ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub410 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub410av och ()Utvecklingscentrum vid /(HTU) m.m.Den snabba utbyggnaden av högskoleutbildningen, med 60 000 platserunder senare år, startade från en internationellt sett låg nivå. Det finnsalltså ytterligare behov av högskoleplatser. Vid en jämförelse mellanantalet högskoleplatser per 1000 invånare mellan olika regioner i landetkan vi konstatera att västra fortfarande ligger klart under. För attkomma upp i nivå med näst sämsta region () krävs etttillskott på 5000 platser och även forskningsresurser. Det är angeläget attbeakta vid kommande fördelningar av nya högskoleplatser. Vid en sådanfördelning måste också stor hänsyn tas till de små västsvenskahögskolorna som inlett ett fruktbart nätverkssamarbete där varjehögskola utvecklar sin egen profil. Här finns en stor kraft för utvecklingav hela regionen, vilket är en målsättning för den nya regionen VästraGötalands län.Ett viktigt profilområde för HTU är den COOP-utbildning som bedrivitsalltsedan starten. Den innebär teoretiska studier varvade med arbetsperioder,där studenterna får lön (work integrated learning). Utbildningen är mycketframgångsrik och ett bra verktyg för samverkan - utbildning och näringsliv,inte minst internationellt. omfattar utbildningsformen sex av hög-skolans utbildningsprogram. Det är unikt för och mycket intressant iett internationellt perspektiv. För att ytterligare utveckla verksamheten somen strategi för lärande och rekrytering och kunna medverka iforskningsprojekt inom området, behöver ett utvecklingscentrum för COOP-utbildning etableras tillsammans med såväl svenska som internationellaexperter och forskare, en utveckling som också nämns i positiva ordalag ibudgetpropositionen. Däremot finns tyvärr inte projektet med bland de olikaprojekt som får extra medel. Vi menar att bör anvisas företablering av ett utvecklingscentrum för COOP vid HTU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida fördelning av utbildningsplatser och forskningsresursertill de små västsvenska högskolorna,2. att beslutar att anvisa till ettutvecklingscentrum för COOP-utbildningen vid HTU genom en överföringfrån anslaget A 1 till anslaget B 41.Stockholm den 22 oktober 1998Marianne ()()
mot · GM02Ub411 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub411av och ()universitetFrån kommer attges ställning som universitet. De krav som ställdes genomgranskningen av expertgruppen från Högskoleverketuppfylldes endast av Karlstad.Den utvecklingskraft som sker kring det kommande ärmycket glädjande och viktigt för och hela som region.Möjligheten till högre utbildning och forskning är viktig för hela landetsframtida utveckling. Alla är överens om att satsning på ökad utbildning är enförutsättning, om både regioner och vårt land skall kunna utvecklas och klarakonkurrensen med andra regioner internationellt.Redan idag har högskolan mycket samarbete med näringsliv vad gällerutbildning och forskning. Detta kommer vara en av förutsättningarnaför att de elever som studerar vid det kommande blir attraktivaför arbetsmarknaden.För att förändringen från högskola till universitet inte bara blir ennamnändring, krävs även en fortsatt utveckling och kvalitetshöjning av läro-sätet. Det gäller såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning.Grundutbildning finns inom humaniora, samhällsvetenskap, naturveten-skap, teknik och hälsovetenskap. Profilskapande forskningsprogram som ärflervetenskapliga finns inom skogsindustri, miljö, kommunikation, skola ochbarn samt tjänster, turism och arbetsliv. Gränsöverskridande program har storsamhällsrelevans. Genom detta erhålls ny kunskap.En kraftig satsning och utbyggnad av forskarutbildningen, med examina-tionsrätt, är nödvändig vid övergången till universitet.För att denna kvalitetshöjning skall vara möjlig, krävs att ekonomiskaförutsättningar skapas. Det gäller rekrytering av forskare, investeringar avutrustning och apparatur, initiering av ny forskarutbildning, finansiering avdoktorander och handledare m.m.Detta kommer vara viktigt, inte enbart på kort sikt utan denna utvecklingkrävs under framgent. bli fullvärdigtkommer det krävas ökade satsningar på lång sikt.Det är förvånande att regeringen i budgetpropositionen anslårenbart för . Detta trots att man innanvalet tydligt