mot · GM02N261 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N261av m.fl. (mp)Energipolitiken - utgiftsområde 211 Energipolitiken 122 Skatteväxling och bidrag till omställning av energisystemet 123 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi för 124 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi för budgetåren 2000 och 2001 124.1 Anslaget B 1 Bidrag för att minska elanvändningen 124.1.1 Bidrag för konvertering från elvärme samt bidrag tillfjärrvärmeanslutning 124.2 Anslaget B 2 Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor 124.2.1 Biobränslebaserad kraftvärme 124.2.2 Vindkraft 124.2.3 Småskalig vattenkraft 124.2.4 Upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik medförnybara energislag 124.2.5 Anslagsberäkning för B 2 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara energikällor 124.3 Anslaget B 3 Åtgärder för effektivare energianvändning 124.3.1 Teknikupphandling av energieffektiv teknik 124.3.2 energirådgivning m.m. 124.3.3 Anslagsberäkning för B 3 Åtgärder för effektivareenergianvändning 124.4 Anslaget B 4 Energiforskning 124.4.1 Motoralkoholproduktion från skogsråvara 124.4.2 Anslagsberäkning för B 4 Energiforskning 124.5 Anslaget B 5 Energiteknikstöd 124.6 Anslaget B 6 Introduktion av ny energiteknik 124.6.1 Kompletterande användning av anslaget för introduktionav ny energiteknik 124.7 Nytt anslag B 10 Bidrag till investeringar i solvärme 125 Sammanfattning av fördelning på anslag inom utgiftsområde 21 Energi 126 Hemställan 121 Energipolitiken2Regeringens energipolitik, som sedan det energipolitiska beslutet våren1997 också är energipolitik, är inte en politik för omställning avenergisystemet, utan en politik som i bästa fall kan leda till stängning avtvå kärnkraftsreaktorer med bibehållen eller förstärkt elbalans till prisetav ökade koldioxidutsläpp. Det är för övrigt något missvisande att kallaregeringens politik på energiområdet för energipolitik, en bättrebenämning är elpolitik.Miljöpartiet de grönas energipolitik innebär - till skillnad från den avregeringen presenterade politiken - en total omställning av energisystemettill elproduktion med förnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften till år 2010.Vi har i vår energipolitiska motion (1996/97:N27) visat hur minst trekärnkraftsreaktorer avvecklas somkoldioxidutsläppen från energisektorn minskar. Det innebär att vi utöverregeringens förslag vill avveckla ytterligare minst en reaktor. Detta måstebetraktas som helt i enlighet med vad linje 2 lovade inför folkomröstningenoch borde därför kunna få majoritetens stöd i . Lägre ambitionsnivåän så kan inte vara rimlig!Den strategi de gröna föreslår för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens och omfattar hela avvecklingen, inte barainledningen. Vår strategi innebär ett aktivt utnyttjande av marknads-ekonomiska styrmedel för huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrångrunduppfattningen att alla energislag skall betala sina fulla kostnader. Dettaborde vara självklart även för gamla partier vars ideologi bygger påtraditionell marknadsekonomi. En avvecklingslag utnyttjas, även i vårtförslag, i inledningen av avvecklingen och som komplement till deekonomiska styrmedlen.Vårt förslag innebär att kärnkraftselen kompenseras med minskad elan-vändning genom såväl konvertering från eluppvärmning som effektiviseringoch hushållning samt genom utbyggnad av ny elproduktion med förnybaraenergislag.Miljöpartiet presenterade dessutom i den energipolitiska motionen ett fulltut finansierat omställningsprogram omfattande ca (omriksdagen ansluter sig till förslag till styrmedelspaket)alternativt ca (om inte ansluter sig tillMiljöpartiets förslag till styrmedelspaket), alltså ca 1,6 alternativt 3,7miljarder utöver regeringens förslag.Vi hävdar att den svenska atomansvarighetslagstiftningen i grunden skallrevideras med inriktning mot att kärnkraftsproducenterna skall betala sinaegna riskkostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelse av