mot · GM02Fi209 · 1998-10-28 00:00:00 — På grund av att regeringens politikså ensidigt inriktats på budgetsanering och så lite på att förbättra företagar-klimatet och långsiktiga tillväxtförutsättningar är sysselsättningenhittills lägre än . Sysselsättningen ärocksålägre än under lågkonjunkturens bottenår 1993 . Detta faktumavspeglar sig naturligtvis i sämre utvecklingsmöjligheter för kommun-sektorn. Regeringen konstaterade i vårpropositionen för att "trotsökade statsbidrag för har antalet sysselsatta inom kommunsektornfortsatt att minska jämfört med föregående år". harantalet sysselsatta inom kommunsektorn minskat med 43 000 personer.Vidare ökade kommunernas kostnader för socialbidrag under i stort setthela den förra mandatperioden. Regeringens politik har på olika områdeninneburit att minskade statliga kostnader i transfereringssystemen har vältratsöver på kommunerna i form av ökade socialbidragskostnader. Det är förstunder som en viss minskning av de totala kostnadernaför socialbidrag skett.Tabell 6.1 Kommunernas socialbidragskostnaderMiljoner kronorÅrSocialbidrag,Löpande priserÖkning från föregående år199410 285199510 786501199611 8841 098199712 444560Summa ökning 1994-19972 159Källa: SocialdepartementetMot denna bakgrund är det enligt bra att regeringengenom höjda statsbidrag återställer en del av den reala resursindragning somhittills skett. Enligt innebär detta att personalminsk-ningarna kan hejdas. konstaterar att med de ekonomiskaförutsättningar som gällt skulle alla landsting utom tre behövt minskahälso- och sjukvårdens resurser fram . Enligt Landstings-förbundets senaste prognos över den ekonomiska utvecklingen (25september 1998) kommer landstingen att gå med större underskott än vadsom förutsatts i budgetpropositionen.Nya befolkningsprognoser och utvärderingar av de kommande resurs-behoven indikerar att behoven av utbildning, vård och omsorg på denkommunala sidan ökar med 0,7-0,till följd av dendemografiska utvecklingen. Detta kan jämföras med att hela befolkningenväxer med 0,1-0,. Enligt Kommunförbundets bedömningväxer behoven snabbare än resurserna . Skillnaden förhela uppgår till . På landstingssidanfinns områden där kvaliteten behöver förbättras med hjälp av ökade resurserbland annat till nya platser på sjukhus. Nedrustningen av skolan måsteavbrytas. Det krävs fler lärare till och gymnasiet för ennödvändig kvalitetshöjning av undervisningen.Det behövs mer än statsbidrag för atttrygga kommunsektorns framtidDen kommunala sektorns möjligheter att finansieraangelägen och nödvändig service av god kvalitet är docklångt ifrån enbart avhängig av statliga bidrag. Statsbidragentill kommunsektorn motsvarar av de totalainkomsterna. Den viktigaste enskilda faktorn som påverkarkommunsektorns finanser är sysselsättningsutvecklingen iövriga sektorer. Fler sysselsatta betyder fler skattebetalareoch därmed ökade skatteinkomster för kommunerna. Menfler sysselsatta betyder också färre arbetslösa och färrepersoner i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somkommunerna till stor del administrerar och finansierar.Med ökad sysselsättning följer därför minskade kostnaderför kommunernas arbetsmarknadsåtaganden.Kristdemokraternas politik tar bland annat därför sikte på att skapalångsiktiga tillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat och lägreskatter för låg- och medelinkomsttagare. Om sysselsättningen ska ta fartmåste det löna sig att arbeta. Skattepolitiken inriktas också på att skapaförutsättningar för att behålla företag och kompetens i landet och på attförbättra möjligheterna till nya företagsetableringar. Sambandet mellanSveriges företagar- och sysselsättningsklimat och kommunsektorns framtidaresursbehov kan inte nog betonas. Om de nuvarande låga sysselsätt-ningsnivåerna, allt fler människor utanför arbetskraften samt ett ogynnsamtföretagarklimat får fortsätta kommer kommunsektorns resursgap att växakraftigt de kommande 10-15 åren. Inte minst av detta skäl behövs det en nypolitisk inriktning när det gäller attityden