mot · GM02Sk670 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk670av Per m.fl. (m)Kunskap som konkurrensmedelInledningGång på gång får vi i medierna och på annat sätt se exempelpå att halkat efter. Var och presenterasbåde svenska och utländska rapporter som alla talar sammaspråk; halkar efter. Vi tillhör inte längre världensrikaste länder; i tillhör vi inte ens längremedelmåttorna och i är vi sist i välståndsligan.Den svenska modellens misslyckande är Socialdemokraternas misslyck-ande. Istället för att skapa välstånd har krafterna ägnats åt att fördela det.Grunden i Socialdemokraternas misslyckande är naturligtvis deras totalaoförmåga att förstå hur företag skapas och vad de behöver för att utvecklasoch blomstra. Skattehöjningar på ärnaturligtvis en av orsakerna till att den positiva sysselsättningstrenden från1994 bröts. Hade sysselsättningen ökat i samma takt som då hade vi i daghaft 150.000 fler jobb. avstannade sysselsättnings-ökningen helt i näringslivet.Sverige tapparkonkurrenskraftSverige är ett land som förlorar sin konkurrenskraftgentemot andra jämförbara länder. En allt större andel av allasysselsatta arbetar inom den offentliga sektorn medanandelen som arbetar i näringslivet minskar. Så har det varitsedan 1950-talet. Det viktigaste skälet till detta är det kraftigtförsämrade näringsklimatet i landet. Så sent som hösten1994 låg på nionde plats när det gäller näringsklimatenligt Development (IMD) menhar fram till nu fallit till 17:e plats. Inget annat land har fallitså snabbt i de internationella mätningarna avnäringsklimatet. motsvarandemätningar ger liknande resultat.Samtidigt ser vi en långsiktig utveckling där BNP per capita faller. Detvisar att vår export inte förmår bära så höga löner som . Vikonkurrerar i allt högre grad med lönenivåerna istället för med kunskap ochteknik. är på god väg att bli ett låglöneland.I den reviderade EU-statistiken har halkat ned från en niondeplatsav 15 nationer till en tolfteplats. Endast , och hadeen lägre BNP per capita än 1997. Vår BNP per capita har sjunkit av genomsnittet i EU av genomsnittet 1996och av genomsnittet 1997.Men vi har också i modern tid hamnat sist bland denordiska länderna när det gäller förmågan att skapa välstånd.Sjunkande trend i sysselsättningen inäringslivetÄnda har sysselsättningen isvenskt näringsliv sjunkit trendmässigt. Naturligtvis finnskonjunkturvariationer men trenden är stabilt svagtnedåtgående.Denna trend är närmast unik för . har under sammaperiod haft en svagt stigande trend. och har haft en starkareökande trend. I längden kan inte vi avvika från omvärlden om vi vill haomvärldens tillväxt och standardstegring.Sjunkande relativt kunskapsinnehåll iexportenNär de relativa lönenivåerna faller i förhållande till våraviktigaste konkurrentländer som sysselsättningensjunker innebär detta att vi konkurrerar med lön snarare änkunskap, teknik och kompetens. Studier inom bl a Närings-och teknikutvecklingsverket () tyder på att detrelativa teknik- och kunskapsinnehållet i svensk export fallitgentemot våra viktigaste konkurrentländer.Vi har fortfarande ett överskott av royaltyintäkter vilket betyder att vinettoexporterar patent m m. Vi exploaterar därmed i lägre utsträckning änmånga andra egen kunskap, innovationer och patent.Vi konkurrerar därmed i allt större utsträckning med låga löner. Med tankepå att världen är full av undersysselsatt billig arbetskraft är det ur svensksynvinkel inget trevligt perspektiv. Det är lätt att jämföra med utvecklingeninom tekoindustrin, varven m fl.Svag utveckling i den relativautbildningsnivånJämfört med övriga har vi haft en svagareutvecklingen av andelen som går vidare till högre studier.Under långa perioder har den t o m sjunkit i absoluta tal.Detta är en helt ny negativ situation för . Av traditionhar vi relativt våra viktigaste konkurrentländer