enreaktorolycka. Det är orimligt att de som investerar i solvärme, vindkrafteller biobränslen skall bekosta sina egna försäkringar fullt ut, medan ägare avkärnkraftverk skall undantas från denna skyldighet. Marknaden, som påståsförsvara kärnkraften, bör själv få bedöma det verkliga marknadsmässigapriset på el från kärnkraften.Sveriges internationella åtaganden på klimatområdet skall ligga fast.Sverige skall driva en nationell politik som gör att dessa åtaganden uppfylls.Ursäkter av typen "men dom andra gör ju inte", kan inte utgöra grund för attsvika internationellt givna löften. Vi accepterar således inte satsningar påfossilgas.Vi anser att den biologiska mångfalden skall skyddas i enlighet med dekonventioner som skrivit under. I linje med detta motsätter vi ossutbyggd vattenkraft på det sätt som regeringen drivit igenom, tvärtom vill vigrundlagsskydda de sista orörda älvarna. Vi ser, vilket redovisas detaljerat ivår energipolitiska motion (1996/97:N27), en god utvecklingspotential förhushållning, effektivisering, biobränslen, stor- och småskalig vindkraft samtäven modern solvärme- och solcellsteknik.3 Skatteväxling och bidrag till omställning avenergisystemet4Höjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling är det viktigasteenskilda styrmedlet för att främja en omställning av energisystemet.Skatteväxlingen förskjuter, i vissa fall på ett radikalt sätt,konkurrenskraften mellan olika energislag, som den allmäntgör energiförbrukning dyrare och därmed ger incitament till energibe-sparing och -effektivisering. Som komplement till skatteväxlingenbehövs också andra styrmedel i form av lagstiftning och statliga bidragtill investeringar, forskning, m.m.Behovet av statliga bidrag är starkt beroende av vilka incitament somligger "i botten" i form av höjda energiskatter inom ramen för enskatteväxling. Regeringen har presenterat ett förslag på ca . Eftersom regeringens energipolitik enligtenergipropositionen (1996/97:84) saknar någon uttalad inriktning när detgäller energibeskattningen, antar vi att regeringen menar att de statligabidragen skall vara tillräckliga för att uppnå de uppställda målen utan deextra incitament som en större skatteväxling skulle medföra.De stödåtgärder till investeringar vi föreslår är inte av permanent karaktär.De är stimulanser för att understödja och påskynda en utveckling somfortgått även utan statliga bidrag. Det är alltså inte fråga om att upprätthållaen i grunden olönsam produktion, utan snarare att forcera en expansion.Investeringsstöden är tidsbegränsade till för att motverka eventuellaprisstegringar på grund av bidragen. Principen bör vara att stödnivåernasuccessivt trappas ned när marknaden nått en punkt då utvecklingen drivs itillräcklig takt av sig själv.5 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi förbudgetåret 19996Till följd av överenskommelsen mellan , regeringen ochVänsterpartiet om statsbudgeten innehåller vårt budgetförslagför 1999 på utgiftsområde 21 Energi inte några avvikelser frånregeringens förslag.7 Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi förbudgetåren 2000 och 200188.1 Anslaget B 1 Bidrag för att minska elanvändningen8.28.2.1 Bidrag för konvertering från elvärme samt bidrag till fjärrvärme-anslutning8.2.2Totalt förbrukas ca el för uppvärmningsändamål i bostäderoch lokaler.Enligt bedömningen i en rapport från är det, medhänsyn till fastigheternas belägenhet m.m., möjligt att konvertera ungefär12 TWh av den nuvarande eluppvärmningen till fjärrvärme. Därutöver är detmöjligt att konvertera ytterligare ungefär från oljeeldning, kombi-pannor och annan uppvärmning till fjärrvärme.Ur miljösynpunkt är konvertering till fjärrvärme främst intressant om detger en ökad användning av biobränslen i fjärrvärmenätet, dels för produktionav värme, dels för samtidig produktion av elektrisk kraft i kraftvärmeverk.Det är inte i första hand värmeunderlaget som är den begränsande faktornför utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme. Det är troligen snarare till-gången