mot · GL02Jo33 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:45 Miljöbalk SammanfattandesynpunkterDen försenade tillsammans med denuteblivna miljöpropositionen är ett kvitto på regeringensmisslyckande på miljöområdet. Miljöbalksförslaget ärotydligt och svårgenomträngligt när det gäller de praktiskakonsekvenserna. Det handlar bl a om rättssäkerhet ochegendomsrätt. Därför bör regeringen i denna principiella delåterkomma för att rättstryggheten och äganderätten medtillhörande ersättningsregler ska säkerställas.Regeringen missar till stora delar möjligheterna att vässa vår miljö-lagstiftning. Man inför visserligen miljödomstolar, men dessa kommer ipraktiken att vara lika tandlösa som den nuvarande förmiljöskydd. Vi vill ha miljödomstolar som fungerar som riktiga domstolar.En viktig uppgift för miljödomstolarna ska vara att kunna utdömamiljösanktionsavgifter. Till skillnad från regeringen som föreslår ettmaximibelopp på vill i princip ha ettobegränsat belopp som är direkt kopplat till miljöskadans storlek. Det skainte vara möjligt för ett företag att på förhand kalkylera in storleken påavgiften och finna att man vinner på det.Ytterligare en nödvändig skärpning som måste beslutas är attpreskriptionstiden för miljöbrott ska förlängas till . Ofta kan det ta långtid innan skadeverkningar av en verksamhet visar sig. Då ska den ansvarigeinte kunna gömma sig bakom det faktum att har hunnit gå. Vidarebör straffskalan för miljöbrott skärpas så att man för grova miljöbrott skakunna dömas till fängelse upp till tio år.InledningEfter mycket möda och stort besvär har regeringen till sistpresenterat ett förslag till miljöbalk. Det är en förlust förmiljön att regeringen valde att dra tillbaka förslaget frånfyrpartiregeringen strax efter valet . Hade det funnits envilja från Socialdemokraterna hade flera förbättringar avförslaget kunnat ske i den parlamentariska behandlingen avdet förra balkförslaget. Med hjälp av drogsförslaget tillbaka och en ny utredning tillsattes. Sedan desshar det gått - tre förlorade år för miljön. När vi nuhar fått förslaget kan vi konstatera att det var inte värt tre årsväntan.Vad vi också har väntat på är den miljöpolitiskapropositionen där de miljöpolitiska målen och hur dessa ska nås skulleredovisas. har riksdagsmajoriteten hänvisat miljöpolitiskafrågeställningar till denna miljöpolitiska proposition. visar det sig attregeringen inte förmår att få fram den så att kan behandla denunder innevarande mandatperiod. Såväl hanteringen av somavsaknaden av den miljöpolitiska propositionen är ett kvitto på regeringensmisslyckande på miljöområdet.På två för oss kristdemokrater viktiga punkter har dock regeringen på detprincipiella planet gått oss till mötes i miljöbalksförslaget. Det handlar ominrättandet av regionala miljödomstolar och talerätt för miljöorganisationer.Principerna om detta kunde vi ha enats om för , men nuförfuskas idén bakom dessa tankar i form av regeringens balkförslag.Det förtjänar att uppmärksammas att regeringen har haft en märkligordning vid offentliggörandet av propositionen. Först höll man en press-konferens där de tre partierna som står bakom förslaget gjorde en allmänpresentation av balkförslaget. Därefter skrev regeringspartiets företrädaredebattartiklar runt om i landet utan att vi som folkvalda fått ta del avförslaget. Det dröjde efter mediapresentationen innan riksdagenfick ta del av propositionen. Dessutom överlämnades den på eftermiddagensista arbetsdagen . Detta är ett otillständigt agerande från regeringenssida, och bör uttala för regeringens hantering avmiljöbalkspropositionen gentemot riksdagen.Det kan också konstateras att regeringens förslag till följdlagstiftning ännuinte föreligger, vilket gör att många frågor är oklara. Just närdenna motion skrivs hör vi via media att de tre partierna har enats om ettförslag till följdlagstiftningen och ska skicka iväg detta på lagrådsremiss.Det är inte en helt okomplicerad situation för oppositionen. Samtliga förslagsom rör miljöbalkslagstiftningen