varitvälutbildade; alltifrån karolinerarméns krav på läs- ochskrivkunnighet till det tidiga genomförandet av folkskolanoch tidig högskoleexpansion.Snabbt ökande "brain drain" urSverige Att högutbildade lämnar sitt hemland var länge ett problemsom endast gällde . Men berörs även Sverige.Antalet emigranter motsvarar av dem som tarakademisk examen . var siffran5 %. Det visar en studie av revisions- och konsultföretagetÖhrlings bygger på data från SCB. Färska SCB-siffror -som bearbetats av - visar att av nya civilingenjörersom examinerats flyttar ur . Det motsvarar hälften av vad industrinlyckas anställa. Av alla högskoleutbildade som utvandrat är det ca hälftensom bosätter sig utomlands. av de gymnasieungdomar som avserstudera teknik, ekonomi och naturvetenskap kan tänka sig att arbetautomlands och att bosätta sig utomlands.Internationella undersökningar som mäter länders förmåga att behållahögutbildad och kvalificerad arbetskraft placerar långt ner på listantillsammans med bl.a. , och Filippinerna.Det krävs en halv miljonnya jobbSverige behöver 500.000 nya jobb . Det är den utmaning som står inför. Och denya jobben måste komma huvudsakligen inom näringslivet.Det är fullt möjligt att skapa många nya jobb med hjälp av låga löner ochökad lönespridning. Men det är inte låglönejobben vi vill ha. Vad vi behöverär kvalificerade jobb som ger bra betalt och som ger ökadinternationell konkurrenskraft. Det får aldrig bli ett mål att bara skapa mångalågbetalda jobb - även om de inte belastar skattebetalarna. Fler lågbetaldajobb är förvisso bättre än inga jobb alls men gör till ett fattigtlåglöneland.Målet för vår tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, system ochmetoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner i tillräckligtantal. Vi får inte höga löner bara för att vi är svenskar utan för att vi ärduktiga, snabba att anpassa oss, har hög teknisk förmåga och kunskap.Det innebär också ett betydande förändringstryck på traditionella monopoloch offentliga verksamheter. Inte heller här kan man räkna med högre lönerän i andra länder om man gör precis samma saker och dessutom likadant. Vimåste därför i högre utsträckning ta till vara initiativkraften hos enskildamänniskor, utbildning, anpassningsförmåga och företagaranda.Vilka företag växer ochvarför?Empiriska studier visar att snabbväxande företag främstkaraktäriseras av:a) teknikintensiva innovativa företag, oftast med högskoleanknytning mednya produkter och hög internationaliseringsgrad - som mfl.b) avknoppningar från större företag - t ex vid koncentration till kärnverk-samheten - med nygammal, flexiblare och mer motiverad personal med storkunskap om produkt och marknad - som t ex Inexa/) marknadsstyrda innovationsföretag med stark kundkontakt, höginternationalisering, lönsam expansion och mycket stark entreprenörsanda -som t ex Inter Innovation/, OM/m.fl. påsenare år.Denna bild stämmer väl med erfarenheterna från de borgerliga regerings-åren, då regeringen tillsammans med instiftade ett tillväxtpris förmindre företag. Det delades ut i varje län till det främsta tillväxtföretagetmed en jury med representanter från , Företagarna och ALMI.Ett genomgående drag hos de belönade företagen var:1. De fanns i snart sagt alla branscher - såväl växande som tillbakagående.2. De kombinerade ofta gammal traditionell teknik med ny teknik på högnivå med stor kundanpassning.3. De var ofta starkt exportorienterade och därmed utsatta för hårdinternationell konkurrens.4. De använde sig ofta av många underleverantörer från olika länder menmonterade/tillverkade kritiska detaljer själva.5. De hade starka ägarpersonligheter med stor entreprenörsanda som tarhem order och klarar hård konkurrens. Motivationen att skapa företag och attbli synbart framgångsrik är ofta stark, liksom att lyckas få ut sin pro-dukt/tjänst på marknaden och