mot · GM02MJ256 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ256av m.fl. (m)LivsmedelssektornLivsmedelssektorn behöverbättre villkor för att kunnabli en framtidsnäringDet svenska jordbruket och livsmedelsindustrin är betydandenäringar med 271 000 sysselsatta uppdelat på jordbruk:112 300, livsmedelsindustri: 69 600 och underleverantörer:89 100. En bibehållen primärproduktion av jordbruksvaroranses vara en förutsättning för att även kunna behålla densvenska livsmedelsindustrin.Ett konventionellt, miljömässigt hållbart och ekonomiskt bärkraftigtjordbruk behövs även som en bas för svensk livsmedels-produktion och som en garant för landsbygdens överlevnad. Tyvärr saknasen långsiktig strategi när det gäller grundläggande och långsiktiga framtids-frågor för jordbruksnäringen. I stället växer hoten och problemen. Effekternaav de höga svenska skatterna blir allt påtagligare. Livsmedelsexportentenderar att minska.De senaste årens politik har varit till stor skada för konkurrensförmåganhos svensk livsmedelssektor. De kraftigt höjda diesel- och energiskatternahar dränerat jordbruksföretagen på mångdubbelt större belopp än vad åretsdåliga skörd innebär i uteblivna intäkter.Sänk de politiskakostnadernaGenomför utredningen omlivsmedelssektorns skatterI den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) framgår att svenska bönder har ettunderläge p.g.a. skatter och avgifter. Utredningenhar sammanställt följande jämförelse av dekonkurrenspåverkande skatterna:Tabell: Siffrorna avser /97SkatteobjektSverigeDanmarkFinlandEl13,8öre/kWh*/kWh2,/kWhEldningsolja1 /m3190 kr/m3460 kr/m3Diesel2,/liter0,/liter0,/literKvävegödselmedel1,/kg00Fosforgödsel1,/kg00Växtskyddsmedelca 4 %13-27 %0Jordskatt0100-500kr/ha0(Källa: SOU 1997:167)? = Fr.o.m. är elskatten i /kWh?Det råder inget tvivel om att de politiskt betingadekostnaderna för den svenska livsmedelsnäringen kommer attleda till stora problem om förutsättningarna inte ändras. Pågårdsnivå leder skillnaderna i skatter mellan ochövriga länder till påtagliga nackdelar för svenskaproducenter (gårdskalkyler enligt SOU 1997:167):? Svingård med 40 suggor och 80 ha åker: lägre skatt/år meddanska skattenivåer.?? Mjölkgård med 30 kor och 35 ha åker: lägre skatt/år meddanska skattenivåer.?? Spannmålsgård i med 100 ha: lägre skatt/årmed danska skattenivåer. ?Det är hög tid att förslagen i utredningen om jordbruketsskatter genomförs. Budgetpropositionen visar dock tyvärr attintresset från Socialdemokraternas sida för dessa frågorknappast kunde vara mindre. Moderata samlingspartietföreslår bl.a. skattesänkningar för jordbruket med 850miljoner kronor i enlighet med utredningen omlivsmedelssektorns skatter.Moderata samlingspartiet föreslår dessutom i motionerna 1998/99:Sk311och 1998/99:Sk302 en rad andra skattesänkningar som leder till förbättradkonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter inom svensklivsmedelsproduktion samt förbättrade livsbetingelser på landsbygden:? Dieselskatten för arbetsredskap som används inom jord- ochskogsbruket skall sänkas med per liter.?? Skatten på el som används inom jordbruket skall slopas så att sammaregler gäller för jordbruket som för tillverkningsindustrin.?? Bensinskatten skall sänkas.?? Förmögenhetsskatten skall slopas och kapitalinkomstskatten skallsänkas.?? Dubbelbeskattning på avkastningen av riskkapital skall slopas.?? Skatten för låg- och medelinkomsttagare skall sänkas.?? Skatten för barnfamiljer skall sänkas extra mycket och en finansieringav barnomsorgen som är mer rättvis för landsbygden skall införas. ?Konkurrensen pålivsmedelsmarknaden tilltarNär man betraktar den svenska livsmedelssektorn är detviktigt att jämföra förhållandena i våra konkurrentländer.Många av dessa ger särskilda stöd till jordbruket somsaknar motsvarighet i . Sådana exempel på åtgärder iolika länder är:IrlandTidigarelagda utbetalningar av djurpremier 980 miljonerkronor. Ersättning för dålig grovfoderskörd 120 miljonerkronor.Italien3,satsas för nya jobb, modernisering avlivsmedelssektorn, exportpromotion och för att stöttamissgynnade områden. Finansieringen är osäker.FrankrikeJordbruksbudgeten ökar med påårsbasis. Nya åtgärder för yngre lantbrukare. Stödpaket p.g.a.svinmarknadens fall.FinlandRegeringen planerar sätta av förskördeskador. Ytterligare belopp diskuteras förkvalitetsförluster.TysklandEn miljard kronor har satts av för att mildra effekterna avden svaga svinmarknaden. Stöd i form av lån med låg ränta.