ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T805 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T805av ()Krypterad elektronisk postRätten att kryptera elektronisk post handlar om var gränsenska gå mellan statens, företagens och den enskildes intressen.Mellan medborgarnas rätt att kommunicera säkert - utan attbli avlyssnade - och myndigheternas behov av att övervakasina egna och andra länders medborgare. Före persondatornvar det egentligen bara militären som hade tillgång tillverktyg för att kryptera på ett effektivt sätt. när nästanalla har processorkraft på skrivbordet som motsvarar enstordator kan avancerad kryptering bli var mansegendom. I takt med att alltfler skickar alltfler privata brev,politiska pamfletter, affärskontrakt ellerpostorderbeställningar över nätet har avancerad krypteringockså blivit ett behov för företag och privatpersoner.Plötsligt har militären och polisen fått konkurrens, det är intelängre bara de som kan kryptera vad de vill och kanskeviktigare, de kan inte knäcka det som krypterats. I alla fallinte utan att sätta till mycket stora resurser.Det finns en amerikan, , som gjort ett dataprogram förkryptering som kallas PGP. Detta är ett krypteringsprogram som är i principoknäckbart. Det stora med program är egentligen inte dessdelar, den starka krypteringen, eller den fiffiga nyckelhanteringen, det hadeandra kommit på före honom, utan kombinationen av alla delarna i ett litetlättanvänt program. Ett program som dessutom vill dela medsig av gratis till privatpersoner. Med PGP kan du vara ganska säker på attingen läser din post.I är det förbjudet att exportera detta program. och enmängd andra länder har dessutom genom kommit överensom att avancerad kryptering ska förbjudas, om man inte donerar nycklar hosamerikanska myndigheter. Detta borde ändras. Med tanke på hur lättill-gänglig avancerad kryptering kan vara , borde det vara en rättighet föralla. Under en övergångstid skulle man möjligen kunna tänka sig donering avnycklar hos svenska eller europeiska myndigheter, för att inte försvårateknikutbyte mellan svenska och amerikanska företag.Sveriges riksdag och regering borde omgående arbeta för att kunnaexportera eller på annat sätt sprida avancerade krypteringsprogram utandonering av nycklar och därigenom möjliggöra för vem som helst att använ-da sig av avancerad kryptering. Företag och privatpersoner måste ha rättenatt kryptera all sin post, även den som går via Internet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kryptering.Stockholm den 27 oktober 1998Ewa ()
mot · GM02T806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T806av ()Utveckling av GSM-mobiltelefonsystem i VärmlandStora delar av saknar täckning av GSM-mobiltelefonsystem.För att utveckla turismen och stödja små- och ensamföretagare i regionenkrävs en snabb utbyggnad av GSM-systemet så att mobiltelefonsystemet kanutnyttjas inom hela länet. Detta skulle ha mycket stor betydelse försysselsättningsutvecklingen av näringslivet och servicen i glesbygd.Jag föreslår därför att ges särskilda resurser för att sompilotlän utveckla ett länstäckande GSM-nät.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklandet av ett länstäckande GSM-nät i Värmland.Stockholm den 27 oktober 1998Torgny ()
mot · GM02T807 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T807av ()Det telepolitiska måletISDN står för . Det är ettdigitalt telefonnät som gör uppkopplingar mot Internet ellervanliga telefonsamtal betydligt snabbare än det vanligaanaloga nätet. Det gör det dessutom möjligt att prata i telefonsamtidigt som man är ute på Internet eller faxar.Dagens samhälle bygger på att många enskilda och i stort sett alla företaganvänder sig av den nya informationstekniken. Snabbhet betyder tid ochpengar.I tätorter finns kapacitet med t.ex. ISDN eller motsvarande redan etablerat,bor man utanför tätorterna kan man få tillgång till den nya tekniken i deflesta fallen. Men en stor del av kostnaden får man stå för själv. Mellan20 000 och blir prisskillnaden för den som bor på landet jämförtmed för den som bor på en ort där systemet redan finns. För enskilda är deten demokratifråga, för företag innebär det en stor konkurrensnackdel.I det telepolitiska målet står det att alla skall få tillgång till teletjänsterpålikvärdiga villkor. Dessa mål är synnerligen viktiga om vi skall arbeta utifrånmålsättningen att "Hela skall leva". med ny teknik, finns