten inför konsekvenserna av de politiska beslut somfattas. Det som var ett beroende av den egna mannen har idagutvecklats till svenska kvinnors direktberoende av staten och kommunen.För det tredje har regeringen motsatt sig varje liberalisering av sektorn förhushållsnära tjänster. Man har låtit i grunden fördomsfulla föreställningar omdenna del av arbetsmarknaden diktera politiken. Kvinnor som tyngs ner avdubbelarbete har utestängts från möjligheten att få avlastning och hjälpsamtidigt som en väg för kvinnligt företagande har stängts.3.1 Konkreta försämringarUnder den förra mandatperioden försämrades bostadstillägget förpensionärer. Kvinnorna drabbades särskilt av att efterlevandepensionenförsämrades.Under den förra mandatperioden slopades vårdgarantin och vårdköernaväxte sig stora på många håll. Kvinnor kan tvingas vänta påoperation för inkontinens på . I hindradesnya gynekologer från att etablera sig och därmed stryptes valfriheten förkvinnor. Socialdemokraterna i har också lagt ned två mycketomtyckta BB-avdelningar och en barnakutmottagning så att det blev full-ständigt kaos i barnsjukvården.Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning är sysselsättningsgraden lägre förkvinnor än på mycket länge och fortsätter att sjunka. Fler och fler kvinnorgörs alltså beroende av det offentliga för sin försörjning. Förslagen om hurnya arbeten skall komma till stånd lyser med sin frånvaro.Den förra regeringen hade en miljöminister som såg som sin främstauppgift att beskatta bilisterna. Därmed försvårade man för tusentals kvinnorsom behöver bilen för att vardagen skall fungera. I stressen mellan arbetet,ICA-affären, hämtningen av barn i skolan och på dagis, hemmet, stallet ochfotbollsträningen är bilen oumbärlig.Dessutom upplever och erfar allt fler en ökad brottslighet i samhället vilkethar tagit sig konkreta uttryck i fler anmälningar om våldsbrott. Moderaternavill göra det möjligt för kvinnor och män att känna trygghet i samhället. I enmotion av m.fl. utvecklas våra förslag kring detta (1998/99:Ju904Hemfrid, gatufrid, kvinnofrid m.m.).På samtliga av dessa ovan nämnda områden har kvinnliga politiker ståttvid rodret. Trots att vi till formen sett världens mest jämställda regering, harvi sett en politik som är påtagligt kvinnofientlig. Socialdemokraternasjämställdhetspolitik går ut på att skapa kulisser för att dölja att de låserfastkvinnor i systemberoende och otrygghet. Till syvende och sist handlar detom vilken sakpolitik som förs. Där har Socialdemokraterna misslyckats.När den nya socialdemokratiska regeringen nu tillträtt borde den gå ifrånstorvulna formuleringar till att ödmjukt ta sig an uppgiften att bereda väg förreell och inte bara formell jämställdhet.4 Kvinnligt och manligt i skola och högreutbildning"En flicka ska vara tyst och hjälpsam på lektionerna. Om jag inte kanska jag kunna få hjälp av henne." (pojke åk 6)"Killar ska inte vara lata, dom ska vara duktiga både hemma och iskolan, inte sitta och lata sig på lektionerna och störa andra." (flicka åk6)Redan mycket tidigt har vi lagt fast beteendemönster efter det kön vitillhör. Tänk på hur man tilltalar små barn! En pojke och en flickabemöts med helt olika tonfall, förväntningar och tilltal. "Lilla gumman"är inget ovanligt tilltal för en flicka, liksom "vilken stor duktig pojke"inte är det för en pojke. När barnet ramlar och slår sig tröstar vi flickanoch pojken på olika sätt.I skolan fortsätter mönstret. Citaten ovan är hämtade ur antologin ärvi olika! som behandlar likheter och olikheter mellan flickor och pojkar ochderas olika villkor och förutsättningar i skolan. Antologin gavs ut avArbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan, en grupp som tillsattes av denborgerliga regeringen under ledning av (). Citaten speglar endel av den bild pojkar och flickor har av varandra, och vilka förväntningarman har. I antologin ger ett tiotal forskare på området belägg för att detverkligen är stora skillnader mellan pojkar och flickor i klassrummet. Detleder exempelvis till olika lärarbemötande, synlighet och språkutveckling.Bland annat slogs fast att:- flickor ställer fler frågor och ger fler svar vid behandling av analytiskafrågeställningar- den manliga och kvinnliga läraren betyder olika saker för elevernaenbart utifrån lärarens könstillhörighet- flickor och pojkar tilltalas olika; pojkar bemöts mer "vuxet" av lärarenoch får rätten att göra utvikningar från ämnet, ge synpunkter ocherfarenheter medan flickorna får rollen att leverera korrekta skolanpassa-de svar. Det ger pojkarna mer erfarenhet av att uppträda aktivt på enoffentlig nivå (offentlig i den mening att hela klassen lyssnar) ochdärmed en förberedelse inför vuxenlivets offentlighet.