på biobränslen. För att klara den långsiktiga kärnkraftsavvecklingenanser vi därför att inriktningen bör vara att i första hand konvertera de12 TWh elvärme som är möjliga till fjärrvärme. Därutöver bör ytterligare6 TWh elvärme kunna konverteras till individuell biobränsleeldning och tillsolvärme.Inriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att konvertera2 TWh elvärme, huvuddelen till fjärrvärme. Detta kräver enligt vår bedöm-ning statliga bidrag och planeringsram enligt tabell A.Tabell A. Förslag till bidragsnivåer och planeringsram (milj kr).BidragsnivåPlaneringsram 1998-2002Reg.MiljöpartietReg.MiljöpartietUtanskatteväxlingMedskvxlUtan skatteväxlingMedskvxlEffektvakt småhus, m.m.10 000kr/hus10 000kr/hus10 000kr/husKonvertering t vattenburet - inkl. värmeproduktion30 %Nej40 %Ja30 %Ja1 6502 8002 100Konvertering t fjärrvärme50 %60 %50 %Motivering till de olika bidragsnivåerna finns i vår energimotion(1996/97:N27).Vår inriktning är som ovan nämnts att åtminstone elvärme börkonverteras , huvuddelen till fjärrvärme. Det motsvarar ca100 000 småhus. Den genomsnittliga kostnaden för konvertering av direkt-elvärme till fjärrvärme i ett småhus uppskattas i Fjärrvärmeverksföreningensrapport till ca inkl. moms. Härav ligger i huset ochresten för att distribuera fjärrvärmen fram till huset. Vid konvertering tillindividuell uppvärmning bortfaller fjärrvärmedelen men tillkommerkostnader för värmekälla och ackumulatortank. En del hus som kommer attkonverteras till fjärrvärme har redan vattenburen eluppvärmning och där blirkonverteringskostnaden lägre. Om man vid en grov uppskattning räknar medinvesteringar på i genomsnitt per hus, blir den totalakostnaden för konverteringen . Fören bidragsnivå på fordras en planeringsram om 2 100 miljonerkronor. Utan höjda energiskatter krävs ett högre bidrag på åtminstone ,vilket kräver en planeringsram på 2 800 miljoner kronor.Det pågår ett utvecklingsarbete för att sänka kostnaden förkonvertering från direktverkande el till annat distributionssystem för värmen.Mot den bakgrunden gör regeringen bedömningen att en omfördelning avramanslaget över behöver göras. delardenna bedömning och har i sitt budgetförslag inte kompenserat för dennaomfördelning.För åren 2000 och 2001 beräknar vi att anslaget behöver tillföras 510respektive , dvs 110 respektive utöverregeringens beräkning.8.3 Anslaget B 2 Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor8.48.4.1 Biobränslebaserad kraftvärme8.4.2I kraftvärmeverk kopplade till fjärrvärmenät producerades ca4,el, huvudsakligen med hjälp av fossila bränslen. I befintligaanläggningar går det dock att producera upp till el. Drygt hälftenav denna mängd kan utan större ombyggnader produceras med hjälp avbiobränslen.Biobränslebaserad kraftvärme är en miljöacceptabel energiproduktion somger ett effektivt energiutnyttjande eftersom den värme som bildas som"biprodukt" vid elgenereringen direkt kan tas till vara i fjärrvärmenäten. Föratt kunna ersätta kärnkraften på ett miljövänligt sätt är det därför nödvändigtatt utnyttja all möjlig potential för biobränslebaserad kraftvärme och attdärvid också försöka få ut så stor andel elektricitet som möjligt ur bio-bränslet.Potentialen för biobränslebaserad kraftvärme begränsas dels av fjärr-värmeunderlaget, dels av tillgången på biobränslen. Våra bedömningar tyderpå att det snarare kommer att bli tillgången på biobränslen än fjärr-värmeunderlaget som i första hand sätter en gräns för den möjligautbyggnaden. Vi har med ledning av uppskattningarantagit den praktiskt möjliga potentialen till biobränslen för el- ochuppvärmningsändamål. Efter avsättning av en del för ökad individuellbiobränsleeldning samt avdrag för förluster, återstår en möjlighet att ökaproduktionen av el och värme i biobränslebaserad kraftvärme med ca33 TWh.Nuvarande teknik ger ett ungefärligt utbyte av en tredjedel elektricitet ochtvå tredjedelar värme. Med denna teknik skulle det alltså vara möjligt att medtillgängliga biobränsleresurser producera ca el . Elandelenskulle dock kunna ökas till hälften med användning av ny biogas-kombiteknik. Dilemmat är dock att denna teknik ännu bara är på försöks-stadiet. Innan den kan komma i kommersiell drift behövs uppförande av eneller flera fullskaliga demonstrationsanläggningar med sannolikt flerårigatestningar och förbättringar. Genom att möjligt påbörja en sådanutveckling och att reservera utrymme för den när den är färdigutvecklad, kanutbyggnad med biogaskombiteknik ge ett värdefullt ökat tillskott avelektricitet under den senare delen av kärnkraftsavvecklingen. Vi hardärigenom räknat med en totalt ökad elproduktion från biobränslebaseradkraftvärme på , varifrån genom ökat utnyttjande av befintligaanläggningar, i nybyggda konventionella anläggningar och inybyggda biogaskombianläggningar. Totalt ger detta ett tillskott på 20 TWhbiobränslebaserad fjärrvärme.Inriktningen för den närmaste femårsperioden bör vara att öka elproduk-tionen i biobränslebaserad kraftvärme med varav ibefintliga anläggningar och i nybyggda anläggningar. De nyaanläggningarna kräver enligt vår bedömning statliga bidrag och anslag enligttabell B.Tabell B. Investeringsbidrag till biobränslebaserad kraftvärme. Förslagtill bidragsnivåer och anslag (milj. kr).BidragsnivåPlaneringsram 1998-2002Reg.MiljöpartietProp.MiljöpartietUtanskatteväxlingMedskvxlUtanskatteväxlingMedskvxlBiobränslebaserad kraftvärme3 000kr/kW4 000kr/kW2 000kr/kW4501 200600Motivering till de olika bidragsnivåerna finns i vår energimotion(1996/97:N27).Med föreslagna bidragsnivåer och utbyggnadstakt beräknar vi att enplaneringsram om behövs ,dubbelt så mycket om avslår vårt förslag om höjd energi-beskattning.8.4.3 Vindkraft8.4.4Vår bedömning av effekten av de nedan redovisade åtgärderna förvindkraft är en ökad årlig elproduktion om ca över en 5-årsperiod.Totalt bedömer vi att potentialen är ökad årlig elproduktion för attersätta kärnkraftsel.Avregleringen av elmarknaden och uppdelningen mellan nätbolag ochelhandelsbolag har lett till att små producenter kommit i kläm. Den nyaellagen (1994:618) har inte fungerat som avsåg. För att småelproduktionsanläggningar skall kunna byggas ut snabbt måste småoberoende elproducenter få rimliga möjligheter att konkurrera och inte varautlämnade åt de stora kraftbolagens godtycke och delvis motståendeintressen. förutsätter att regeringen vidtar åtgärder såattproblemen för de små elproducenterna löses. Därvid bör särskilt beaktasmöjligheten att införa någon form av system som garanterar de småproducenterna rimliga avräkningspriser.Regeringens neddragning av nivån på investeringsstödet för vindkraft ärmer än vad branschen klarar av. föreslår enstödnivå om samt ett anslag på , totalt1 miljard kronor över femårsperioden. Till följd av vindkraftens kontinuerligtförbättrade lönsamhet, förutser vi att nivån på investeringsbidraget fördagens tillämpningar av vindkraften kan sänkas successivt. Förnya tillämpningar, t.ex. havsbaserad vindkraft m.m., kan stödet behövabehållas till en senare tidpunkt än vad som gäller för dagens tillämpningar avvindkraft.Om ansluter sig till styrmedelspaket för attavveckla kärnkraften, räcker det enligt våra beräkningar med en stödnivå om10 %, vilket medför att anslaget kan reduceras till ,dvs. en planeringsram om totalt . Våra förslagbeträffande investeringsstöd till vindkraft sammanfattas i tabell C.Tabell C. Investeringsstöd till vindkraft. Förslag till stödnivåer ochanslag (Mkr).BidragsnivåPlaneringsram 1998-2002Reg.MiljöpartietProp.MiljöpartietUtanskatteväxlingMedskvxlUtanskatteväxlingMedskvxlVindkraft15 %25 %10 %3001 000400Inskränkningar har också skett när det gäller tillämpningen av stödet.Tidigare gällde att stödet utgick till installationer med effekt på 60 kWeller större. Denna nivå är nu höjd till 200 kW, vilket utesluter en stor delav den växande småskaliga vindkraftsmarknaden. Det är för övrigt pådenna marknad som de svenska tillverkarna av vindkraftverk är somstarkast. Vi föreslår att den nedre effektgränsen för vindkraftverkensstorlek tas