till företagande och synen påSveriges långsiktiga tillväxtförutsättningar.Kommunsektorn är emellertid inte en gång för alla "färdig" till sinastrukturer. På många håll finns det potential att effektivisera och samordnaverksamheter så att resurser frigörs och kan användas där de bäst behövs.Den offentliga upphandlingen har i vissa kommuner förbättrats, men kanutvecklas väsentligt. Genom entreprenadupphandling visar det sig ofta att detgår att få likvärdig kvalitet till ett något lägre pris. En intressant modell ärkommuner som anger ett pris på en viss tjänst som är lägre än vad den egnaverksamheten kostar och sedan låter olika entreprenörer konkurrera medkvalitet i stället för med pris. är det viktigt att privataentreprenörertillåts utveckla egna, långsiktiga verksamheter, och inte bara hänvisas till atttillfälligt överta kommunala verksamheter.Med hjälp av den nya informationstekniken och elektronisk handelkommer kommuner och landsting att kunna minska påmycket av den administration som egentligen inte hör till de kommunalakärnuppgifterna. Med en friare användning och lokal samordning avexempelvis arbetsmarknadsmedel kommer sannolikt också vissa vinster attgöras i resurshänseende. Till detta kommer att det på många håll handlar omatt hushålla bättre med de resurser som redan finns.Ytterligare en faktor som i stor utsträckning kan påverka de kommunalafinanserna är kommunernas eget bostadsbestånd. På detta område finns detockså anledning att verka för en strukturförändring som gör att kommunernapåtagligt minskar sina, och därmed skattebetalarnas, risker som följer av förstora åtaganden på bostadsområdet. Kommunala utförsäljningar avbostadsbolag bör inte motverkas från statligt håll, som med den nuvarandesocialdemokratiska politiken. Det utförsäljningsstopp som regeringen införtbör avskaffas.Sammantaget påverkas alltså förutsättningarna för att förbättra ochbibehålla den offentliga servicen på både av en bättre arbets-marknad och av egna strukturförändringar.Skillnad mellan kort och lång siktPå kort sikt är det dock svårt att hävda attstrukturomvandling eller bättre ledning av verksamheterskulle göra att människor med vård- och omsorgsbehov i dagfår den hjälp de behöver och har rätt till. Den kris som finnspå alltför många håll inom skolan rättas inte heller till fördem som är elever , genom en strukturomvandling somkanske tar att genomföra. Därför är det motiveratmed ökade resurser från statligt håll för den närmasteperioden så att de människor som behöver och har rätt fungerande service kan få det. Inte minst för landstingensdel är det angeläget att de resursbrister som vi redan nu kanse till en del täcks av ökade statsbidrag. Pålängre sikt är det emellertid endast en starksysselsättningsutveckling som i kombination med fortsattastrukturreformer kan trygga verksamheterna inomkommunsektorn.Mot ovanstående bakgrund anser att ett tillskott på enmiljard kronor utöver det regeringen gör för att återställa tidigareindragningar är motiverat. föreslås ett tillskott utöver regeringensnivå med . anser att dettillskott på 2 miljarder som regeringen beräknat är ett tillräckligt tillskott,förutsatt att det används för en generell förbättring för kommuner ochlandsting och inte för att finansiera ett krav på till exempel kommunernasnivå på daghemstaxor.Förändringar som påverkarkommunsektornKommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringarsom vill göra på olika områden.Införandet av en andra karensdag beräknas minskakommunernas kostnader med . Denföreslagna beräkningen av sjukpenninggrundande inkomstväntas minska kommunsektorns skatteintäkter med 380miljoner kronor . Ett återinförande avvårdnadsbidraget på en högre nivå får en rad konsekvenserför kommunsektorn. För det första väntas skatteintäkternaöka till följd av att vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt.För det andra leder vårdnadsbidraget till en viss ökning avkommunernas intäkter från daghemsavgifterna, eftersomdessa styrs av den sammanlagda inkomsten av