mot · GM02So212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So212av ()HörselskadorI räknar man med att antalet hörselskadade personeruppgår till 833 000. Av dessa är ca 21 000 under och405 000 äldre . Hörselskadorna ökar men inte somman skulle tro bland de äldre utan främst bland 40-talisterna.Varför de ökar just i denna åldersgrupp vet man inte. Dockvet man att buller antingen i form av långvarigexponering eller s.k. impulsbuller är orsaker tillhörselnedsättning men om detta ligger bakom ökningenbland 40-talisterna tycks inte vara klarlagt.Hörselskador är ett dolt handikapp. Det är så dolt att inte ens uppmärksammade det i sitt delbetänkande "Hur skallSverige må bättre?". Inte heller i budgetpropositionen uppmärk-sammas detta funktionshinder trots att det är så vanligt.Hörselskadade får inte det stöd de har rätt till enligt den handikapp-lagstiftning vi har. Handikappolitikens grundstenar är full delaktighet,jämlikhet i levnadsvillkor, självbestämmande och tillgänglighet. Men dettycks inte gälla för hörselskadade.Hörselskadade barnMånga av de hörselskadade barnen som går i vanliga skolorhör visserligen vad lärarna säger men det har visat sig att dehar svårt att hänga med när kamraterna pratar. Det leder tillkänsla av isolering och rubbat självförtroende. Det påverkarockså barnens språkutveckling. De talar svenska sämre änkamraterna och har svårare att lära sig utländska språk. Dethär tas upp i utredningen - funktionshindradeelever i skolan - som presenterades våren 1998.För att förbättra barnens situation måste man ta reda på vilket stöd debehöver innan det sätts i vanlig skola. Lärarnas kompetens i att undervisahörselskadade måste höjas. Skolan måste akustikanpassas vilket sannolikt ärbra också för andra barn och övriga som vistas i skolan. Vidare måstebarnens föräldrar få den kunskap och hjälp samt det stöd de behöver för atträtt kunna medverka i barnens anpassning i förskolan, skolan och samhället.Det behövs således ett handlingsprogram för att förbättra situationen för dehörselskadade barnen i skolan och ett konkret genomförande av handlings-planen.De hörselskadade vuxna är en heterogen grupp. En del har bara en lätthörselnedsättning som begränsar kommunikationen i vissa situationer, andrahör överhuvudtaget inte. Det innebär att de behöver olika insatser. Gemen-samt för alla är dock att de behöver en bra ljudmiljö. Vid varje om- ochnybyggnad av bostadshus och andra lokaler borde det vara en självklarhet attbeakta hörselskadades behov av en tillfredsställande akustikmiljö.Mer än hälften av de hörselskadade behöver dessutom textade TV-programoch filmer för att få fullt utbyte av dessa medier. En del program textas menlångt ifrån alla, många först när reprisen sänds. Det borde gå att ändra på.Tekniken finns, det skulle betyda mycket för väldigt många människor ochborde vara en prioriterad uppgift för TV-medierna.HörselskadadeEn stor grupp, ca 350 000 personer, behöver dessutomhörapparater. Sedan vårdgarantin försvann, vilken innebarrätt till hörapparat för de prioriteradefallen, dvs de med svår hörselnedsättning, räknar man medatt denna grupp som omfattar ca 4 000 personer i genomsnittfår vänta (). Men siffrorna varierarmellan beroende på var man bor! Detinnebär att många ger upp i kön. De som är välsitueradeköper sina hörapparater själva medan de med tunnaplånböcker får vänta. Det är inte enligt hälso- ochsjukvårdslagen där 2 § säger att "Målet för hälso- ochsjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor förhela befolkningen". Vårdgarantin måste således återinföras.Förebyggande insatserAtt minska bullerstörningarna i samhället så att ljudnivåernasänks och färre människor utsätts för buller är en viktigåtgärd för att förebygga förekomsten av hörselskador menockså andra hälsoproblem som är en följd av buller, t.ex.sömnsvårigheter. antog enhandlingsplan mot buller som inbegrep uppdrag tillVägverket, , ,Arbetarskyddsstyrelsen m fl myndigheter. togriksdagen upp frågan på nytt (Bostadsutskottetsbetänkande1997/98: BoU4) och instämde i att problemenmed buller i vår vardagsmiljö bör ägnas ökaduppmärksamhet. Tystnad får betraktas som en "bristvara" idagens moderna samhälle. Riksdagsbehandlingen resulteradei ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder motlågfrekvent buller medan övriga motioner om buller sommiljö- och hälsoproblem avstyrktes. Detta var olyckligt. Jaganser att bör få ett uppdrag som innebärsamlade insatser mot hälsoskadligt buller i syfte attförebygga hörselskador men också andra bullerrelateradehälsoproblem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för hörselskadade barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bra ljudmiljö för hörselskadade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om textning av TV-program,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdgaranti för erhållande av hörapparater,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande insatser.Stockholm den 14 oktober 1998Barbro ()