bort.8.4.5 Småskalig vattenkraft8.4.6Miljöpartiet accepterar inte regeringens utbyggnadsplaner beträffandesmåskalig vattenkraft. Inte någon som helst utbyggnad av vare sigsmåskalig eller storskalig vattenkraft som innebär ytterligare åverkan påekosystemen i våra vattendrag kan försvaras. De fyra stora orördaNorrlandsälvarna bör dessutom grundlagsskyddas mot vidareexploatering. Däremot är vi positiva till förnyelse av äldre teknik i debefintliga vattenkraftverken, under förutsättning att det inte har negativaeffekter på naturmiljön.Som konsekvens av detta har vi tagit bort de 145 miljoner kronorriksdagen avsatt för utbyggnad av småskalig vattenkraft från planerings-ramen för anslaget B 2 för perioden 1998-2002.8.4.7 Upphandlingsförfarande för ny elproduktionsteknik med för-nybara energislag8.4.8Miljöpartiet anser att bidraget inte bara skall kunna tillämpas på nyelproduktionsteknik, utan på all ny produktionsteknik för förnybaraenergislag. Anslagsnivån är lika, dvs. entotal planeringsram om för perioden 1998-2002.8.4.9 Anslagsberäkning för B 2 Bidrag till investeringar i elproduktionfrån förnybara energikällor8.4.10Regeringen har inte specificerat anslaget annat än beträffandeplaneringsramarna för . Därför har vi på grundval avregeringens planeringsramar proportionerat regeringens beräkningar föråren 2000 och 2001 på de ingående delarna biobränslebaseradkraftvärme, vindkraft, småskalig vattenkraft och upphandlingsförfarandeför ny elproduktionsteknik.I budgetpropositionen meddelar regeringen, utan motivering, anser att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden 1999-2002bör göras. Man minskar därför anslagsbeloppet med 80 miljoner kronorunder vart och ett av för att sedan ökas med sammabelopp . anser att detta kan accepteras motbakgrund av att en väl tilltagen bemyndiganderam om 570 miljoner kronorför 1999 föreslås.Miljöpartiets planeringsramar har beskrivits och motiverats ovan. För åren2000 och 2001 beräknar vi anslaget till 292 respektive 417 miljoner kronor.Anslagets fördelning på olika ändamål för regeringen respektive Miljöpartietframgår av tabell D.Tabell D. Specifikation till anslaget B 2 Bidrag till investeringar ielproduktion med förnybara energikällor.20002001Planeringsram1998-2002Reg.(mp)Reg.(mp)Reg. (mp)Biobränslebaserad kraftvärme59+4159+46405+195Vindkraft40+13777+152270+730Småskalig vattenkraft21-2141-41145-145Upphandlingsförfarande för nyelproduktionsteknik15±028±0100±0Summa135+157260+157920+780(Regeringens förslag beräknat av oss genom proportionering av angivnaplaneringsramar. förslag som avvikelse från regeringen.Belopp angivna i Mkr. )8.5 Anslaget B 3 Åtgärder för effektivare energianvändning8.68.6.1 Teknikupphandling av energieffektiv teknik8.6.2NUTEK:s arbete med teknikupphandling av energieffektiv teknik påenergiområdet har varit framgångsrikt. Detta åttaårigauppbyggnadsarbete raserades slutgiltigt i samband med detenergipolitiska beslutet..anser att man i det fortsatta teknikupphandlingsarbetet bör taupp det gamla programmets inriktning och har föreslagit att det tilldelasrimliga resurser, motsvarande , dvs. en totalplaneringsram om . Ett sätt att utveckla detbefintliga teknikupphandlingsprogrammet är att bredda det avseende inter-nationell samverkan, på sätt som gjorts i ().8.6.3 energirådgivning m.m.8.6.4Det borde vara självklart att alla kommuner hade såväl energi- sommiljörådgivare (de minsta kommunerna kan ha gemensamma). Detidigare obligatoriska energirådgivarna tillkom på statligt initiativ 1977,men drogs in i de flesta kommuner när det statliga bidraget upphördeefter 1985.När den energirådgivning som vi krävt nu har återupptagits,vill vi understryka att det är ett långsiktigt åtagande som kräver kontinuitet,fasta politiska signaler och en successivt uppräknad anslagsnivå. Vi harföreslagit , totalt över perioden1998-2002 till energirådgivning. Till central information ochrådgivning anser vi det tillräckligt med de , totalt60 , vilket är den nivå som lades fast i detenergipolitiska beslutet.Vi