tjänst, somökar något för dem som på deltid använder kommunaltdagis. För det tredje väntas kommunernas kostnader förbarnomsorg kunna minska med ca , eller av de totala kostnaderna för barnomsorgen närföräldrarna får möjlighet till fler alternativabarnomsorgsalternativ. För det fjärde väntaskommunsektorns skatteintäkter minska med ca 400 miljonerkronor till följd av avdragsrätten för styrktabarnomsorgskostnader som även föreslås gälla kommunaladaghemsavgifter för barn som fyllt ett men inte tre år.Det höjda garantibeloppet i föräldraförsäkringen i kombination med deslopade garantidagarna väntas medföra ett skattebortfall för kommunsektornmed . Det höjda pensionstillskottet med imånaden väntas öka kommunernas skatteintäkter med 255 miljoner kronor.De samlade effekterna enligt ovan för kommunsektorn till följd avKristdemokraternas politik framgår av tabell 6.2.Tabell 6.2. Effekter för kommunsektorn medKristdemokraternaspolitikMiljoner kronor199920002001En andra karensdag300300300Ny beräkning av SGI-380-380-380Minsk. kostnader pga infört vårdnadsbidrag1 0001 2501 250Skatte- och avgiftseffekter pga vårdnadsbidrag (netto)1 5001 5001 500Höjt pensionstillskott255390390Slopade garantidagar & höjt garantibelopp i föräldraförsäkringen-40-40-40Skatteeffekt pga utökad avdragsrätt för barnomsorgskostnader-400-400-400Summa före neutralisering2 2352 6202 620Neutralisering enl. finansieringsprincipen-2 235-2 620-2 620Ökade statsbidrag till kommunsektorn1 0008000SUMMA ramförändring på UO25-1 235-1 820-2 620Till de ovanstående effekterna kommer ytterligare någraförslag som indirekt påverkar kommunsektornsskatteunderlag, som samtliga regleras för kommunsektornsräkning enligt finansieringsprincipen. Det viktigaste av dessaförslag är det höjda grundavdraget. Det skattebortfall somuppstår för kommunsektorn till följd av det höjdagrundavdraget föreslås dock inte regleras som enramförändring på utgiftsområde 25, utan i stället direkt påstatsbudgetens inkomstsida som en inkomstminskning förstaten under inkomsttitel Fysiska personersinkomstskatt. Denna inkomsttitel är en nettotitel därintäkterna bland annat består av samtliga inbetaladekommunalskatter, och där utgifterna bland annat består avsamtliga till kommunerna utbetalade kommunalainkomstskatter. Kommunsektorn erhåller de skatteintäkter deskulle ha fått enligt gällande regler för grundavdraget ochstaten tar kostnaden genom minskade nettointäkter påinkomsttitel 1111.I skattemotion regleras ytterligare några mindresidoeffekter för kommunsektorn som kostnader eller inkomstminskningardirekt på statsbudgeten.Budgetpolitikens inriktningUtgiftstakenKristdemokraterna föreslår att taket för statens utgifterfastställs till , 743 miljarderkronor och . Detta är17, 18 respektive lägre än det takregeringen föreslår för . I avsnitt 8redovisas den preliminära fördelningen på utgiftsområden.ÖverskottsmåletRegeringen föreslår att fastställer ett överskottsmålför de offentliga finanserna på av BNP.Det innebär sammantaget att regeringens överskottsmål föroffentlig sektor är preciserade till av BNP år1999, år . Dettaligger i linje med regeringens tidigare presenterade mål attde offentliga finanserna på lång sikt ska uppvisa ett överskottpå i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel.Kristdemokraterna anser att det i ett medelfristigt perspektiv är angelägetmed ett överskott i de offentliga finanserna, och då särskilt i statensfinanser.Den svårbedömda konjunkturen i kombination med en oroväckande storstatsskuld gör att behovet av en snabb avbetalning av statsskulden är stortoch att en god säkerhetsmarginal bör finnas för att klara en kommandekonjunkturnedgång utan att upplåningen ökar. anserdessutom att statsskulden bör betalas av i snabbare takt än den som reger-ingen föreslår bland annat för att minska statsbudgetens konjunktur-känslighet. Motiven för en snabbare avbetalning av statsskulden redovisasutförligare i avsnitt 4.5.Den snabbare avbetalningstakten behöver dock inte ske på bekostnad avett permanent högt skattetryck. anser