bör i riksdagsbehandlingen behandlassamtidigt. Det innebär att propositionen om följdlagstiftningen bör inväntasinnan tar ställning till föreliggande proposition.Kristdemokratisk grundsyni miljöfråganKristdemokraternas grundläggande ståndpunkter imiljöfrågan grundas på förvaltarskapstanken. Det finns tvåviktiga poänger med detta. Dels ger det ett rätt perspektiv påvår plats i skapelsen, vi är förvaltare, inte "herrar". Detgamla indianordspråket "vi har inte ärvt jorden av våraföräldrar utan bara lånat den av våra barn och barnbarn"uttrycker i precisa ordalag vad det handlar om.Den andra poängen, "ansvar", är en typisk kristdemokratisk tanke.Människan är inte bara en individ, utan också en person, och som sådan ärhon kapabel att själv fatta fria beslut och är också ansvarig för sina beslut.Vårt sätt att hantera den gemensamma livsmiljön måste förankras i dennagrundsyn, ett förvaltaransvar. En sådan grundinställning ger inte svar pådetaljfrågor som vilken skattesats det ska vara på en viss miljöstörandeverksamhet, men det anger en utgångspunkt och en attityd som är oersättlig iett långsiktigt miljöengagemang och i arbetet för det ekologiskt uthålligasamhället.Miljöbalken saknarnödvändig skärpaDet finns många olika politiska instrument man kan användaför att åstadkomma en bättre miljö. Med en viss förenklingkan man säga att fyra instrument används mer än andra. Fördet första kan man premiera ett önskvärt och bestraffa ettoönskat beteende genom ekonomiska styrmedel. För detandra kan man med hjälp av olika former av kontroller,uppgiftslämnande tillståndskrav etc begränsa och kanskeäven stoppa miljöslitage. För det tredje kan man medförelägganden och förbud stoppa pågående miljöförstörandeverksamhet. Slutligen kan straff- och sanktionsreglertillämpas mot dem som bryter mot gällande regler.Regeringens förslag till miljöbalk skapar på många områdenoklarhet om rättsläge och vilken lagstiftning som gäller. Påandra punkter uppvisas bristande skärpa i lagstiftningen. Viredovisar här våra förslag som bör leda till större klarhet ochskärpt lagstiftning i förhållande till regeringens förslag.Lagar som samordnas ibalkenNär det gäller vilka lagar som ska ingå i har detvarit mycket diskussion. Oavsett vilket gränssnitt man väljerså finns det fördelar och nackdelar. Vi har i denna del nu inteallt för omfattande synpunkter eftersom tidsaspekten måstevägas in när det gäller att överhuvudtaget få fram enmiljöbalk. Rent principiellt borde det annars vara på det visetatt också (PBL) borde ha funnits med ibalken. Vi kan vidare konstatera att regeringen har valt attflytta in vattenlagen i vilket är i linje med vad vikristdemokrater tidigare hävdat.Förslaget om att föra in lagen om skötsel av jordbruksmark i balken anservi dock leder fel. Vi ser hellre en utveckling av denna lag där skogs-vårdslagen kan få vara en förebild. I den nya skogspolitiken har manjämställt miljömål och produktionsmål. Det fortsatta utvärderingsarbetet avskogsvårdslagen kan komma att ge besked om detta vore en framkomlig vägockså avseende en utveckling av lagen om skötsel av jordbruksmark. Maninför då två jämställda mål - miljö och produktion - på samma sätt som iskogsnäringen. Det handlar om att betro skogsägare och lantbrukare förmågaatt förvalta mark och skog enligt ekologiskt uthålliga principer.Det är angeläget att det också tydligt fastslås att de övergripandemiljömålen i ska gälla alla verksamheter med påverkan på hälsaoch miljö.Miljöbalkens förhållande tillannan lagstiftningKritiken från remissinstanserna har varit mycket omfattandevad gäller förhållande till annan lagstiftning.Kritiken handlar främst om att tillämpningsområdet inte ärtillräckligt preciserat och att det finns otydligheter när detgäller förhållandet till annan lag.Det är ett klart otillfredsställande förhållande att företagare och enskildainte med säkerhet kan veta vilken lagstiftning det är som ska gälla och närden ska gälla. Det måste på förhand vara tydligt avgränsat och definierat närmiljöbalken