Ökade promotionsåtgärder.USA18 miljarder kronor i total skördeskadeersättning, varav 12miljarder kronor för årets skördebortfall, 5,3 miljarderkronor för fleråriga skördeskador och 700 miljoner kronorför foderstöd. som inkomststöd fördåliga exportpriser.Ovanstående understryker ytterligare nödvändigheten av att de politiskakostnaderna för det svenska jordbruket måste minska, vilket också klartmotiveras i den statliga utredningen om livsmedelssektorns kostnader.Skatten på handelsgödselModerata samlingspartiet förespråkar vidare en utredning avskatten på handelsgödsel. De höga svenska skatterna påhandelsgödsel leder till påtagliga konkurrensnackdelar försvensk livsmedelsnäring. Det finns också anledningunderstryka att det är enbart drygt en procent avkväveläckaget till som kommer från svensktåkerbruk. En stor del av detta kommer dessutomförmodligen från stallgödsel och från det läckage somnaturligt sker från all mark. Det bör därför utredas om desenaste årens kraftiga höjningar av skatten på handelsgödselhaft några positiva effekter när det gäller att minskanärsaltläckaget. Visar det sig att skatten inte har någon effektbör den avskaffas.Även möjligheterna att använda andra medel i syfte att begränsanärsaltläckaget, än en hög beskattning av handelsgödsel, bör utredas.Utvärderingen bör ske i samarbete med berörda näringars företrädare.Information, ökad kunskap, bättre uppföljning och användande av gårdsvisakvävebudgetar kan vara sådana åtgärder.ReavinstbeskattningenEn annan skattefråga som utgör ett hot mot svensklivsmedelsproduktion är återinförandet avreavinstbeskattning på jordbruksfastigheter. Reavinstskattentas ej upp i utredningen om livsmedelssektornskonkurrenssituation (SOU 1997:167) och kräver en speciellredogörelse:Sedan skattereformen 1990 gäller en övergångsregel som eliminerarreavinstbeskattningen vid försäljning av jordbruksfastigheter. Fr.o.m. år 2000upphör dock övergångsregeln med automatik varefter full reavinstskattgäller. Eftersom de jordbruk som överlåts inte sällan är köpta blir reavinstskatten då extremt hög, vilket försvårar generationsskiften ijordbruksföretag och leder till bl.a. onödigt hårda skogsavverkningar isamband med ägarväxlingar.Moderata samlingspartiet har i skatteutskottet tidigare tagit initiativ tillöverläggning mellan utskottet och företrädare för ansvarigt departement idenna fråga. Regeringen har dock inte meddelat att man tänker elimineradetta nya skattehot mot livsmedelsnäringen och landsbygden. bördärför besluta att regeringen återkommer med ett förslag som innebäratt reavinstbeskattningen inte återinförs för jordbruksfastigheter.Eliminera problemen med EMU-utanförskapetLivsmedelsnäringen riskerar att drabbas hårt till följd av attSverige hamnar utanför valutasamarbetet EMU. Medanjordbrukets intäkter i hög grad kommer att bestämmas av detsom sker inom EMU-området, kommer kostnaderna ävenfortsättningsvis att anges i svenska kronor. En kapitalintensivbransch som jordbruket drabbas vidare extra hårt av denhögre räntenivå som förväntas bli följden av ett svensktutanförskap.Regeringen har ett ansvar för de valutaförluster som jordbruket kandrabbas av genom att inte är anslutet till EMU från starten. Allamöjligheter att minska eller eliminera de problem som följer av detta börprövas.Förenkla och förbättraregelverkenMiljöersättningarnaModerata samlingspartiet har tidigare kraftigt kritiserat dekrångliga svenska reglerna för att få del av EU:s miljöstödoch då framför allt kulturmiljöprogrammet. Det