då internationellt.6. De var ofta "rallarorganisationer". Det betyder att de var uppbyggdasom nätverk snarare än hierarkier.Alla företag kan inte eller vill inte växa men slutsatsen är att alla måste haden möjligheten genom konkurrenskraftiga villkor för såväl stora som små.Snabbväxande företag erbjuder särskilda problem och möjligheter somerfordrar särskilda insatser.Snabbväxandekunskapsföretag i har gått från hög arbetslöshettill i det närmaste full sysselsättning trots stor invandring iarbetsföra åldrar. skapas det ca 300.000 nya jobb permånad i . av de nya jobben har en lön somöverstiger genomsnittslönen i . Det är således välbetaldajobb som expanderar i . Så borde det vara även iSverige.Nästan hela nettotillskottet kan hänföras till kunskapsindustrin, d v s tele,Internet, data, IT och bioteknik med underleverantörer. De stora företagenminskar sysselsättningen över tiden och de nya jobben kommerfrämst bland småföretagen och då främst hos de s k snabbväxande företagen.Även i är det främst kunskapsföretagen som växer men det skerfrån en mycket låg nivå, liten totalvolym och ofta inte lika utprägladekunskapsföretag som i . Riskkapitalet har helt andra förutsättningar iSverige vilket gör investerarna mindre riskbenägna - på logisk grund.I ökar investeringarna i forskning och utveckling endast inom IT,telekom och bioteknik. Övriga områden går tillbaka eller står stilla. För när-varande investeras totalt 171 mdr USD . De främsta tillväxtföretagen iUSA finns inom hightech, , hälsa/bioteknik, , och utbildning.Sedan är spridningen mellan olika branscher stor. Av tillväxtföretagen finns25 % i , i /medan övriga är utspriddaöver landet med några identifierade toppar i , ochDetroit.Tillväxtområdena präglas av betydande kraftsamling av företag,handelskammare och politiker som ställer upp klara mål för vad var och enmåste göra för att man skall nå framgång. Grunden för tillväxten är ettmycket förmånligt riskkapitalavdrag, som är den ekonomiska basen för 80 %av de snabbväxande företagen. Dessutom finns ett stort antal riskkapitalbolagsom arbetar i nätverk. Dessa riskkapitalbolag är geografiskt koncentreradetill vissa tillväxtområden som t ex , där av allaamerikanska riskkapitalbolag är etablerade. Besvärande många svenskaidéföretag får sin finansiering därifrån.IPO (initial public offering), det vill säga notering på någonriskkapitalmarknad, driver många av företagen. En betydande insats görolika former av riskkapitalbolag och riskkapitalfonder med betydandekompetens, stora nätverk, stor erfarenhet av olika typer av utvecklingsstadieroch vad de kräver.Av 1 000 förslag på investeringar får 10 pengar. Av dem blir ett parmycket framgångsrika. Ytterligare två klarar sig bra medan tre lever entynande tillvaro och tre helt enkelt går omkull.Internet och kommunikation - såväl som olika typer av hård- och mjuk-vara - dominerar stort bland tillväxtföretagen av investeringarnamedan bioteknik står för och halvledare för 8 %.Det finns "kulturella" faktorer som skiljer från t.ex. Silicon Valley.Där är det helt accepterat över alla gränser:? att byta jobb?? att misslyckas - bara inte för ofta (Det sämsta är att inte försöka)?? att tala med konkurrenterna?Att misslyckas är ett lärande också. Att byta jobb inomkunskapsindustrin är ett effektivt sätt att fåkunskapsspridning och skapa kreativitet. Men det gällerockså att skapa bra infrastruktur, bra miljö för svenskar, somstuderar/arbetar i utlandet, att komma hem. Det gäller ocksåatt skapa förutsättningar för forskningsinstitutioner för småföretag.Samtliga tillväxtzoner i har skapats i samverkan mellan företag ochskolor/universitet och med starkt politiskt stöd.Den amerikanskariskkapitalmarknadenFörutsättningarna för riskkapitaltillförsel är väsentligtannorlunda i än i . Riskkapitalmarknaden iUSA skulle inte fungerat så väl om förutsättningarna