storamöjligheter att etablera sig som företagare på landsbygden och ändå hakontakter över hela världen. Vi ser också tydligt att distansarbetet ökar. Vihar skattevägen gjort det möjligt för arbetsgivare att erbjuda sina anställda endator hemma. Dessa möjligheter måste gälla på lika villkor för alla oavsettvar man bor i landet.I trafikutskottets betänkande 1997/98:TU7 framhåller utskottet vikten avlikvärdiga villkor mellan stad och landsbygd både när det gäller utbyggnadenoch prissättningen av olika teletjänster. Man förutsätter dessutom attregeringen noga uppmärksammar prisutvecklingen.Tyvärr visar det sig att det i finns flera orter med viktigaföretag, stora som små, vissa är dessutom exportföretag, som inte fåtttillgång till t.ex. ISDN eller motsvarande anslutning till rimliga priser.För sedan besökte jag en liten ort med ca 400 invånaremed flera industrier som tillsammans sysselsätter ca 200 personer. EnligtTelia skall en anslutning för ett företag i kosta ca 17 900 kr.medan det i tätorten någon mil därifrån kostar ca . Samma svar fårsmåföretagare och enskilda personer som bor i en liten by med500 invånare i kommun (där jag själv bor).Med dessa stora skillnader i priser anser inte jag att uppfyller detelepolitiska målen. Jag anser inte att det är tillgång till teletjänster pålik-värdiga villkor.Självklart inser jag att varken regeringen eller fastställer priser iett kommersiellt företag. Men staten är ägare och ger mål som företaget skallrätta sig efter. Jag anser det därför viktigt att lever upp till det tele-politiska målet om likvärdiga villkor mellan stad och landsbygd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verkställighet av det telepolitiska målet.Stockholm den 26 oktober 1998Sonja ()
mot · GM02T812 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T812av m.fl. (s)Kostnader för InternetInternet är snabbt på väg att spela en allt större roll i detsvenska samhället. Ungdomar knyter kontakt med varandrapå olika s k chatsidor. Skolan använder i ökad utsträckningInternet för att söka kunskap. Företag möter sina kundergenom sina hemsidor, föreningar bjuder in till möten ochmyndigheter ger medborgarna service via nätet.Internets ökade roll har lett till kraftigt ökade telefonkostnader för mångahushåll, inte minst de vilkas ungdomar använder nätet både för arbete ochnöje. I takt med att Internet får allt större betydelse finns det anledning församhället att överväga om det behövs centralt fastställda principer förprissättning på Internet. har vi riksdagsledamöter "bom-barderats" av elektroniska brev från ungdomar, som hänvisat till bl aamerikanska principer för prissättning av lokalsamtal.Vidare har tidigare slagit fast principer för solidarisk fördelningav kostnaderna för telefonabonnemang mellan fastboende abonnenter i olikadelar av landet. En motsvarande solidarisk fördelning finns inte för t exISDN. Det leder till dyrare abonnemang i glesbygd och därmed sämrekonkurrensförhållanden i glesbygdsområden.Vi anser att Internet har så stort allmänt intresse att det finns skäl förreger-ingen att ta initiativ till en utredning av kostnaderna för Internetanvänd-ningen och också överväga behovet av principer för prissättningen på nätet.Det finns också skäl att säkra att medborgare i alla delar av landet harlikvärdiga ekonomiska möjligheter att använda ny teknik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om gemensamma principer förprissättning på Internettjänster liksom om solidarisk fördelning avkostnaderna för t.ex. ISDN-abonnemang.Stockholm den 22 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02T813 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T813av och ()Telekommunikationer i glesbygdenInformationstekniken gör ständiga framsteg och behovet avtillförlitlig och snabb telekommunikation finns på alla orter ivårt land. Den tid då det var exklusivt att surfa på nätet ärpasserat och alltfler såväl företagare som enskilda utnyttjarnu detta självklara medium i sina dagliga verksamheter. blir goda möjligheter till kommunikation medIT en förutsättning för fortsatt och vidareutveckladverksamhet. För t ex underleverantörer till fordonsindustrinställs krav på att kontinuerligt kunna vara on-line medbeställaren.ISDN erbjuds nu av som ett tillförlitligt system avsett för abonnentersom har permanent behov av att snabbt och uthålligt kunna kommuniceramed en mottagare. har tecknat avtal med för