gäller och när annan lagstiftning gäller. Detta handlar omrättssäkerhet och om egendomsrätt. I denna principiella del måste regeringenåterkomma med ett mer preciserat förslag som säkrar rättstryggheten ochtydliggör att äganderätten med tillhörande ersättningsprinciper gäller.Rättsligt bindande principeroch allmänna hänsynsreglerDe allra flesta remissinstanser är positiva till förslaget attinföra ett kapitel med allmänna hänsynsregler. Det är ettförslag som även ställer sig bakom somprincip, men i likhet med många andra anser vi att reglernaär för allmänt och otydligt hållna, vilket kan medföratillämpningssvårigheter. Det finns även osäkerhetbeträffande reglernas rättsliga status och dess räckvidd. Detär inte rimligt att som den lagstiftandeförsamlingen ska acceptera att en proposition passerar utanatt veta vilka konsekvenser den föreslagna lagstiftningen fåri verkligheten. Man kan inte bara anföra att "det kommer attvisa sig vilken praxis som växer fram". Allmännahänsynsregler borde kunna omfatta all verksamhet, men ärdet så? Regeringen måste återkomma med förtydliganden idenna fråga.En uppenbar brist är också att det saknas regler till värn för den biologiskamångfalden. Hänsynsreglerna bör också innefatta värnet om den biologiskamångfalden.ProduktvalsprincipenMiljöbalksutredningen föreslog att den så kalladeproduktvalsprincipen ska tillämpas vid användning ochförsäljning av kemiska produkter, biotekniska organismeroch varor som innehåller eller har behandlats med sådanaprodukter eller organismer. Däremot ville man inte attprincipen skulle vara straffsanktionerad som idag.Regeringen föreslår dock att produktvalsprincipen ska varastraffsanktionerad, vilket vi stödjer. Det bör dock inte baravara olika produkter, utan även olika metoder som ska varaföremål för prövning och jämförelse. Detta framgår inte klartav det liggande förslaget till lagtext. Därför bör lagen ändrasså att det tydligt framgår att alla produkter, varor, metoderoch förfaranden ska ingå i den jämförande bedömningen.Hushållning med mark ochvattenRegeringen föreslår att bestämmelserna i 2 och 3 kapnaturresurslagen som innehåller regler om användning avmark- och vattenområden ska arbetas in i . I detsammanhanget är det nödvändigt att komma ihåg att globaltär en knapp resurs. I är det numeraendast av landarealen som utgörs avåkermark. Folkökning, miljöproblem, brist på färskvatten,jorderosion och svårigheter att påtagligt öka den odlingsbaraarealen pekar på en knapphetssituation i världen vad gällerlivsmedelsförsörjningen. I detta globala perspektiv harSveriges jordbruk en roll och ett ansvar. Det gäller inteenbart med hänsyn till förväntad brist på livsmedel utanockså som en utvecklingsbar näringsgren. Åkermarkensbevarande utgör beredskap för att tillgodose dessa behov.Det krävs en bättre resurshushållning med brukningsvärd åkermark.Åkermarken måste bättre än skyddas mot exploatering för bebyggelseeller andra anläggningar. För att åstadkomma en striktare hushållning avbrukningsvärd bör den klassas som riksintresse, vilket ska framgåav skrivning i 3 kap 4 §.Även skyddet av grundvattnet behöver förstärkas. Vi bedömer det somoklart om balkförslaget uppfyller nödvändiga EG-direktiv och om det gervattenresurserna tillräckligt skydd. Det är nödvändigt att så sker och vid denfortsatta riksdagsbehandlingen bör särskild uppmärksamhet ägnas dennafråga.MiljökvalitetsnormerEtt av balkens centrala förslag är att det ska införasmiljökvalitetsnormer, vilket är en fråga om EU-anpassning.De ska vara föreskrifter för lägsta godtagbara miljökvalitet ifråga om mark, vatten, luft eller miljön i övrigt för vissageografiska områden eller för hela landet.