- läraren talar ljusare och mjukare till flickor och mörkare, hårdare, merakrävande och pådrivande till pojkar- skolan är anpassad efter pojkarnas mognadsutveckling- flickor mognar snabbare- flickor tar tidigt på sig en modersroll och städar pojkarnas bänkar, hållerordning på väskor och dylikt- flickorna har svårt att komma till tals- pojkarna har svårt att lyssna på flickorna- läraren ägnar ofta mer tid åt pojkarna och inte sällan för att upprätthålladisciplinen i klassrummet- inlärning sker på olika sätt av flickor och pojkarSentida forskning visar att flickor och pojkar har olika inlärningsfaseroch inlärningssätt. Bland annat varnar professor för attskillnaderna i kunskaps- och mognadsutveckling förstärks i den svenskaskolan. hävdar att denna förstärkning sker till pojkarnas fördel.Jämställdhetsarbetet måste grundas på kunskaper om skillnader, likheteroch olikheter mellan könen och könstillhörighetens betydelse i skolan och blien pedagogisk fråga snarare än en moral- eller attitydfråga. Vi anser också attde nya forskningsrönen bör föranleda att man utnyttjar den möjlighet somfinns att bedriva undervisning i enkönade grupper där så är lämpligt.I skollagen står det "att alla barn och ungdomar, oavsett kön, skall ha likatillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet". Därutöver finns andrariktlinjer och direktiv rörande skolan som tar upp jämställdheten mellan mänoch kvinnor. Jämställdhetsforskningen visar tydligt att det återstår en del attgöra innan det kan sägas råda jämställdhet i skolan. Vi anser att en modernjämställdhetspolitik inte söker förneka eller utplåna de skillnader som kanfinnas mellan flickor och pojkar vid olika åldrar, utan istället frågar hurskolan skall kunna ta hänsyn till dem, för att därigenom ge varje individmöjlighet att utveckla sin fulla potential.Moderaterna anser också att en modern jämställdhetspolitik inte stannarvid att konstatera den procentuella fördelningen mellan könen i olika yrkenoch utbildningsvägar utan att också fråga sig varför. Annars riskerarjämställdhetssträvandena att stanna vid en ytlig matematisk beräkning. Föratt hitta och komma tillrätta med de verkliga problemen krävs att manundersöker hur undervisningen går till, hur skolan arbetar, när olikakunskaper och ämnen introduceras i tiden och hur arbetsformerna i skolankan gynna eller missgynna endera könet.4.1 Valfrihet och mångfald en förutsättningRedan i skolan måste den grundläggande attitydpåverkan ske som kanbana väg för ett jämställt samhälle. Hänsyn skall tas till varje enskildelevs särart, förmåga och kunskaper. Det är ett av skälen till att viföreslår en nationell skolpeng, som gör det möjligt för varje flicka ochpojke att välja skola utifrån egna förutsättningar och önskemål.Individuell skolstart och studieplan borde bli en rättighet snarare än ettbesvärligt undantag.Läraryrket har blivit ett kvinnodominerat yrke, i synnerhet vad gäller delägre årskurserna. Detta behöver inte vara negativt, men det är önskvärt attfler män söker sig till yrket. Skälen är flera. Barn behöver både manliga ochkvinnliga förebilder. Skolan behöver både kvinnliga och manliga kunskaperoch erfarenheter. Läraryrket har under fått sänktstatus med lägre löner, lärarbrist, tomma platser på lärarutbildningarna ochandra negativa effekter. Det är direkt skadligt för ett samhälles utvecklingeftersom lärarna är ett av demokratins och det civiliserade samhälletsviktigaste instrument - de förmedlar kunskap och ska hjälpa eleverna attgrundlägga värderingar