ISDN-anslutning till oss ledamöter. Den förbättring som detta innebär för våramöjligheter att hålla datakontakt såväl med som med omvärlden iövrigt är mycket påtaglig för flertalet av oss.Behovet av att över hela landet tillhandahålla ett telenät där abonnentersom så önskar skall kunna få digital kommunikation med hög hastighet somexempelvis ISDN-nät är uppenbart. På alla orter finns företag och enskildasom för sin yrkesutövning eller för sitt privatbehov önskar anslutning tillsådana möjligheter. Vid förfrågan hos om ISDN får abonnenten oftastsvaret att det är tekniskt möjligt att bli ansluten. Kostnaderna för detta ärhögst varierande. Priser mellan ca och upp till ca 35 000 kronorredovisas och säger att prisskillnaden beror på om kunden bor i vadman kallar ISDN-ort eller inte. Vilka orter som klassas som sådana och vilkasom inte uppfyller detta krav är svårt att som kund få grepp om.Att som enskild abonnent klara av en inträdesavgift på ärnaturligtvis svårt. Vetskapen om att andra Teliakunder erbjudits sammatjänst för en avsevärt lägre summa gör det inte lättare för den presumtivekunden att fatta beslut om man skall teckna avtal om denna tjänst eller inte.Företag som på en konkurrensutsatt marknad tävlar med likvärdiga produkterhamnar, med den prispolitik som använder, på olika nivåer.Den infrastruktur som opererar med är uppbyggd dels medskattemedel, dels genom avgifter som erlagts av telekunderna. Den monopol-ställning som har genom att förfoga över detta nät, utgör en effektivspärr för konkurrerande företag att erbjuda liknande tjänster. Möjligheten förandra operatörer att i konkurrens utnyttja nätet bör därför öka. Det bör ocksåvara en självklarhet att hela landet har tillgång till höghastighetskom-munikation som ex ISDN till skäliga priser. Staten bör därför handla uppdetta av eller andra operatörer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konkurrensutsätta telenätet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgång till höghastighetskommunikation till likvärdiga priser ihela landet.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()
mot · GM02T814 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T814av m.fl. (s)IT-infrastruktur i glesbygdEnligt telelagen garanteras alla en viss tillgång tillteletjänster i hela landet. Detta gäller överföring av tal, ljudoch data med relativt låg hastighet. ger lagen ingengaranti för rikstäckande höghastighetsöverföring av data ochbild.Vi som bor i glesbygd och som ser distansarbete som ett möjlighet att booch verka i dessa regioner oroas över att det saknas direkta statligastyrmedel för att skapa likvärdiga förutsättningar för användning av moderninformationsteknik i hela landet till rimliga priser.Utvecklingen på detta område går fort och den teknik som används mest för överföring av data, text, bild och grafik på en och samma anslutning(ISDN) är vad vi förstår inte en förutsättning för att arbeta på distans, mendet underlättar förstås. Det finns även andra tekniker som ännu inte ärutvecklade och kommersialiserade, som t ex DSL-teknikerna.Målen för hur telekommunikationerna ska kunna bidra till regional balansär vällovliga;? Var och en ska ha möjlighet att till rimligt pris, från bostad ellerarbetsplats utnyttja telefon inom ett allmänt tillgängligt telenät.?? Alla ska få tilltång till teletjänster på likvärdiga villkor.?? Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriseroch i krig. ?Vad som är oroande i denna snabba tid av teknikutvecklingär att det inte är kommersiellt lockande att ta ansvar för dedelar av landet som ligger utanför storstadsområdena. Viriskerar en utveckling som medför regionala obalansereftersom det är mer vinstgivande att förstärka de områdensom redan nu har avancerad teknik och göra dessa än merattraktiva på bekostnad av att utbyggnaden försenas och inteförverkligas i glesbygdsområdena. Detta leder i sin tur tillökade klyftor och regional obalans.Regeringen bör med stor kraft motverka ökade klyftor mellan dem som hartillgång till avancerade teletjänster och teleteknik och dem som inte har det.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-infrastruktur i glesbygd.Stockholm den 28 oktober 1998Agneta ()()()()