att i stället för atthela det belopp som överskottsmålen väntas inbringa används för attamortera på statsskulden bör en del av detta användas för att sänka inkomst-skatterna . De skatteinkomster som därvid inte kananvändas för att amortera på statsskulden kan mer än väl kompenseras meden snabbare utförsäljning av statligt hel- eller delägda bolag.Kristdemokraterna anser att överskottsmålen för offentlig sektorsfinansiella sparande bör fastställas till av BNP för , 1,5procent av BNP år av BNP . Tills statsskuldenunderstiger av BNP bör överskottsmålet för de offentliga finanserna igenomsnitt vara av BNP över en konjunkturcykel. De ovanföreslagna överskottsmålen innebär ett genomsnitt på över denkommande treårsperioden. De beräknade överskotten till följd av Kristde-mokraternas politik beräknas däremot uppgå till av BNP ,1,av BNP år av BNP . Därmed finnsen god säkerhetsmarginal över det målsatta finansiella sparandet på 0,7procent, respektive av BNP de respektive åren.Skillnaderna mellan regeringens och förslag framgår avdiagram 7.1.Diagram 7.1 budgetmål ochavbetalning av statsskulden i procent av BNP jämförtmed regeringens förslag åren 1999-2001.1) Toppen av respektive stapel visar den totala statsskuldsförändringen iprocent av BNP.Den översta ljusa delen av stapeln visar således skillnaden mellan budgetmålenför offentligsektor och statsbudgetens saldo (= lånebehovet) i procent av BNP efterkassamässigakorrigeringar.Anm: Förändringen baseras på samma beräkningstekniska antagande somregeringen gör till följd av den finansiella infasningen av det reformeradeålderspensionssy-stemet.Statens utgifter ochutgiftstakI det följande avsnittet redogörs kortfattat förKristdemokraternas förslag till beslut om utgiftsramar förutgiftsområdena inom statsbudgeten i förhållande tillregeringens föreslagna ramar . Vidare redovisasKristdemokraternas preliminära fördelning av utgifter påutgiftsområden . Även dessaförändringar redovisas som ramförändringar i förhållande tillregeringens preliminärt beräknade utgiftsramar.Förändringarna på anslagsnivå återfinns i särskilda motionersom är kopplade till varje utgiftsområde i statsbudgeten. Islutet av avsnitt 8.3 sammanfattas förändringarna itabellform.Fördelning på utgiftsområden år1999-2001Utgiftsområde 1. Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringenoch . Dessutom ingår bland annat stöd till politiskapartier, presstöd och utgifter för vissa centrala myndigheter.Kristdemokraterna anser att den av regeringen föreslagna ökningen avanslaget till är för stor. Den är svår att motivera med detsom regeringen redovisar. Av detta skäl kan ramen för utgiftsområdetminskas med 250, 300 respektive under respektive år1999 till 2001.Det går vidare att göra vissa besparingar på presstödet, men först måste ettnytt system för hur presstödet fördelas utredas. Besparingar kan därmedgöras först . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med250 , och 440 miljonerkronor år 2001.Utgiftsområde 2. Samhällsekonomi ochfinansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter somRiksrevisionsverket, Statskontoret, ,, m fl.Kristdemokraterna anser att ramen kan minskas med 100 miljoner kronorår 1999 genom en generell besparing på myndigheterna med 6 %.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vadregeringen föreslår 1999, lägre och 95 miljonerkronor lägre år 2001.Utgiftsområde 3. och uppbördUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och . görbedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurserän regeringens budgetförslag.Kristdemokraterna anser att den svarta marknaden har en skadligomfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Densvarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och försämrar densvenska affärsmoralen på ett negativt sätt. I syfte att hålla tillbaka densvartasektorn måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför vill vi anslå200 mer än regeringen för ökad skattekontroll. Dethandlar dels om att öka beskattningens effektivitet, dvs