sade att de "nya" universiteten skulle få de resurser somkrävdes, så att utveckling och hög kvalité skulle . Detta besked vartydligen bara ett politiskt utspel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av erforderliga resurser till införombildandet till universitet.Stockholm den 23 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GM02Ub412 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub412av och (fp, c)Kostnader för decentraliserad högre utbildningEtt viktigt inslag i universitetsutbildningen är de högreutbildningar som decentraliseras från universitetsorterna.Den decentraliserade utbildningen har ökat i omfattning fr om , till glädje för många studerande somannars skulle ha mycket stora svårigheter att skaffa sig enhögskoleutbildning.Decentraliseringen innebär emellertid kraftigt ökade kostnader för utbild-ningsgivaren. Exempelvis medför decentralisering från tillSkellefteå, och en kostnadsökning som uppskattas tillminst 10 miljoner kronor.Det innebär stora problem för den högskola eller det universitet sombedriver decentraliserad utbildning att klara den extra kostnaden inom givnaramar. Det bör vara möjligt att göra en omfördelning av medel från anslagB 52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor i utgiftsområde 16 tilldessa extra kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att bemyndigar regeringen att använda medel från anslag B 52Särskilda utgifter inom universitet och högskolor till de universitet ochhögskolor som har extra kostnader för decentraliserad utbildning.Stockholm den 26 oktober 1998Yvonne ()()
mot · GM02Ub415 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub415av m.fl. (m)Läkarutbildningen i GöteborgLäkarutbildningen i dimensioneradesursprungligen för 170 studenter . Genom minskningar1985 och 1994 utbildas nu 103 studenter . Antalettillgängliga utbildningsplatser i Västverige är därmedbetydligt lägre än i övriga regioner (se tabell 1).Tabell 1Läkarutbildningsplatser permiljon invånareHuvudstadsregionen99Västsverige57Sydsverige87Östra Götaland111Norrland130Det har framförts farhågor om ett begynnandeläkaröverkott i . Dessa farhågor har emellertid intebesannats. finns många vakanser i landet.Ändrade anställnings- och jourförhållanden, som i Danmarkoch , har lett till ytterligare vakanser. finns därfören tilltagande läkarbrist. kommer bristen attförstärkas på grund av åldersstrukturen bland deyrkesverksamma läkarna. ärpensionsavgångarna bland läkare betydligt större änexaminationerna. En specialistläkare som skall ersätta enpensionerad läkare borde ha påbörjat sin utbildning1992-1993. Därför måste en ökning av läkarutbildningeninledas . En sådan utökning bör ge olika regionersamma möjligheter att förnya sin läkarkader. Situationen iVästsverige är sämre än i landet i övrigt, med betydligt färreverksamma läkare enligt statistik (beräknatfrån hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok) än i resten avlandet (tabell 2).Tabell 2Landstingsanställda ochprivatpraktiserande läkareper tusen invånareHuvudstadsregionen2,9Västra Götaland2,3Sydsverige2,7Östra Götaland2,4Norrland2,7Den begränsande faktorn i läkarutbildningen är tillgången tillkliniska utbildningsplatser. I är patientunderlagetper kandidat, vid , mycketstörre än i övriga landet. Det är nästan dubbelt så stort som iStockholm, med det näst största patientunderlaget, och femtill sex gånger så stort som i , med det minstapatientunderlaget. Det finns därför mycket godaförutsättningar att öka läkarutbildningen i . Viföreslår därför att läkarutbildningen i omedelbartåterfår den volym den hade , det vill säga 170utbildningsplatser . Förändringen kan genomföras iförsta hand genom att ytterligare utbildningsplatser tillförsGöteborgs universitet eller, i andra hand, genomomprioritering inom utbildningsuppdraget för Göteborgsuniversitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkarutbildningen i Göteborg.Stockholm den 23 oktober 1998Göran ()()()