Även om många, i likhet med , välkomnar dettaarbetsredskap som sådant, så finns det även här vissa frågetecken. För attnormerna ska vara funktionella krävs regler som föreskriver om rättsverkanav att överskrids och vem som är ansvarig för att genomföra rättsligåtgärd eller vad överskridandet innebär för förorenare och andra. Det måsteockså finnas rättsliga instrument för att styra den direkta påverkan på miljönså att normerna uppnås och behålls. I annat fall riskerar de att bli till intetförpliktande.En konkret ändring som dessutom bör göras i förslaget till lagtext är att i5 kap 3 § byta ut meningen "Vid planering och planläggning skall kommuneroch myndigheter iaktta miljökvalitetsnormer" och ersätta den med "Vidplanering och planläggning skall kommuner och myndigheter se till attförutsättningar skapas så att miljökvalitetsnormerna uppfylls". Det får interåda någon osäkerhet som ger tolkningsutrymme vad gäller dengrundläggande principen om miljökvalitetsnormernas betydelse.MiljökonsekvensbeskrivningarEnligt regeringens förslag ska kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) utökas och skärpas ibalken och ytterligare anpassas till EG-regler och andrainternationella regler.Krav på MKB är ett bra instrument för att förebygga oönskademiljöproblem och regeringens förslag är i huvudsak bra, men risken finns attdet kan missbrukas och bli ett orimligt krav för minsta lilla projekt. Förslagetom att utöka kraven på MKB bör därför begränsas till verksamheter som kanantas medföra "betydande miljöpåverkan". Regeringen bör ge berördamyndigheter i uppdrag att närmare definiera vid vilka fall MKB ska krävasför att "betydande miljöpåverkan" ska kunna undvikas.En annan brist i regeringens förslag är att det inte förslås att det ska finnaskrav på MKB vad gäller prövning av utsättande av gentekniskt modifieradeprodukter. Vi anser att det även i dessa fall ska prövas med krav på MKB.Även om det redan finns ett harmoniseringsdirektiv, EG 90/220, somreglerar avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer, så får intedetta hindra oss att gå ett steg längre.Kommersiellt utnyttjandeav allemansrättenMiljöbalksförslaget tycks utgå från att kommersielltorganiserade former av friluftsliv på annans mark ingår iallemansrätten. Detta kommer till uttryck i förslaget omanmälan för samråd. Innebörden av det förslaget är attsamrådsmyndigheten och organisatören av enfriluftsverksamhet, som är en annan person än markägaren,över markägarens huvud kan bestämma hur dennes marklämpligen ska användas för det tilltänkta friluftsändamålet.En konsekvens av detta system kan bli att markägare som iframtiden själv hade tänkt att på sin mark bedriva enliknande verksamhet blir förhindrad att göra detta därför atten utomstående hunnit före.Det är otillfredsställande att personer i kommersiellt syfte får organiseraaktiviteter på annans mark utan att fastighetsägaren får ta del av vinsten ellerens har tillåtit verksamheten, speciellt om det är ett permanent utnyttjande. Iförlängningen kan detta innebära en risk för att allemansrätten i desstraditionella former kommer i vanrykte och ett oönskat slitage på naturen. Avdenna anledning vill vi att en ändring i lagstiftningen görs varvid det klartframgår att kommersiellt organiserade former av verksamhet inte får ske utanberörd markägares eller dennes rättshavares medgivande.TäkterRegeringen föreslår att tillståndsplikt även fortsättningsvisska gälla för kommersiella täkter av berg, sten, grus, sandmed mera. Även husbehovstäkter ska kunna underställastillståndsplikt enligt balken. Detta är att bortse från denverklighet som den enskilde jordbrukaren befinner sig i.Husbehovstäkter har stor betydelse för de areella näringarna.Öppnande av husbehovstäkt på lantbruksfastigheter är attbeteckna som pågående markanvändning. Detta måste ocksåfortsättningsvis kunna vara möjligt. Om en täkt på något sättskulle komma att påverka miljön ur negativ synpunkt sågäller givetvis lagstiftningen i övrigt och de ersättningsreglersom kan bli aktuella. Det finns inte anledning att ökabyråkratin för den enskilde lantbruksföretagaren som skulleberöras av tillståndsplikten. I denna del avslås regeringensförslag. Däremot bör man finna en avvägning mellan vadsom är kommersiella täkter och husbehovstäkter. I denfrågan bör regeringen återkomma.GenteknikGentekniken