förhållandet mellandebiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, dvs förhållandetmellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. erfarenheter visaratt satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka.EU:s regelverk inom tullens område är i huvudsak genomfört. Ett ökatsamarbete mellan medlemsländerna för att minska smuggling och annanekonomisk brottslighet, kräver ökade resurser.Kristdemokraterna anser att anslaget till skall ökas med 100miljoner kronor , utöver vad regeringen föreslagit, för att förstärkakontroll och spaning av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol,tobak och övriga skattepliktiga varor.Ramen för utgiftsområdet bör därför sammantaget utökas med 300miljoner kronor åren 1999 till 2001.Utgiftsområde 4. RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar bland annat polis- ochåklagarväsende, domstolsväsendet, kriminalvård samtbrottsförebyggande arbete.Kristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inomutgiftsområdet . Vi vill utöver regeringens nivå tillförarättsväsendet ytterligare som fördelas enligt följande:? Polisväsendet tilldelas ytterligare varav 50miljoner ska gå till att höja statusen på och utveckla närpoliskontoren ochderas verksamhet för att bekämpa vardagsbrottsligheten. Cirka 500civilanställda och 200 poliser bör därför anställas under 1999-2001.?? Åklagarväsendet bör stärkas med . Enberedskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av enförbättrad personalsituation inom polisen. Pengarna ska även användastill fortbildning och kompetensutveckling.?? Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare . Dessapengar ska särskilt gå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna dären andel mål får vänta på domstolens avgörande trots att skrift-växling och övriga beredningsåtgärder är avslutade.?? En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Det är viktigt attunderlätta för de barn vars föräldrar sitter på anstalt. 10 miljoner kronorbör avsättas för att barn inte ofrivilligt ska fråntas rätten att hålla enkontinuerlig kontakt och upprätthålla en gemenskap med sina föräldrardå dessa vistas på anstalt. utöver regeringens nivå skaanvändas till att förbereda och förbättra frigivningen. saknasskyddsnät och över hälften av de frigivna begår nya brott. Pengarna börfördelas på BRÅ för samordning, på lokalt förebyggande insatser samtsom stöd till frivilliga organisationer.?? Vad gäller det brottsförebyggande arbetet bör avsättastill en landsomfattande kampanj på temat . Kampanjen ska i första handvända sig till föräldrar och olika personalgrupper som arbetar med barn.Syftet är att skapa en medvetenhet om det förebyggande arbetets storabetydelse för att förhindra brottsbenägenhet. Därutöver vill vi anslå 30miljoner kronor till arbete med brottsförebyggande miljöer. Av dessamedel ska 10 miljoner tillfalla BRÅ för forskning, samordning ochplanering. ska tillfalla det brottsförebyggande arbetetute i kommunerna. ?Ramen för utgiftsområdet bör därför utökas med 380miljoner kronor utöver regeringens förslag , 350miljoner kronor och utöverregeringens nivå för 2001.Utgiftsområde 5. ochinternationell samverkanKristdemokraterna föreslår ingen förändring av ramen fördetta utgiftsområde, men väl några omprioriteringar inomramen. Dessa redovisas i den särskildautgiftsområdesmotionen för detta område.Utgiftsområde 6. TotalförsvarI utgiftsområdet ingår förutom totalförsvar och verksamhetsom bedrivs av , vadavser fredsräddningstjänst, vissa nämnder samtstödverksamhet till militärt och civilt försvar.Efter det har vi en annorlunda hotbild. Flera olikasäkerhetsstyrkor har tillkommit i med inriktning på ökat samarbete.Vi måste därför finna de bästa lösningarna för att behålla vår fred och frihetoch för att kunna möta morgondagens utmaningar utan gårdagens låsningar.Den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 bör därför lägga fast ett nyttförsvarsbeslut utifrån ett folkförsvar med största möjliga handlingsfrihetinför framtida hot.I avvaktan