mot · GM02Ub478 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub478av m.fl. (v)ForskningSammanfattningVänsterpartiet lägger med anledning av budgetpropositioneninga yrkanden då det gäller forskningspolitiken, utanavvaktar Forskning 2000:s betänkande . Vår endahemställanspunkt under rubriken forskning gällerforskarutbildningen. Vi föreslår att en utredning tillsätts,med uppdrag att se över de forskarstuderandes totalaarbetssituation och de konsekvenser de av riksdagenbeslutade förändringarna, då det gäller antagningen tillforskarutbildningen fått . Vi pekar också påbristen på konkreta förslag då det gäller doktorandernasmöjligheter till inflytande över den egna arbetssituationen.InledningSvensk forskning är både omfattande och överlag av högkvalitet. Den hävdar sig också bra internationellt. Sverigehör till de länder som i relation till BNP satsar mest på FoU.Detta beror framför allt på insatserna inomförsvarsforskningen och på näringslivets stora satsningar påutvecklingsarbete. Vem som har ansvaret för prioriteringarinom forskningen och för den omvärldsanalys som dessagrundas på, är en konsekvens av grundläggande betydelseför forskningspolitiken. Den nu pågående utredningen,Forskning 2000, kommer i sitt betänkande i åratt lämna förslag då det gäller utformningen avforskningsorganisationen, ansvarsfördelningen mellan olikaorgan och den övergripande, långsiktiga inriktningen av destatliga forskningsinsatserna i sitt betänkande den 1november . väljer därför att intelägga några konkreta yrkanden utan avvaktar utredningensförslag och resultatet av remissomgången.För är det dock viktigt att värna om den fria forskarstyrdaforskningen. Vi anser att grundforskningen, när det finansiella läget tillåter,måste ges ökade resurser, om vi skall kunna hävda oss som kunskapsnation.Några svagheter i detsvenska forskningssystemetÄven om vi väntar med att definitivt ta ställning tills dessforskningsutredningen presenterat sitt förslag, vill vi ändåpeka på några svagheter som finns i det svenskaforskningssystemet.- Balansen mellan grundforskningen och den tillämpade forskningen harrubbats till grundforskningens nackdel. Vi anser att utan en gedigengrundforskning riskerar även den tillämpade forskningen att försvagas.-- Förhållandet mellan olika forskningsområden är snarare en produkt avhistorien än ett medvetet ändamålsenligt och effektivt val.-- Rollfördelningen mellan forskningssystemets olika aktörer är otydligoch organisationen för forskningsfinansiering är splittrad.-- Den geografiska rörligheten bland forskarna är låg och detta bidrar tillbristen på förnyelse. Likaså är rörligheten mellan den akademiskaundervisningen och industrin låg.-- Forskningen är till sin natur internationell. Forskningens bredd ochkompetensen inom hela forskningsområdet är en viktig förutsättningför att vi i skall kunna tillgodogöra oss forskningsresultat frånandra länder, men den har också betydelse för den så viktigakopplingen mellan grundutbildning och forskning. Problemet äratt många forskningsmiljöer egentligen är för små för att kunna erbjudarelevanta former för forskningen.-- Om andelen externfinansierad forskning blir för stor försvåras över-blickbarheten. Särskilt kraven på motfinansiering medför ofta problemför universiteten och högskolorna. Principen om full kostnadstäckningmåste tillämpas konsekvent.-Externa finansiärer måste ta det fulla ekonomiska ansvaretför den verksamhet de stöder. Anslagen till universiteten ochhögskolorna får inte användas till att subventionera dessa.- Särskilt den humanistiska forskningen har en tendens till isolering ochskulle verkligen gynnas av en ökad internationalisering.-- Samhällsvetenskaperna har ibland bristande kontakter med andraforskningsområden. T.ex. saknas beteendevetenskaplig forskning ominformationstekniken och dess effekter på bl.a. inlärning. , där basen är förankrad i respektiveämnesdisciplin, men där forskningen organiseras tvärvetenskapligtinom bredare problemområden bör stimuleras på olika sätt.-- Externa finansiärer har fått ett mycket stort inflytande överforskningens omfattning, inriktning och genomförande. Universitetensoch högskolornas ansvar måste därför förtydligas. I detta ingår ocksåuniversitetens skyldighet att inte överlåta frågor omforskarutbildningens innehåll till utomstående intressenter.-- Det finns för få postdoktorala tjänster. Fler sådana måste skapas så attunga forskare har möjlighet att stanna kvar inom högskolanefter disputationen.-- En viktig förutsättning för kvaliteten i forskningen är jämställdheten.Jämställdhet är en fråga om makt och inflytande. Kvinnor måste få likastort inflytande som män då det gäller val av bl.a. forskningsinriktning.-ForskarutbildningenForskarutbildning bedrivs vid samtliga universitet ochhögskolor, som har fasta forskningsresurser. Vid en studie avförhållandena inom forskarutbildningen (Högskoleboken95/96) framgick att 2 500 personer antogs till utbildningen.Av dessa var kvinnor. De flesta kvinnor fanns inomområdet medicin. Av de aktiva doktoranderna hade endast entredjedel doktorandtjänst. Stora grupper av doktoranderbedrev forskarutbildning som de förvärvsarbetadeeller med hjälp av studiemedel. När fattade beslutom en reformerad forskarutbildning välkomnadeVänsterpartiet utökningen av antalet doktorandtjänster. Vianser att målet bör vara att alla som börjarforskarutbildningen skall erbjudas anställning somdoktorand. Doktorandtjänster är den bästa formen förstudiefinansiering, eftersom de är pensionsgrundande ochger de sociala förmåner som normalt gäller för ettanställningsförhållande. stödde ocksåregeringens förslag att en doktorandtjänst till minst 80 %skall fyllas av egna studier. Vidare delade vi uppfattningenatt den individuella studieplanen skall formuleras gemensamtav doktorand och handledare. Rätt använd är den ett utmärktplanerings-, uppföljnings- och utvärderingsinstrument.Vi var däremot mycket kritiska till de "ekonomiska spärrar" som infördesvid antagning till forskarutbildningen. Vi anser att dessa innebär ett stortavsteg från regeringens tidigare uttalande om en mer fri dimensionering.Möjligheterna att finansiera forskarstudier med studiemedel minskar därmedoch det blir inte längre möjligt att bedriva forskarstudier på mindre änhalvtid. Vi befarar att antalet registrerade forskarstuderande därigenomkommer att halveras särskilt på institutioner inom humanistisk fakultet. Pågrund av för få forskarstuderande blir det då svårt att anordna kurser ochseminarier. Risken att det uppstår ett antal "skuggdoktorander", dvs.personer som går forskarutbildningen utan att vara antagna bedömer vi ocksåsom stor. Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att se över deforskarstuderandes totala arbetssituation och de konsekvenser de avriksdagen beslutade förändringarna fått då det gällerantagningen till forskarutbildningen. Utredningen bör omfatta frågor som rördoktorandernas inflytande över den egna arbetssituationen, relationen mellanhandledare och forskarstuderande, forskningsmiljöer, möjligheten att över-klaga tillsättningsärenden, den postdoktorala situationen och jämställdheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av de forskarstuderandestotala arbetssituation och de konsekvenser de av beslutadeförändringarna fått , då det gäller antagningen tillforskarutbildningen.Stockholm den 26 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()