har visat sigatt de komplicerade reglerna medfört stora nackdelar framförallt för lantbrukarna men även för ansvariga myndigheteroch då inte minst för länsstyrelserna. Till detta kommer attde centralt utarbetade reglerna inte varit regionalt eller lokaltanpassbara och därigenom har också påtagliga miljöförlustergjorts.Bristerna i regelverken har dessutom lett till att hela miljöstödet inte harkunnat utnyttjas. Stora belopp som kunde ha kommit och miljö-vården till del har därigenom missats. bedöms att 350 miljonerkronor av inte har kunnat utnyttjas.Vi anser att långtgående förändringar och förenklingar av regelverket kringmiljöstöden bör göras inför nästa femårsperiod för miljöstödsprogrammen.Regelverket måste förutom att det skall göras enklare också bli mera flexibeltoch anpassbart till olika natur- och kulturförutsättningar. Beräknings-grunderna måste förändras. Så anser vi t.ex. att systemet med såväl kvalifika-tionspoäng som stödpoäng är onödigt krångligt och komplicerat, samtidigtsom det kan slå ut vissa viktiga objekt på administrativa grunder.Utifrån den ordning som gällde vid framtagande av nuvarande miljö-ersättningregler anser vi att en parlamentarisk beredningsgrupp skalltillsättas med uppgift att arbeta fram ett reviderat regelverk inför nästaprogramperiod. Detta bör ske i samarbete med näringen. Denna berednings-grupp har då att väga samman de olika intressen som gjort sig gällande pådetta område. Det är mycket angeläget att tidigare gjorda misstag, vidupprättande av nu gällande regelverk, inte upprepas. Det är också efter-strävansvärt att samtliga regler, oaktat tid för ikraftträdande, kommer attgälla från samma tidpunkt.Moderata samlingspartiet anser att följande punkter skall beaktas vidförändringarna av miljöersättningarna:? Det skall även fortsättningsvis finnas ett delprogram förresurshushållande konventionellt jordbruk och detta bör omfatta helalandet.?? Delprogrammen bör inte utformas så att stora brukningsenhetermissgynnas på bekostnad av små enheter. Miljöstödsprogrammen ärmotiverade av miljöskäl och skall inte ta andra hänsyn än justmiljöhänsyn. Miljöersättningen skall därför inte vara beroende avarealens storlek.?? Anslagna medel bör utnyttjas. Ersättningsnivåerna och reglerna börjusteras så att detta blir möjligt. Bl.a. bör möjligheterna att höja vallstödetoch betesmarksersättningen studeras. ?Vi anser att miljöersättningarna till jordbruket är av stor betydelse. Det ärdärför anmärkningsvärt att regeringen vill utreda en kraftig minskning avdessa ersättningar genom en neddragning av ramen med inte mindre än enmiljard kronor.Blockdatabasen och kartavgifternaModerata samlingspartiet är kritiskt till det sätt på vilketjordbrukets blockdatabas byggs upp. Vi anser att staten skallfinansiera uppbyggnaden av blockdatabasen inom ramen förde anslag som ges till myndigheterna inom jordbruketsområde, i stället för den extra kartavgift som belastarjordbruksföretagen. Regeringen bör återkomma med ettsådant förslag.Vi föreslår avsevärda förenklingar i regelverken, framförallt närdet gäller miljöersättningarna. De resurser som då frigörs hos myndigheternabör användas för att finansiera uppbyggnaden av jordbrukets blockdatabas.MjölkkvoternaIntroduktionen av kvotsystemet för mjölk var besvärlig förmånga lantbrukare. Det ligger i sakens natur att det uppstårproblem när man skall gå in i ett sådant begränsningssystem.Regeringens förseningar i genomförandet och den onödigakopplingen av inhemska regler i anslutning tillkvotfördelningen var olycklig. Den direkta kopplingen tillgödselvårdsanläggningar var ett sådant nationellt krav somvi moderater motsatte oss. Det är nu angeläget att onödigastyrande regler sorteras bort ur systemet.Vi anser att en fri handel med mjölkkvoter skall införas i . Dettaskulle ge såväl en billigare och smidigare administration som en möjlighettill mer flexibla lösningar för enskilda mjölkproducenter. börsystemet med produktionskvoter avskaffas.Djurskydds- och