mot · GM02Ub456 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub456av m.fl. (mp)Budgetanslag och medelsanvändning vid universitet och högskolorUniversitet och högskolor har, sedan avregleringen avmedelstilldelningen genomfördes, frihet att relativtsjälvständigt fördela anslagna medel till vetenskapsområden,inom vilka medel fördelas vidare till fakulteter ellermotsvarande. Fakulteterna har sedan, också relativt fritt, attfördela de till dem anslagna medlen till institutioner.Institutionerna gör i sin tur ytterligare fördelning avinstitutionsanslagen på olika utbildningar och kurser inominstitutionen.Avregleringen av grundutbildningens finansiering var ett steg i rättriktning och helt i linje med den allmänna decentraliseringen av beslut frånstaten till de myndigheter som handhar verksamheten. Det finns dock skäl attfölja hur medelsfördelningen sker.Det är av betydelse att användningen av statliga medel har en ordentliggenomlysning så att det klart framgår till vad anslagna medel används. Det ärt ex av stort intresse att veta på vilket sätt beräkningsgrunderna för beslut omanslagens storlek är relaterade till hur pengarna sedan i verkligheten används.Det är också av stort intresse att veta vilka effekter avregleringen haft påutbildningars kvalitet, omfattning och likvärdighet vid landets olika läro-säten.Det är t ex fullt möjligt att vissa utbildningar, som när anslagen var hårtreglerade hade mycket likartade resurser, under de nya förhållandena har fåtthelt olika ekonomiska förutsättningar för sin verksamhet. Några fall avsådana påtagliga förändringar är redan kända. Så är t ex de tidigare småskillnaderna i ekonomiska resurser mellan psykologutbildningarna vid olikauniversitet mycket stora (anslaget för en studerandeplats kan skilja medupp till mellan universiteten). Sådana skillnader kan vara uttryckför brister i fördelningssystemet som leder till icke önskade effekter, t ex vadgäller kvalitén i utbildningarna. Under alla omständigheter så bör engenomlysning av hur fördelningssystemet fungerar vid olika lärosäten ske såatt ett bra underlag för den framtida utbildningspolitiken erhålles.Som underlag för beräkningen av anslagets storlek för grundutbildningenvid ett visst lärosäte används vissa schabloner för ersättning till olika ämnes-områden. Dessa är grovt tillyxade och stämmer numera i många fall dåligtmed de verkliga kostnaderna för undervisningen i olika ämnen. Ersätt-ningsschablonerna bör ses över och vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att utarbeta nya sådana beräkningsunderlag. Högskoleverketbör också få i uppdrag att granska hur medelstilldelningen till olika ämnenöverensstämmer med intentionerna i budgeten samt i vilken utsträckningolika lärosäten skiljer sig i prioriteringen av olika utbildningskostnader. Isjälva verket bör denna del av utredningsuppdraget kunna ge underlag förrealistiska förslag vad gäller schabloner för kostnader för grundutbildnings-platser inom olika ämnesgrupper.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till utredning av medelsanvändning och nya beräknings-underlag för budgetarbetet vad avser anslag till universitet och högskolor.Stockholm den 28 oktober 1998Gunnar ()()()