delar regeringens bedömning beträffande vikten av kunskaps-förmedling, provning, testning och märkning av energikrävande produkter.40 miljoner kronor har anvisats för detta ändamål under en femårsperiod.8.6.5 Anslagsberäkning för B 3 Åtgärder för effektivare energianvänd-ning8.6.6Regeringen har inte specificerat anslaget annat än beträffandeplaneringsramarna för . Därför har vi på grundval avregeringens planeringsramar proportionerat regeringens förslag för åren2000 och 2001 på de ingående delarna teknikupphandling avenergieffektiv teknik; provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning; information och utbildning samt kommunalenergirådgivning.I budgetpropositionen meddelar regeringen, utan motivering, anser att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden 1999-2002bör göras. Man minskar därför anslagsbeloppet med 25 miljoner kronorunder vart och ett av för att sedan ökas med sammabelopp . anser att detta kan accepteras motbakgrund av att en bemyndiganderam om för 1999föreslås.Miljöpartiets planeringsramar har beskrivits och motiverats ovan. För åren2000 och 2001 beräknar vi anslaget till 130 respektive 280 miljoner kronor.Anslagets fördelning på olika ändamål för regeringen respektive Miljöpartietframgår av tabell E.Tabell E. Specifikation till anslaget B.3 Åtgärder för effektivareenergianvändning.20002001Planeringsram1998-2002Reg.(mp)Reg.(mp)Reg. (mp)Teknikupphandling14+4026+40100+200Provning, märkning och cert.6±010±040±0Kommunal energirådgivning36+2564+25250+125Information och utbildning9±015±060±0Summa65+65115+65450+325(Regeringens förslag beräknat av oss genom proportionering av angivnaplaneringsramar. förslag som avvikelse från regeringen.Belopp angivna i Mkr. )8.7 Anslaget B 4 Energiforskning8.88.8.1 Motoralkoholproduktion från skogsråvara8.8.2Det behövs ny kunskap inom hela området biobaserade drivmedel. Såvälmiljöeffekter som produktionsteknik och distributionssystem behöverutredas och utvecklas. Det är viktigt att ha ett brett synsätt på alternativadrivmedel för vårt framtida drivmedelssystem. Lösningen är förmodligeninte ett enda alternativt drivmedel, utan snarare en kombination av olikadrivmedel i olika sammanhang.Den största resursbasen för ett svenskt förnybart drivmedelssystem ärskogen. Därför är det av största vikt att forskning och utveckling pådrivmedel från skogsråvara intensifieras. Det program för utveckling av nyteknik för etanolframställning som pågått bör därför vidgas attgälla motoralkoholer samt förstärkas med ytterligare resurser. Miljöpartiethar föreslagit att en planeringsram om , dvs. 90 miljonerkronor utöver nivån i det energipolitiska beslutet, anvisas till utveckling avny teknik för motoralkoholproduktion från skogsråvara under en sjuårsperiodfr.o.m. 1998.8.8.3 Anslagsberäkning för B 4 Energiforskning8.8.4Regeringen har inte specificerat anslaget annat än beträffandeplaneringsramarna för . Därför har vi på grundval avregeringens planeringsramar proportionerat regeringens förslag för åren2000 och 2001 på de ingående delarna energiforskning, forskning omenergisystemet, forskningssamarbete med länderna i Östersjöregionensamt etanolproduktion från skogsråvara.Miljöpartiets planeringsram för motoralkoholproduktion med skogsråvarahar beskrivits och motiverats ovan. Beträffande övriga planeringsramaransluter vi oss till regeringens förslag. beräknar vianslaget till 418 respektive , dvs. 13 miljoner kronorårligen utöver regeringens beräkning. Anslagets fördelning på olika ändamålför regeringen respektive framgår av tabell F.Tabell F. Specifikation till anslaget B 4 Energiforskning.20002001Planeringsram1998-2004Reg.(mp)Reg.(mp)Reg. (mp)Energiforskning334±0340±02 310±0Forskning om energisystemet30±031±0210±0Forskningssamarbete med länderna iÖstersjöregionen11±011±070±0Etanolproduktion från skogsråvara30+1331+13210+90Summa405+13413+132 800+90(Regeringens förslag beräknat av oss genom proportionering av angivnaplaneringsramar. förslag som avvikelse från regeringen.Belopp angivna i Mkr.