miljöfrågorDen svenska livsmedelsproduktionen och djurhållningen hargjort sig känd för hög kvalitet. Detta skall till stor deltillskrivas jordbruksnäringen själv som gjort stora insatsergenom bl.a. programmet och den frivilliga s.k. miljöhusesynen.Dessa kvalitetsmål är också viktiga konkurrensmedel. Vi tror att frågan omkvalitet och god djurhållning kommer att ha fortsatt stor betydelse framöver,inte minst när det gäller export av livsmedel.Hela det svenska jordbruket har som målsättning att utformaresurseffektiva, kretsloppsbaserade produktionssystem, som ger låg miljö-påverkan och producerar livsmedel med hög kvalitet. är också måna om att ge djuren livsbetingelser, som tillgodoser derasnaturliga behov. Beträffande djurskyddskraven anser vi att reglerna i förstahand skall utformas utifrån funktionskrav och mindre utifråndetaljregleringar. Tillämpningen av reglerna beträffande båspallarnas längdär ett exempel på hur fysiska detaljregler kan komplicera verksamheten förenskilda brukare.De regler och förbehåll förhandlade sig till, såsom frihet frånantibiotika och förbud att använda kadavermjöl, måste värnas. Förståelsenför de svenska kraven synes öka och goda förhoppningar finns nu om att EUslutligen skall godkänna dessa regler och även införa dem i hela unionen.Sverige skall också arbeta för att de höga djurskyddskrav som finns i vårtland även skall gälla i övriga EU-länder.Konsumenternas intressen måste hävdas starkt vad gäller livsmedlenskvalitet och säkerhet. För många konsumenter är etik, miljö och hälsaavgörande, när de handlar sina livsmedel. Konsumenternas fria ochmedvetna val skall enligt vår uppfattning styra produktionen avekologiskt framställda livsmedel.Lantbruket har en nyckelroll i strävan att uppnå en hållbar utveckling.Vägarna till miljövänligare produktion är olika. Övergång till ekologiskproduktion är en, men konventionell produktion inriktad på minsta möjligaanvändning av kemiska hjälpmedel, och en stor medvetenhet då det gällerkraven på en god miljö, är en annan. Därför bör också det konventionellajordbrukets strävan till en allt miljövänligare produktion uppmärksammasoch stödjas.VeterinärorganisationenDet råder en betydande osäkerhet när det gälleransvarsområdet för distriktsveterinärorganisationen. Påmånga håll finns klagomål över att Jordbruksverketsveterinärer med hjälp av skattepengar tar marknadsandelarfrån övriga veterinärkåren, bl.a. när det gäller vård avsällskapsdjur. Detta har bl.a. uppmärksammats avSmåföretagsdelegationen.I förra årets budgetproposition angavs att distriktsveterinärernas roll är atttillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduk-tionen och hos hästar som används inom jord- och skogsbruket. Det faktumatt denna skrivning slopats i årets budgetproposition ökar ytterligareosäkerheten kring distriktsveterinärernas ansvarsområde.Riksdagen bör med anledning av detta ge regeringen till känna att detansvarsområde för distriktsveterinärorganisationen som framgick av förraårets budgetproposition skall gälla.Jordbruket i norra möjliggöra en jordbruksproduktion över i princip helalandet är, och har varit, en svensk målsättning ijordbrukspolitiken.Målsättningen att bibehålla och utveckla jordbruket i norra skallvara densamma nu som före EU-inträdet. Jordbruket, inte minst i Norrlandsglesbygd, har en avgörande betydelse för att upprätthålla sysselsättning,samhällsstruktur och en tilltalande landskapsbild. Målsättningen - ettlivskraftigt jordbruk även i - kräver en acceptabel nivå påproduktionen.Utifrån de erfarenheter vi fått beträffande regelverken efter EU-inträdetanser vi att de nuvarande åtgärderna inom struktur- och regionalpolitikenuppvisar en mycket splittrad och svåröverskådlig bild, varför en samordningoch förenkling är nödvändig. är situationen och förutsättningarnamellan olika delar av unionen mycket olika, varför decentraliserade ellerlokala lösningar i många fall kan vara att föredra.En kontinuerlig uppföljning beträffande