hadeliknat dem som gäller i Sverige.Skillnaderna finns inte minst på skatteområdet. Skatterna på arbete ärlägre, flertalet amerikaner har en marginalskatt på . Den högstafederala marginalskatten på inträder först vid årsinkomsterpå . Förmögenhetsskatt saknas helt.Dubbelbeskattningen har slopats på aktier i mindre företag. Dessutom haren rad särskilda skatteregler skapats för att främja kapitaltillförseln tillonoterade bolag. För privata investerare finns möjlighet att kvitta förluster påinvesteringar mot vinster som uppkommer först . Regeln, sompå svenska skulle kunna kallas "förlustframflyttning", underlättar ochuppmuntrar s.k. Business som gör fler investeringar och genom dessadrabbas av vissa förluster.För investerare i mindre företag med begränsat ägarantal medges dessutominte bara förlustavdrag mot kapitalinkomster utan även mot arbetsinkomster.Avdraget är upp till ca och gäller även passiva ägare.Vidare tillåts full kvittning mellan passiva inkomster. Det finns också härmöjlighet att spara förluster till kommande år för att kvitta dem moteventuella reavinster.En annan lättnad i ägarbeskattningen för små, växande företag gällerreavinstskatten, som efter särskild kvalifikation kan halveras till innehav.Det finns också en statlig stödgivning som påminner om ALMI:s verk-samhet och som rör olika former av garantilån och annan finansiering.Verksamhetens relativa omfattning är emellertid begränsad. Small BusinessAdministrations (SBA) årsbudget för låneprogrammen är ca 4 miljarderkronor och de personella resurserna per företag är mindre än ALMI:s.Huvudförklaringen till varför lyckats med kapitalförsörjningen till småföretag står inte att finna i någon omfattande statlig garantilåneverksamhet.Bortsett från det gynnsamma skattesystemet finns en rad andra förklaringartill varför kapitalförsörjningen fungerar väl i . Skattereglerna har banatväg för ett stort nätverk av riskkapitalbolag.Det finns ett starkt politiskt stöd för nyföretagande. På flera håll har maninte som i försökt bibehålla de gamla industristrukturerna för attvärna om just de arbetstillfällena. Det finns också en nära kontakt mellanuniversitet och nya företag. Universiteten undervisar i entreprenörskap ochakademikerna är mer marknadsinriktade.Vidare tillförs riskkapital till företagen i ett tidigare skede, vilketnaturligtvis underlättas av skattereglerna. Investerarna specialiserar sig oftapå en bransch och engagerar sig djupt i företaget via styrelsearbete. Ersätt-ningarna till VD och personal begränsas ofta i det kritiska uppbyggnads-skedet genom flitigt användande av aktieoptioner, vilket också underlättas avskattereglerna.Socialdemokraterna ochnyföretagandetSocialdemokraterna har intensivt försökt marknadsföra sinegen regeringsperiod som en period med stora satsningar påde mindre företagen och på nya företag inom främst IT-sektorn. Man undviker dock konsekvent att debattera fråganom hur dessa nya företag, som alla per definition ärriskföretag, ska kunna attrahera nytt kapital. må varaett relativt gott land för storföretagare, men varken löntagareeller investerare i riskfyllda bolag har mycket att hämta i ettskattesystem som så systematiskt som det svenskamissgynnar en extra arbetsinsats eller en riskfylld satsning.Regeringen driver i sin opinionsbildning två linjer som man tror ska skapaförutsättningar för att följa med i konkurrensen:? Massutbildning av vuxna för att möta vad man tror är IT-industrinsbehov av kompetens. Utbildning är lovvärt, men regeringens mass-utbildning saknar spets och kan inte ersätta den urholkning av kvaliteten igymnasieskolan och högskolor och universitet som skett. Kunskapslyftbör vara kvalificerad ungdomsutbildning, högre studier och kvalitativyrkesutbildning om det är kunskap, kompetens och teknik vi skallkonkurrera med istället för låga löner.?? Regeringen säger