mot · GM02T815 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T815av och ()PostnummerhanteringenPost & har en enhet i som ansvararför att obeställbara brev inom hanteras på rätt sätt.När enheten inrättades i ökade brevmängdenunder och därmed också arbetsuppgifterna. Under detre har dock brevmängden minskat med ca 35 %och som en följd av det har personalstyrkan reducerats. Trotsatt brevmängden minskar måste det fortfarande finnas enorganisation för att utföra arbetsuppgiften. Det vore därförlämpligt att utöka ansvarsområdet för ovanstående enhetmed andra arbetsuppgifter.Post & , som har haft regeringens uppdrag att utreda hur denpostala infrastrukturen ska säkerställas , har i åröverlämnat en utredningsrapport ang. "Postal infrastruktur - postnummer,adressändringar och postboxhantering" till kommunikationsministern.I rapporten föreslås bl a att:Förvaltningen av postnummerhanteringen överförs från Posten till Post & telestyrelsen.Förslaget har bemötts positivt från de flesta remissinstanser. Eftersom detidag finns många andra aktörer på marknaden än det statliga voredet rimligt att lägga postnummerhanteringen under en fristående myndighet.Som ovan beskrivits finns en färdig, väl fungerande organisation i skulle kunna utföra den uppgiften.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överföra postnummerhanteringen till Post- och telestyrelsenoch att förlägga verksamheten till befintlig enhet i Kiruna.2. vad i motionen anförts om vikten av en översyn på de områdenmotionen berör.Stockholm den 27 oktober 1998Kristina ()()
mot · GM02T816 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T816av ()Gamla ortnamn i postadresserNär för närmare infördepostnummersystemet var det för att rationaliserapostsortering och distribution. harnummerserierna förändrats och ortnamn rationaliserats bort.Det förstnämnda har säkert rationella motiv särskilt då meroptisk läsning och maskinell sortering införts. Men någrabärande skäl till att ta bort gamla kända orts- ochsockennamn har aldrig givits och finns inte heller. Postenkan icke sätta sig till doms över den historiska kartan ellerfolkets sedvänja att kalla en ort för sitt riktiga namn. Inte ensden beskäftigaste postgeneral!I , ett landskap med historiska rötter ,landskapslagar och med stark socken- och bytillhörighetupplevs det som en nesa att bli betraktad som boende någon annanstans. Tillexempel att äldsta kyrksocken Hög, med kyrkotraditioner från1100-talet och centrum i landskapets största och äldsta kontrakt, Sundhede, ingående i ärkestift, skall behöva kallas är orimligt.Speciellt då postnumrets två sista siffror ändå är skiljande.Antalet innevånare och befolkningstätheten räcker gott och väl till för attbåde betraktas som "tätort", ha eget centrum och ha egen låg- och mellan-stadieskola.Lika illa är det för Norrbo, det "nordliga bostället" mellan ,med kyrko- och bosättningshistoria från åtminstone 1200 tal och en viktiggästgiveriplats för pilgrimerna på färd till Nidaros och grav.Även här är befolkningsstorlek och täthet samt servicefunktioner tillräckligaför med råge kvala in i begreppet tätort.Nu adresseras breven till , en i och för sig alldeles förträffligbruksort med många trevliga och kända människor, men belägen i Forsasocken. Detta är på gränsen till vad historiekunniga hälsingar mäktar med.Exemplen kunde göras mångfaldigas. Oavsett vilket, är postverkets ochdess nitiska byråkrater inte de lämpligaste bedömarna av de ortnamn somskall stå på kuverten efter den nummerserie de gärna får fortsätta attbestämma.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gamla hävdvunna, men av bortrationaliserade ortnamnåter skall få användas efter nummerserien, därest befolkningen själva önskaroch kommunen tillstyrker.Stockholm den 27 oktober 1998Kenth ()
mot · GM02T817 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T817av ()Postservice i hela landetPå senare tid har postens verksamhet förändrats mycket.Förutom stora teknikinvesteringar verkar det mesta handlaom stängda lokalkontor och indragna eller förändradelantbrevbärarlinjer.Det är lika viktigt för människor i städer som på landsbygd och i glesbygdatt postservicen finns nära och fungerar bra. I samband med lokaladiskussioner om förändrad lantbrevbärarlinje utanför hänvisas tillägarens (statens) direktiv till . Är det ägarnas (skattebetalarnas)mening att vissa orter som t ex Regna utanför ska ha närmare 3 kmtill brevlådan?Ny teknik innebär att delar av postkontorens hittillsvarande verksamhetkan skötas med datorer och terminaler medan behovet av personlig kontaktsäkert kvarstår i många fall. Internet och de elektroniska marknadsplatsernahar också betydelse för Postens framtid.För utveckling krävs en väl fungerande infrastruktur och samhällsservice ialla regioner. har en stor och viktig del av denna infrastruktur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ägardirektiven för tas upp till förnyad ochfördjupad diskussion.Stockholm den 28 oktober 1998Lena Ek (c)