och kritiskt tänkande.Vi anser att skolan måste arbeta med jämställdhet som en pedagogiskfråga. Flickor och pojkar måste få samma utrymme och utvecklings-möjligheter i skolan. De som arbetar i skolan behöver kunskaper om likheteroch skillnader mellan flickors och pojkars utveckling. Kanske också svaretpå frågan varför högre utbildning och arbetsmarknad är så könssegregeradfinns redan i tidiga levnads- och skolår. Det är därför viktigt att forskning,synliggörande och kartläggning om flickor och pojkar görs kontinuerligt ochi ständigt utbyte med lärarutbildning och pedagogisk verksamhet.4.2 Att synliggöra problemen i tidAtt jobba med frågor som handlar om människors värderingar innebär ständigt måste revidera såväl den världsbild man har som idéernaom vilka åtgärder som är bäst för att komma tillrätta med problemen.Världen är föränderlig och påverkas av olika vägval.För oss handlar frågorna kring jämställdhet mycket om att synliggöra ochatt våga ställa frågor. Först därefter kan svaren komma. Vi tror också att detär viktigt att unga människors upplevelser av jämställdhet präglar deras sättatt leva och agera senare i livet.Flera undersökningar visar att många ungdomar är oroliga inför framtidenoch kring självbilden. Ett samhälle som präglas av sådan oro blir varkentryggt eller framgångsrikt. Det borde vara självklart att unga människorunder sin uppväxt kan känna trygghet och självförtroende eftersom detlägger grunden för ett stabilare samhälle. Ungdomars rastlöshet eller i vissmån framtidsoro är inte något helt nytt, vissa skulle till och med hävda att detär naturligt. Men har så många barn växt upp i familjer med eneller två arbetslösa föräldrar. Cirka 230.000 barn i har minst enarbetslös förälder.Sverige har också en internationellt sett mycket hög frekvens avskilsmässor. Även det påverkar de ungas trygghet i negativ riktning. Entredjedel av alla unga människor födda har dessutom varitberoende av socialbidrag, vilket minst sagt är oroande - inte bara för dessaindivider utan också för samhällsutvecklingen i stort.En kedja är aldrig starkare än sin svagaste länk. Och vi tror att det ärnödvändigt att synliggöra de svaga länkarna för att ska kunna bli ettalltigenom starkt och positivt land. Något som vi moderater vill peka på äratt många unga flickor mår psykiskt dåligt . Några av de tendenser vikan se i vårt samhälle som oroar oss djupt är:- Allvarliga ätstörningar som bulimi och anorexia sprider sig. Det ärsjukdomar som har sin grund i en dålig självbild, och drabbar nästanuteslutande flickor.- Antalet självmord bland kvinnor mellan i harfördubblats sedan 1982.- Av svenska 14-åringar har av flickorna och avpojkarna funderat på att begå självmord.- Många pojkar har ett sätt att tilltala de jämnåriga flickorna som ärmycket nedvärderande. Detta är något som förekommer långt ner iåldrarna. Tonen är mycket rå och det förekommer ofta svordomar ochkönsord. Vi anser att det är oerhört viktigt att ta tag i detta och stävjasådana tendenser redan vid mycket unga år. Det är för sent att bekymrasig över detta när symptomen uppträder i arbetslivet.Dessa exempel är symptom på att något är fel. En av förklaringarna finnsi de system som gör det svårt för vuxna att vara närvarande under sinabarns uppväxt - att räcka till. Anmärkningsvärt är rapporter om hur fåminuter barn och föräldrar talar med varandra, att degemensamma måltiderna blir allt färre i många familjer och det tydligabehov många barn har av positiva manliga förebilder. Det senaremanifesterat bland annat av att många unga med problem drömmer omatt bli polis. Vi har ingen färdig lösning på dessa allvarliga frågor. Det går inte attlagstifta bort ätstörningar. Men vi tror att det är viktigt att vi så tidigt sommöjligt kan synliggöra mer eller mindre dolda problem för att samhället skakunna sätta tydliga gränser, erbjuda så mycket relevant hjälp och stöd sommöjligt och inte minst för att kunna arbeta förebyggande.4.3 Bristande jämställdhet i högre av de sökande till högre utbildning är kvinnor och 56 procentav dem antas. Bland de examinerade (120 p eller mer) är 59 procentkvinnor.