på resultatet av den pågående pliktutredningen föreslår Krist-demokraterna att dagersättningen för de totalförsvarspliktiga höjs med 5kronor per dag från nuvarande till fyrtiofem kronor per dag. Fördetta ändamål avsätts 50 miljoner kronor.För att kunna möta ökade krav på gränskontrollen och miljöskydd till sjössbör resurser förstärkas. avsätter 45miljoner kronor för detta ändamål.Ramen för utgiftsområdet bör därför justeras upp med 95 miljoner kronorunder åren 1999 till 2001.Utgiftsområde 7. Internationellt biståndDet internationella biståndet har under de senaste årensjunkit till en ur historisk synpunkt sett rekordlåg nivå, trotsatt behoven av utvecklingssamarbete mellan rika och fattigaländer har ökat, framförallt med länderna i Afrika.Även den svenska biståndspolitiken, som tidigare förknippats medgenerositet, solidaritet och effektivitet präglas numera mer av vackraordvändningar och fraser än av substantiellt stöd till jordens fattiga. Frystabiståndsmedel (reservationer) tillsammans med övergivandet av enprocents-nivån har minskat biståndsvolymen med ett antal miljarder kronor. Dessutomhar Sidas inflexibilitet onödigt skapat stora reservationer uppgående till nära6 miljarder kronor som istället för att lindra nöden i världen har blivitståendepå Sidas bankkonton. Tre fjärdedelar av dessa är visserligen intecknadegenom avtal eller andra beslut, men de gör likväl ingen nytta så länge de intekan betalas ut. Risken finns också att dessa pengar i likhet med tidigarebiståndsmedel blir indragna till statskassan.Vi kristdemokrater föreslår därför att dessa reservationer skyndsamtkanaliseras till behövande och fattiga medmänniskor i den fattiga delen avvärlden. Delar av reservationerna bör omfördelas till katastrofanslag ochandra akuta insatser samt till stöd till enskilda organisationersbiståndsarbete.Samtidigt föreslår att i jämförelse med regeringensproposition anslå ytterligare mer än regeringen undertreårsperioden med målsättningen att åter nå enprocentsnivån.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med år 1999,2 400 miljoner kronor för och för år 2001.Utgiftsområde 8. Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågorrörande flyktingpolitik, invandringen till ,mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas iSverige samt internationellt samarbete på detmigrationspolitiska området.Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörandeinvandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder motetnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning tillkommunerna för mottagandet av flyktingar.Integrationsverket, som inrättades , skall främja lika rättigheteroch möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund samtförebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Kristdemokraterna motsatte sig bildandet av den nya myndigheten. Viaccepterar anslaget till för men kommer attöverväga alternativ till verket för tiden därefter.Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner iframför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsattabostadsområden. Vi ställer oss bakom anslaget och den föreslagnahöjningen 2000, men avvisar den kraftiga höjningen på år2001.Utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och socialomsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter förvård och omsorg inklusive utgifter för de flesta avSocialdepartementets myndigheter, bidrag till organisationerinom det sociala området samt stimulans- ochutvecklingsbidrag för skilda ändamål.Kristdemokraterna accepterar inga nedskärningar på handikappområdet.Därför avsätter vi till assistentersättning utöverregeringens förslag fram . Det är viktigt att de handikappade kankänna trygghet och inte ständigt tvingas leva i oro för att deras rättigheterbeskärs.Högkostnadsskyddet i sjukförsäkringen fyller inte sin uppgift, eftersommånga kostnader för den enskilde inte inkluderas däri. Vi anser att sjuk- ochtandvårdsförsäkring bör samordnas. För detta ändamål bör enutredning skyndsamt tillsättas.