effekterna av de olika stöd-formerna för måste göras. Det gäller för övrigt även situationen påSydsvenska höglandet. I "Utvärdering av de regionalastöden till jordbruket" framkommer viktiga fakta som bör ligga till grund fören samlad översyn som bör göras av de regionala stöden, deras regleverk ochderas geografiska gränser.Gemensam jordbrukspolitiki EUVi anser att det inom ramen för medlemskapet är heltnödvändigt med en gemensam jordbrukspolitik inom EU. Viavvisar bestämt alla förslag om en renationalisering avjordbrukspolitiken.Det finns ett stort stöd för en reformering av jordbrukspolitikeninom EU. Vi moderater anser att skall verka för en avreglerad ochförenklad jordbrukspolitik. Vi bedömer att det svenska jordbruket utifrån enhög rationaliseringsgrad och gediget kunnande är konkurrenskraftigt i ettsådant sammanhang. Detta förutsätter dock, som vi tidigare påpekat, attinhemska konkurrenshämmande kostnader och regler undanröjs.Avregleringen måste genomföras successivt och med respekt för näringensanpassning till en friare marknad. En avreglering och marknadsanpassning ärpå sikt en överlevnadsfråga för hela det europeiska jordbruket. Livsmedelsproduktionen är en viktig del av EU:s näringsliv och av desskultur. Det är därför viktigt att såväl primärproduktion som industri finnskvar efter en reform och kan dra nytta av den öppnade världsmarknad somkommer att bli följden av såväl redan genomförda som kommandeförhandlingar i WTO. Ambitionen måste vara att europeiska livsmedel skallvara vinnare på världsmarknaden efter ytterligare avregleringar.En annan viktig utgångspunkt är att EU:s livsmedelsförsörjning inte fårriskeras. Om avregleringar och liberaliseringar sker i någorlunda samma takti samtliga större producentområden finns enligt vår mening ingen större riskatt EU:s produktion drastiskt skulle minska. Om däremot en snabb ochensidig avreglering genomförs är risken uppenbar att andra världsdelarsjordbrukare och industrier blir de enda vinnarna. Någon form av korrektivbör dock alltid finnas om produktionen skulle nå en kritisk nedre gräns.En tredje utgångspunkt är att CAP i första hand och primärt skall omfattalivsmedelsproduktionen.Självklart skall jordbruk bedrivas inom ramen för en hållbar utvecklingoch omfattas av samma miljöhänsyn som andra verksamheter och likasjälvklart skall regionalpolitiken (strukturfonderna) också omfattajordbruksföretag.Betydelsen av en värnadäganderättDen odlade jorden, det öppna kulturlandskapet och detkulturarv som ligger i byggnaderna och miljöerna pågårdarna runt om i vårt land har ett stort värde för helalandet. För den svenska bondebefolkningen har det varitsjälvklart att äga och vårda, och förvaltarskapstanken hargenomsyrat sättet att handla. Det finns ett klart sambandmellan generationers brukande av jorden och inriktningennär det gäller en långsiktig och hållbar framtidajordbrukspolitik.Svenskt jordbruk är klart förankrat i det privata ägandet. Den självägandebonden har varit en symbol genom generationer. Det spridda ägandet måstesom vi ser det vara en viktig faktor även för framtiden. Tyvärr återkommeralltemellanåt förslag som innebär inskränkning av den fria äganderätten.Vissa av avsnitten i miljöbalksförslaget samt diskussionerna kring nyatolkningar av allemansrätten är sådana aktualiserade exempel. Vianser att den fria äganderätten är fundamental och anser att det avgrundlagen bör framgå att äganderättens princip är okränkbar.Det svenska jordbrukets framtid måste också ses i det livsmedelspolitiskaförsörjningsperspektivet där, som framgår av regeringens redovisning,jordens livsmedelsproduktion behöver fördubblas fram till år 2025.Miljön i odlingslandskapet är en viktig faktor. Detta gäller hela den fysiskamiljön såsom odlingarna, den biologiska mångfalden och kulturmiljön.Redan innan EU-medlemskapet påbörjades ett utvidgat gemensamt ansvarför bibehållande av miljö- och kulturvärden i det agrara landskapet. EfterEU-inträdet ökade våra möjligheter