sig förstå att framtiden ligger i de mindre företagen,men man saknar fullständigt konkreta idéer om hur villkoren för demindre företagen ska bli bättre. ?Statsminister skriver t ex i () initierat om småföretagens betydelse, men kaninte komma på någon annan åtgärd än lite enklare regler.Persson skriver bl a:"Entreprenören som utvecklar sitt företag, ofta genom ekonomisk risk-tagning och mycket stor arbetsinsats, har en nyckelroll i samhällsekonomin.Samtidigt har många småföretag inte förmågan eller möjligheterna att självautveckla teknik eller investera i ny kunskap. De har större problem än storaföretag att få riskvilligt kapital. "hänvisar som enda åtgärd till Småföretagardelegationens förslagpå lite enklare regler för att beskatta företagen, eller som skriver:"Syftet är att göra det enklare för småföretagare att betala skatter ochavgifter samt att minska krånglet och administrationen kring detta. "Med detta ska de riskvilliga, som enligt ska bära tillväxtens bördorpå sina axlar, låta sig nöjas.Finansminister har också han sett som sin uppgift att försvaradet gamla skattesystemet. Som VD för det statliga fastighetsbolagetVasakronan var aktiv i debatten för att mildra skatterna. Detta harhan glömt. Dock föreslog i en debattartikel i (), mycket framsynt, att dubbelbeskattningen på utdelningar bordeslopas. Hans analys var riktig:"Vi har en enkelbeskattning av lånat kapital och dubbelbeskattning aveget kapital. Den signal som sänds ut är att det är fint att låna och mindreönskvärt att satsa egna pengar. "Av klarsyn har det dock inte blivit någon fungerande politik.Återställare av skatter och arbetsrätt följde dessa storvulna uttalanden ispåren. Traditionell socialdemokratisk industripolitik har med pinsamtydlighet visat sig verkningslös globala ekonomi och avanpassning och nytänkande har vi sett intet.Handlingsprogram förtillväxt och kunskapDet verkar nästan som om man vägrar att ens försöka förstånär man på mindre än lyckats höja skatterna förföretagen med som man driviten medveten politik för att återreglera arbetsmarknaden.Sverige behöver en ny politik. En politik för företagande och arbete. Enpolitik där man tar till vara och utvecklar allt kunnande och alla de ambi-tioner som finns hos det svenska folket. Då behöver vi inte en politik avhöjda skatter och ökad reglering. Vi behöver istället en politik för skapande,en politik för alla de människor i vårt avlånga land som vill göra någotsjälva.För den som blickar ut över våra gränser är exemplen på hur man böragera inte svåra att finna. I skapas det 300.000 nya jobb varjemånad. Här har man lärt sig att ta till vara människors kreativitet genomrimliga villkor för företagen och en god tillgång på riskkapital. Det är enpolitik för företagande som krävs för att vi skall kunna skapa de 500 000 nyajobb vi behöver under de närmaste tio åren.Tillväxtföretag kan inte administreras fram. I grunden innebär dettamångfald i bedömningar av innovationer/projekt/produkter. Innovatören är sin natur annorlunda, mer kreativ och prövar saker som andra förkastar.Både stora kulturskapare och innovatörer har följaktligen ofta framstått sommer eller mindre galna i början av sin gärning. Av detta följer att det kanvara svårt att övertyga finansiärer och entreprenörer.1. Rörligt riskkapitalI straffbeskattar vi det riskvilliga kapitalet genom den s.k.dubbelbeskattningen av företagens vinster. Det är fåfängt att tro att svensktriskkapital är så effektivt att det kan bära betydligt högre skatter än vårakonkurrentländers. Amerikanska studier visar just att av kun-skaps/teknikintensiva, amerikanska företag finansieras genom vad vi iSverige kallar riskkapitalavdrag eller liknande.Riskkapitalavdragen innebär att finansiären får dra av det kapital hansatsar - förutsatt att han binder det i projektet - medan det blirskattepliktigt till någon del när