är en dynamisk och allt mer påverkande tekniksom spelar en allt större roll inom bland annatlivsmedelssektorn. Med undantag av att vi redan berörtfrågan om krav på miljökonsekvensbeskrivningar i avsnitt 9så avstår vi här från att vidare utveckla frågan. Vi har underden senaste allmänna motionstiden lagt en kommittémotion(1997/98:Jo511 Genteknik) i ämnet där vi närmare preciserarvår politik angående genteknik. Grundläggande för vårhållning är försiktighetsprincipen.Avfall och producentansvarRegeringen föreslår att producenter ska lämna uppgifter omvilka ämnen och material som ingår i en vara som omfattasav producentansvar. Regeringen får även meddelaföreskrifter om krav på förpackningars sammansättning,återanvändbarhet och återvinningsbarhet.Vi har sett flera positiva exempel på hur konsumentmakten kan påverkaproducenter i en miljövänlig riktning. Det räcker med att påminna sig om hurdet var "omöjligt" att tillverka klorfritt toalettpapper.Idagtävlar producenterna om att lyfta fram sin miljöprofil. Samma utveckling harvi haft när det gäller tvättmedel. Vi bör därför inte underskatta kraften hosmiljömedvetna konsumenter. Vi har all anledning att tro att detta är en trendsom kommer att fortsätta.Av den anledningen vill vi ställa oss bakom det förslag som för fram, nämligen att informationen inte bara bör omfatta vilkaämnen och material som ingår i en vara utan även upplysa omenergiförbrukning, utsläpp och liknande. Regeringens kommentar till dettaförslag är tvehågsen och passiv, man är rädd för att det ställer för stora kravpå konsumenterna. Vi tror tvärtom att vi som konsumenter är högst kapablaatt hantera även denna information, och vi gör klokt i att ge konsument-makten så mycket "informationsmuskler" som möjligt för att därmed drivautvecklingen miljömässigt framåt.Kommunerna ges i lagen ansvar att utöva tillsynen över återvinnings-stationerna, och materialbolagen är de som praktiskt genomför produ-centernas producentansvar. Därför vore det logiskt att kommunen geslagreglerad rätt att kräva att insamlingen ska ske på visst sätt. Ett sätt attlösadetta är att ge materialbolagen rättslig status och att samrådsskyldighetinförs.Det största bekymret är att materialbolagen är intresserade av så fååtervinningsstationer som möjligt. Så länge man når insamlingsmålet saknasdet incitament till förbättringar. Från kommunens sida är man intresserad avatt huvuddelen av invånarna i kommunen ska kunna lämna olika åter-vinningsfraktioner för återvinning, dvs en högre frekvens av återvinnings-stationer. Eftersom tanken är ett samhälle baserat påkretslopp och hushållning kan man inte gå förbi denna problematik, utanreglera förhållandet redan nu.Kommunalt vetoRegeringen föreslår att det kommunala inflytandet somgäller vid regeringens prövning av olika typer avverksamheter, så kallat kommunalt veto, ska bestå. Vidregeringens tillåtlighetsprövning av trafikanläggningar samtvattenverksamhet ska dock kommunalt veto inte gälla.Vi menar att det naturliga perspektivet ska vara att beslut och ansvar försså nära kommunerna som möjligt. Det är av mycket central betydelse attsamrådsförfarandet är väl utbyggt och att regeringen noga lyssnar på vad deenskilda kommunerna har för uppfattning. bör därför anta ettprinciputtalande att vid tillåtlighetsprövning av trafikanläggningar ochvattenverksamhet, där regeringens prövning är aktuell, ska den absolutamålsättningen vara att genom ett väl utbyggt samråd uppnå samförstånd medberörda kommuner.Inrättande avmiljödomstolarRegeringen föreslår att regionala miljödomstolar ska inrättas.Dessutom ska en miljööverdomstol inrättas och knytas tillSvea hovrätt. ska vara slutinstans i målsom i första instans prövats av miljödomstol. Har måletprövats av förvaltningsmyndighet eller kommun ska dockmiljööverdomstol vara slutinstans.Kristdemokraterna har länge varit förespråkare av miljödomstolar, men vihar svårt att se den miljörättsliga vinsten med regeringens uppläggning. Vadman i praktiken gör är endast att byta namn på