på detta område genom deframförhandlade miljöersättningarna. Vi anser att dessa ersättningar ärvärdefulla och viktiga. Det är helt rimligt och riktigt att lantbrukarna fårersättning för skötsel av områden och miljöer som har ett stort allmäntintresse ur bevarandesynpunkt. Jordbruket som konkurrensutsatt näring ochdärtill med begränsad lönsamhet kan omöjligen själv bära kostnaderna förviktiga gemensamma bevarandeintressen. Som vi tidigare påtalat i dennamotion måste dock regelverken utformas så att de är praktiska ochändamålsenliga ur såväl brukar- som bevarandesynpunkt.Landsbygden - en värdefulllivsmiljöDe senaste årens politik har lett tillsnabbt befolkningsrasMånga uppfattar landsbygden som en värdefull miljö att levaoch verka i eller där man kan tillbringa sin fritid förrekreation och vila. För att kunna ta till vara landsbygdensresurser krävs bedömningar utifrån en helhetssyn, och meden positiv tilltro vad gäller olika möjligheter och resurser. Enväl fungerande jordbruksnäring är en förutsättning för enlevande landsbygd.Produkterna från skogen utgör vår viktigaste exportvara och det svenskajordbruket tillhör de mest effektiva i världen. Kulturlandskapet, som är enföljd av de areella näringarnas verksamhet, är vackert och skiftande.Diskussionen måste nu föras om hur man kan avlägsna hinder förentreprenörer, nya företag och investeringar i syfte att dra nytta av dessaresurser.Den socialdemokratiska regeringen har i många avseenden drivit ennegativ politik gentemot landsbygden. Detta har resulterat i en rekordsnabbbefolkningsminskning i glesbygdslänen.Skatte- och avgiftshöjningarna har drabbat den bilberoende landsbygdensärskilt hårt. Som exempel kan anges höjd bensinskatt, höjd fordonsskatt ochförsämrat reseavdrag. Fastighetsskattehöjningen är särskilt negativ förskärgårdsområdena.På det sociala området och inom skolan har också politiken varit tillnackdel för landsbygdens livskraft och mångfald. Slopat vårdnadsbidrag ochattackerna mot friskolorna är exempel på detta.Utvecklingen på landsbygden hämmas genom den politik som förs avregeringen. Detta är allvarligt i ett läge när vi behöver ta tillvara demöjligheter som finns i hela vårt land. Resurser från jord och skog kan bättretas tillvara och kulturlandskapets och naturens värden är också enframtidsresurs. Svensk landsbygd är värd en bättre politik.Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet där manhar tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boende på landet och att regleroch bestämmelser utformas så att dessa inte utgör ett hinderför boendet.Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endast starka skäl skall få hindrabebyggelse. Den lagstadgade huvudregeln skall vara rätten att bygga pålandet. Förbudet att bygga i strandnära områden bör ses över i syfte attunderlätta för människor att bygga längs fler kust- och sjöområden.Många människor önskar kunna äga mark. Den möjligheten har ökatgenom bättre förutsättningar att göra avstyckningar från jordbruksfastighetergenom lantmäteriförrättning och genom förändringar ijordförvärvslagstiftningen. Vi anser att man bör gå ännu längre och införagenerösare regler för sådana avstyckningar. Detta kan gällafamiljemedlemmar som gärna vill äga en bit mark i anslutning till dettidigare föräldrahemmet, eller andra som vill bedriva verksamhet medanknytning till markbehov.Valfrihet gynnar landsbygdenHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta en storroll på landsbygden. En ökad bosättning i glesbygd stärkerden sociala gemenskapen. Medelåldern är ofta hög. Ett ökatinslag av yngre familjer skapar en kontinuitet och ger ökadtrygghet.På det familjepolitiska området krävs reformer. Lägre skatt, vårdnads-bidrag och lagstadgad frihet inom barnomsorgen är moderata krav. Skol-pengen är mycket viktig när det gäller att rädda nedläggningshotadelandsbygdsskolor och möjligheten att starta nya skolor på landsbygden.Vi anser att man skall gå vidare på denna valfrihetens väg.