mot · GM02Ub417 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub417av ()i har haft en kraftigutveckling. Genom satsningen på de små högskolorna bådevad gäller antalet platser och forskningsresurser har dessakunnat erbjuda utbildning åt ett växande antal studenterfrämst från omgivande regionen. Detta har alldeles särskiltstor betydelse i områden med tidigare låg utbildningsnivå,vilket är fallet i . är en av dehögskolor som lyckats allra bäst med att använda detilldelade platserna och resurserna på ett effektivt sätt och fåut mesta möjliga för studenterna i form av både volym ochkvalitet. Forskningsresurserna har till stor del använts tillforskarutbildning av lärare vilket är nödvändigt omhögskolan ska kunna fortsätta att utvecklas med hög kvalitet.Högskoleutbildning och forskning hör ihop.Tyvärr är det så att de tilldelade resurserna i budgetpropositionen inteföljer den planerade utbyggnaden av högskolan i . Anslaget är ned-draget med ca 7 miljoner. Det får inte bli så att när staten äntligen insettvikten av att satsa på de mindre och medelstora högskolorna, då drar man inpå de resurser man skickar med så att målen inte uppnås och kvaliten intekan upprätthållas. Utbildningsbehoven är mycket stora. Det är dessutom såatt totalt sett har lägre antal utbildningsplatser per capita änövriga . Därför är det dubbelt olyckligt om högskolan inte kan växasom utlovats. Jag föreslår därför att högskolan i tilldelas 7 miljonerkronor genom en omfördelning inom utgiftsområde 16 från anslaget A lStatens skolverk till anslaget B 33 hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till utgiftsområde 16 anslag B 33 Högskolan iBorås anvisa mer än vad regeringen föreslagit.Stockholm den 23 oktober 1998Marianne ()
mot · GM02Ub418 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub418av och ()högskolesituationNordvästra , med som huvudort, är det område iSverige som är sämst tillgodosett när det gäller tillgången påhögskoleutbildning. hamnar under mittskiktet vid enjämförelse av utbildningsnivån i 12 av de 15 största kommunerna i landet(, och undantagna) och även underriksgenomsnittet både vad gäller andel med eftergymnasial och andelmed gymnasial utbildning. Inte heller de övriga kommunerna i områdetavviker nämnvärt från denna situation. I jämförelsen av de 12kommunerna har universitetskommunerna , , ochÖrebro högst andel offentligt sysselsatta, medan ochVästerås har de lägsta. Skulle regionen ha sin proportionella del avantalet högskoleplatser borde det med en tänkt utveckling av det svenskahögskoleväsendet finnas nästan 8 000 platser och år 2010cirka 12 000 platser i Nordvästra värdefullt samarbete med gör att det i ett utbud av högskoleingenjörsutbildningar inom områdena multi-media-, produktions-, programvaru-, elektro-, kemi- och byggteknik. Härtillkommer en socionomutbildning i samarbete med i ochett varierande antal fristående kurser. har också tillsatten organisationskommitté som skall förbereda den fortsatta utvecklingen iHelsingborg.Det lokala intresset för att ta initiativ till nya utbildningar har under mångaår varit mycket stort. Inriktningen på de förslag som framförts har hela tidenvarit att utbildningarna skall ligga nära det regionala näringslivets strukturoch ske i nära samverkan med regionens företag.Utbildning och spjutspetsforskning med inriktning på transport ochlogistik samt multimedia och miljö har bland annat föreslagits av SydsvenskaHandelskammaren. Planeringen har därefter kommit att inriktats på ettScandinavian . Ett projekt inom ramen förINTERREG II - har föreslagit att det skall etableras Hotell-Restaurang-Turism i samverkan mellanLunds universitet, och . roll som hamnoch kommunikationscentrum är en bra grund för en kvalificerad utbildninginom området internationella transporter och spedition. En påbyggnadskursmed denna inriktning finns i . Med tanke på dentyngd transportnäringen har i nordvästra finns det anledning att utredamöjligheterna för att kunna erbjuda en utbildning med denna inriktning ävenpå högskolenivå. Vid finns ett som skulle kunna tjäna som förebild. Ensådan utbildning skulle utan tvekan attrahera studenter från hela Östersjö-området.Trafikflygarhögskolan i är inordnad i Lundsuniversitet. Utbildningen kunde lämpligen tillföras högskolesatsningen iHelsingborg. Inte minst rent geografiska skäl talar för detta.En projektledarutbildning, MOMO, som inspirerats av kaospilotutbild-ningen i i bedrivs som ett projekt av Stiftel-sen Varvet i . Denna skulle kunna utvecklas till enhögskoleutbildning, eventuellt kompletterad med en 80 poängs yrkesinriktadutbildning mot kulturadministration.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den fortsatta utbyggnaden avhögskoleutbildningen i nordvästra den 25 oktober 1998Jan ()()