till"miljödomstol" som den får ta över roll.Erfarenheterna visar att arbetat på ett mindre lyckatsätt ur rättssäkerhetssynvinkel. saknas nästan helt formella reglerför hur ska handlägga ett tillståndsärende. Rättegångs-balkens regler gäller inte. Sökande och sakägare är därigenom utlämnade tillrespektive rotelordförandes godtycke. Sakkunniga hörs till exempel inteunder sanningsförsäkran i samband med muntliga förhandlingar. Nämndenmedger heller inte att en part, såsom i en riktig domstol, korsförhör ettvittne.Procedurregler saknas för hur parter ska förebringa bevisning med mera.Förhållandena är likartade när en länsstyrelse svarar för tillståndsprövningen.Dessvärre kommer inte heller miljödomstolarna i regeringens tappning attstyras av regler när de ska handlägga tillståndsärenden.Miljödomstolarna ska i själva verket få samma kompetens och samman-sättning som . Det bådar inte gott attdagens tillståndsprövningar enligt både miljöskyddslagen och vattenlagensamt skadeståndsprocesser ska hamna i ett sådant rättsosäkert läge. Viförordar istället att miljödomstolarna ska ha samma utformning som"vanliga" domstolar där parterna för fram sina ståndpunkter som vid vanligarättegångar och där domstolens sammansättning inte är partsbunden.Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med detta.Särskilda tillståndsfrågorRegeringen föreslår att tillstånd, godkännande eller dispensefter prövning kan vägras den som har underlåtit attfullgöra sina skyldigheter om inte särskilda omständigheterföranleder annat. Självklart ska olika former av misskötselmotverkas och på lämpligt sätt följas av tydliga reaktionerfrån samhället. Men det är viktigt att man i enlagtext inte skapar utrymme för orimliga konsekvenser ochtolkningar. Av regeln måste det framgå att tidigaremisskötsel ska kunna leda till avslag på en tillståndsansökanom den åtgärd för vilken tillstånd söks ligger inom sammahuvudsakliga verksamhetsområde.MiljöorganisationerstalerättRegeringen föreslår att miljöorganisationer ges rätt attöverklaga domar och beslut om tillstånd, godkännande ochdispens enligt . Detta är ett gammaltkristdemokratiskt krav. Vi ser gärna att den kunskap och detengagemang som återfinns inom den organiserademiljörörelsen bättre ska kunna tas tillvara och kanaliseras in ibeslutsfattandet under ordnade former. Men när vi ser vilkakrav regeringen ställer på en miljöorganisation för att denska få godkännas och få överklaganderätt så är vi kritiska.De begränsningar regeringen gör när det gällermedlemsantal, historik och verksamhetsformer exkluderar iprincip alla föreningar utom . Det ärtill exempel noterbart att Stiftelsen , som är denmiljöorganisation som på ett systematiskt sätt fört miljönstalan vid koncessionsförhandlingar och i form av fleraskadeståndsprocesser i vanliga domstolar å miljöoffrensvägnar, inte kommer att godkännas med regeringensdefinition.Vi menar att kraven på miljöorganisationerna måste omarbetas så attföreningar som exempelvis Stiftelsen och får talerätt.TillsynRegeringen beskriver tillsynsmyndigheternas ansvar för attutöva tillsyn över verksamhet och åtgärder som omfattas avbalkens regler genom att kontrollera efterlevnaden avbalkens bestämmelser och föreskrifter, domar iansökningsmål och beslut som har meddelats med stöd avbalken. De ska också ge rådgivning och information.Det är oerhört centralt att tillsynen fungerar bra och att tillsyns-myndigheterna har de nödvändiga resurserna för att kunna sköta sittansvarsområde. Vi kan konstatera att regeringen skurit ned resurser förtillsynsmyndigheterna till en oacceptabel nivå. Detta är något somKristdemokraterna har påtalat och vi har även haft entydligare prioritering av resurser till miljötillsynen i vårt budgetalternativänregeringen.Miljöministern har enligt nyhetsmedia kommit till insikt i just dessa dagarom att besparingarna har gått för långt. Efter att ha gjort ett studiebesök ochsett de döda bottnarna i lovade hon extra pengar tillmiljöövervakning. Det är naturligtvis bra att så sker.