mot · GM02T901 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T901av ()En bro mellan Falster och RostockSom exportberoende land med långa avstånd till marknaderna harSverige ett utomordentligt stort intresse av välutveckladekommunikationer.Med tillkomsten av och förbättraskommunikationerna väsentligt med Hamburgområdet och marknaderna i denvästra delen av kontinenten och minimeras transporternas känslig-het för väderlek och isvintrar.Danmark planerar nu för en fast förbindelse mellan och ,en sträcka på . Denna bro skulle öppna en ny snabb och rak för-bindelse från till , och och därmed höggradigtförbättra kommunikationerna till marknader.Det är därför angeläget att i förbindelserna med ochTyskland och även på andra lämpliga sätt medverkar till att denna fastaförbindelse mellan och kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fast förbindelse mellan Falster och Rostock.Stockholm den 7 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02T904 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T904av och ()En reformerad taxinäringTaxinäringen avreglerades . Syftet medavregleringen var i första hand att främja en sund konkurrensoch att förbättra servicen till näringens kunder.Erfarenheterna av avreglerad taxiverksamhetvisar att avregleringen i flera avseenden skapat fler problemän den löst. Branschen präglas sålunda av en kraftigöveretablering, dålig arbetsmiljö, ökandetrafiksäkerhetsproblem på grund av undermåligtvagnparksunderhåll, svag lönsamhet sammanhängande medillojal konkurrens och en omfattande ekonomisk brottslighet.Den ekonomiska brottsligheten inom den yrkesmässigatrafiken beräknas uppgå till per år.Införandet av klara regler i den yrkesmässiga trafiken är mot dennabakgrund enligt vår uppfattning nu högst påkallat för såväl yrkesutövarna,den anställda personalen, företagens kunder som samhället i dess helhet.För att förbättra näringens yrkesmässiga villkor och funktion krävs i förstahand? att den ekonomiska brottsligheten i den yrkesmässiga trafiken imöjligaste mån elimineras?? att kunden skall känna trygghet under taxitransporter?? att prisdumpning förhindras och att de anställda erhåller avtalsenligalöner?? att vagnparksunderhållet håller en sådan standard att trafiksäkerheten inteäventyras?? att anbudsförfaranden - vid uppköp av samhällsbetalda transporter - inteblir incitament till ekonomisk brottslighet. ?För branschens fortlevnad och återställandet av en sundkonkurrens erfordras i första hand två konkreta åtgärder:1. Beställningscentral med obligatorisk anslutning avtillståndshavare.2. Inrättande av en regional yrkestrafiknämnd.BeställningscentralBeställningscentraler (BC) med obligatorisk anslutning avtillståndshavare bör införas i varje län där verksamhetenbedrivs. Beställningscentralen skall vara utrustad med entrafikledningsfunktion som garanterar en god tillgänglighettill densamma och därtill anslutna fordon.Beställningscentralen skall legitimeras av nedan föreslagenyrkestrafiknämnd. Ansvarig på BC vandelsprövas.Centralen bör vidare tillsätta en reklamationsansvarig.YrkestrafiknämndTillsynsverksamheten fungerar inte på ett tillfredsställandesätt. Enligt vår mening bör yrkestrafiknämnder inrättas isamtliga län och omfattas av en lagstiftning som gäller helalandet. skall legitimerabeställningscentral, tillståndshavare och förare och ävenåterkalla lämnad legitimation. Nämnden svarar förutbildning och vidareutbildning av förare ochtillståndshavare. Den bör vidare fastställa handlingsplan föratt eliminera överetableringen i länet. Handlingsplanen skallgodkännas av . Verksamheten bör finansierasgenom månatliga avgifter från tillståndshavarna. I nämndensuppgifter bör slutligen ingå att fastställa bötesbelopp förförseelser för brott mot av nämnden fastställt regelverk.I sammanhanget kan nämnas att i med därtillanslutna ca. 20 kommuner ökade skattebetalningsfrekvensen vidinförande av en sk Hyrvognsnämnd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för en reformerad taxinäring.Stockholm den 15 oktober 1998Bengt Silfverstrand (s)()