mot · GM02Ub419 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub419av och ()En universitetsfilial i län sker en befolkningsminskning i länets alla kommuner setttill den senaste treårsperioden med som enda undantag. Någraexempel för perioden 1995-01-01-1997-12-31:? ; +3 152 personer, eller +2,,?? ; -1 051 personer, eller -3,,?? ; -476 personer, eller -4,,?? ; -384 personer, eller -6,. ?Den öppna arbetslösheten har pressats tillbaka något men fortfarande ärden totala arbetslösheten mycket hög, inte minst bland ungdomar. Dettidigare nedläggningshotet mot stålverket i blev nyligenupphävt, men den vikande konjunkturen och den vikandeAsienmarknaden drabbar inte minst stålindustrin hårt och kan innebäranya inskränkningar i driften med personalnedskärningar som följd. IKarlskoga finns fortfarande ett starkt beroende av . Förslag till nedskärningar och omstrukturering av detsvenska försvaret kommer sannolikt att påverka och därmed denintegrerade arbetsmarknaden i med omnejd myckethårt. En ökad omställning och avknoppning av företag med civilproduktion har påbörjats och är förhållandevis framgångsrikt. Det finns iKarlskoga-Degerforsområdet en stor naturvetenskaplig-tekniskkompetens som riskerar att dräneras om inte alternativa verksamheterkommer till stånd i ännu snabbare takt.En kritik, som framfördes vid bedömningen av en omvandling avHögskolan i till universitet, var synpunkter på den naturveten-skapligt-tekniska kompetensen. Ett sätt att stärka denna kompetens kan varaatt bättre utnyttja den naturvetenskaplig-tekniska kompetens som finns iKarlskoga-Degerfors. Det är viktigt att kan bli ett helaÖrebro läns universitet, som bidrar till en positiv utveckling i hela länet ochdärmed förhindrar fortsatt utflyttning från länets övriga kommuner. Det ärväl känt att universitet och högskolor leder till en positiv utveckling förberörda orter. Ett sätt att klara detta kan vara att tillskapa enuniversitetsfilial,med naturvetenskaplig-teknisk inriktning i . Det finns redannaturvetenskapliga gymnasieprogram i både och , i detsenare fallet i nära samarbete med Avesta-Sheffield.Ett sådant arbete kan inledas med en förläggning av fler distansutbild-ningar till Karlskoga-Degerforsområdet, helst med naturvetenskaplig-tekniskinriktning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts som belyserutvecklingsmöjligheter och konsekvenser i ett brett samhällsperspektiv vidskapandet av en universitetsfilial med naturvetenskaplig-teknisk inriktning iKarlskoga knuten till det blivande i den 23 oktober 1998Peter ()()
mot · GM02Ub420 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub420av och (c)Professur i omvårdnadsvetenskapHälsohögskolan i är unik eftersom det är den endahögskolan i landet som har ett landsting som huvudman. Skälet till dettaär att regeringen inte vill utöka stiftelsehögskolan i utan omdet ska bli någon förändring ska hela högskoleorganisationen övergå istatlig regi. Detta är inte önskvärt och därför kvarstår länslandsting som huvudman för Hälsohögskolan i . MellanHälsohögskolan och Stiftelsehögskolan förekommer ett nära ochfruktbart samarbete. Bland annat utnyttjas det nybyggda avsamtliga studerande vid institutionerna i Jönköping.Hälsohögskolan i har ett gott renommé och har vid statens ut-värderingar av utbildningarna fått goda vitsord. Man har ocksåexaminationsrätt i fyra ämnen nämligen gerontologi, biomekanik, medicinsklaboratorievetenskap och vårdvetenskap.Inom området biovetenskap har man en utbildning av ortopedingenjörersom är unik i . Man rekryterar alltså även studenter från flera av denordiska grannländerna. Ett nytt profilämne som man startat ärfolkhälsovetenskap. Där kommer man att samarbeta med Högskolan förlärarutbildning och kommunikation för att få en bredd i kommunikations-utbildningen för studenterna.När man löst de praktiska problemen med att inrätta en högskolestyrelseoch fått ett närmare samarbete med Stiftelsehögskolan om en fakultetsorgani-sation står man beredd att utvidga de vetenskapliga områdena. Det som börligga närmast är att få inrätta en professur i omvårdnadsvetenskap inomHälsohögskolan. Denna kan med fördel få inriktning mot något av deprofilområden som redan finns vid högskolan i form av antingen gerontologieller biomekanik.Omvårdnad, omhändertagande och bemötande är viktiga områden förforskningen inom vårdvetenskapen. Forskning