han säljer. Vidare har amerikanska försäk-ringsbolag och pensionsfonder helt andra investeringsregler som ger demmöjlighet att delta i mera riskfyllda projekt. Därmed uppstår finansieringfrämst för riskkapitalbolag.Sverige behöver:a) Avskaffa dubbelbeskattningen av riskvilligt kapital.b) Införa enkla riskkapitalavdrag som kan komma till nytta vidinvesteringar i kunskapsföretag eller riskapitalfonder med tyngdpunkt påsmåföretag.2. Rörlighet i arbetskraften.Den bästa kunskapsspridningen sker genom rörlighet på arbetsmarknaden.Arbetslagarna bör därför anpassas för att stimulera till att byta arbeterespektive vidareutbildning.Sverige behöver:a) Mera flexibel arbetsrättslagstiftning för en flexiblare arbetsmarknad.b) Stimulans för rörlighet på arbetsmarknaden.c) Större möjligheter till enskilda "fallskärmar" genom ökade möjlighetertill enskilt pensionssparande.3. Rörlig kunskap.Resultatet av ett rörligare och aktivare riskkapital och av en större rörlighetpå arbetsmarknaden är att kunskapen flyttar sig dit där den gör bäst nytta.Sveriges problem är att reglerna inte är optimerade för en modern ekonomidär kapital, människor och kunskap rör sig mycket snabbt mellan branscheroch mellan företag. ekonomiska politik utgår från att vi lever i enrelativt sluten nationell ekonomi där bara vissa större företag är utsatta förglobal konkurrens. Dessa större företag är samtliga tänkta att konkurrera medskalfördelar, precis som det varit under hela 1900-talet.Nu ritas kartan om och skalfördelar är bara ett, mycket begränsat, sätt attvara framgångsrik. Betydligt viktigare är att mycket snabbt exploaterainnovationer, att blanda kompetens från olika branscher, att snabbt finnakreativa lösningar på problem och där ofta kombinationer av känd kunskapär konkurrensvapnet. måste skapa nya regler för en mer rörligekonomi som domineras av mindre företag och som i sin tur ofta dominerasav ett fåtal viljestarka individer.Skatter, lagar och regler kan inte längre vara ensidigt inriktade på att gynnastora, massproducerande företag som domineras av kollektiv. De måsteändras så att de uppmuntrar individer i mindre företag att ta för sig ochutveckla sina företag. Allas vårt välstånd är beroende av dessa individer. behöver:a) Ökat samarbete mellan universitet och företag genom bl a vidareutveck-ling av de av den förra borgerliga regeringen startade teknikbrostiftelserna,motivation för kunskapsöverföring, gemensamma projekt och större perso-nalutbyte mellan universitetsforskningen och näringslivet.b) Översyn av rätten till forskningsresultaten i syfte att öka motivationenför kommersialisering och därmed nya jobb och nya produkter.c) Starkare satsning på teknikparkerna vid universitet och högskolor.d) Snabbare digitalisering och därmed tillgänglighet till Patent & registre-ringsverkets enorma kunskapsbas. Särskilda åtgärder bör därvid sättas in försmåföretagen.e) Bättre användning av systemet med tekniska attachéer över världen(STATT) - i synnerhet för småföretagen.f) Kvalificerad ungdomsutbildning, högre studier, och kvalitativ yrkes-utbildning när det är kunskap, kompetens och teknik vi skall konkurrera medistället för låga löner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad rörlighet för riskkapitalet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad rörlighet på arbetsmarknaden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad rörlighet för kunskapsmassan inom universitet ochforskningsinstitutioner, 24. att hos regeringen begär förslag till utökade möjligheter tillpersonliga "fallskärmar" genom pensionsförsäkringar,5. att hos regeringen begär förslag på ett åtgärdsprogram förbättre förutsättningar för kunskapsföretagen i enlighet med vad i motionenanförts.Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()()()()()()()1Yrkande 2 hänvisat till AU.2Yrkande 3 hänvisat till UbU.