om hur man bäst tar vara pådet friska hos en patient och rehabiliterar denne till ett så självständigt livmed så hög livskvalitet som möjligt, bör kunna bedrivas vid Hälsohögskolani tillsammans med t ex forskning inom biomekanik alternativtgerontologi. De här tvärvetenskapliga forskningsområdena behöver stimule-ras eftersom många patienter inte får en optimal vård. Det beror inte påatt personalen inte vill utan på att det i hela samhället saknas kunskaper inomde här områdena.Medel bör därför anslås till Hälsohögskolan så att denna i samarbete medStiftelsehögskolan kan inrätta professur i omvårdnadsvetenskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en professur i vårdvetenskap vid iJönköping.Stockholm den 22 oktober 1998Margareta ()(c)
mot · GM02Ub422 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub422av ()Statens ersättning för klinisk utbildning och forskningStaten är huvudman för den grundläggande utbildningen av läkare ochför den forskning och forskarutbildning som bedrivs inom detmedicinska området. Genom avtal, s.k. , får statlig utbildningtillgång till respektive landsting/kommuns sjukvårdsorganisation.De ersättningar som respektive lärosäte får via dessa avtal uppvisar mycketstora skillnader. Dessa omotiverade skillnader har påtalats i en rad motioneroch i SOU 1996:29 s. 92 f. Även utbildningsutskottet konstaterar i sittbetänkande 1996/97:UbU9 att uppmärksammat problemet.Utskottet skriver:utskottet utgår från att regeringen i kontakterna med Landstingsförbundeteftersträvar en lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena ännuvarande avtal gör.Regeringen har emellertid inte tagit detta i beaktande ibudgetpropositionen 1998/99:1, utan hänvisar till det nyaresurstilldelningssystemet och att förhandlingar medLandstingsförbundet fortfarande pågår. Bristerna i ALF-avtalen äruppenbara men kvarstår likväl i budgetpropositionen 1998/99:1.Det belopp som får , , är avsevärtlägre än vad övriga lärosäten erhåller i en jämförelse med den statligautbildnings- och forskningsverksamhet som bedrivs.Medel till klinisk utbildning och forskning till respektive lärosäte måstebaseras på studerandeantalet i läkarutbildningen, kvalitet och det statligaanslaget för forskning och forskarutbildning inom det medicinska området.En hög kvalitet på läkarutbildning, forskning och forskarutbildning i Umeåäven framgent, är av avgörande betydelse för den framtida försörjningen avläkare i Norrlandslänen. För att detta skall kunna säkerställas fordras enrelevant medelstilldelning som likställer med andrasvenska lärosäten med motsvarande uppgift.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av anslagstilldelning till klinisk utbildningoch forskning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om universitets anslag för klinisk utbildning och forskning.Stockholm den 26 oktober 1998Anders ()
mot · GM02Ub423 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub423av och ()Forskningsanslaget till universitetLinköpings universitet har etablerat sig som ett av landetsledande. Utvecklingskraften är stark och rikt pånydanande idéer, i synnerhet inom området tvärvetenskapligforskning.Under de senaste åtta åren har antalet studenter fördubblats. uppgårde till cirka 20.000 stycken. Beträffande forskningen, som är av stor vikt föratt kunna bibehålla en hög kvalitet på utbildningen, har omfattningen undersamma period endast ökat med en tredjedel. universitets senastesatsning, Campus , är under uppbyggnad. Tillströmningen avelever är god och många av de nya utbildningarna starkt efterfrågade. För attutvecklingsarbetet ska kunna fortgå på ett framgångsrikt sätt krävs även enfortsatt utbyggnad av forskningen. har dock ettrelativt lågt fakultetsanslag i förhållande till omfattningen av grund-utbildningen.Tabell 1: (Fakultetsanslag i förhållande till grundutbildningsanslag (procent), ersättning för lokalkostnader exkluderade: )* inkl. ers. för lokalkostnaderLinköpings universitet bör tillföras forskningsresurser isådan omfattning att Campus kan utvecklas utanatt det sker på bekostnad av andra delar av universitetetsverksamhet. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag om ökade fakultetsanslag till Linköpingsuniversitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fakultetsanslag till universitet.Stockholm den 27 oktober 1998Gunnar ()()Gotab, 1999