mot · GM02K256 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K256av ()PersonuppgiftslagenDen träder personuppgiftslagen (PUL) ikraft. Ett antal av de komplikationer som lagen skapar börjarnu i allt större utsträckning uppmärksammas av allmänheten.Protesterna via e-post har varit omfattande och välunderbyggda och fram-förallt handlat om det fria ordet, särskilt på internet. Det har observeratsatt enbart omnämnande av en persons namn på webbsidor kan vara förbjudet,vilket förmodligen skulle göra den absoluta majoriteten av webb-sidor illegala. Ett exempel på vad medborgarna vänder sig mot utgör följandebrev på en webb-sida:Jag har tagit del av beslutet om de den nya Personuppgiftslagen:http://och vill härmed framföra min mening att jag uppfattarlagen som en kränkning av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter,artikel 12 och 19. För mig är internet ett medel att samtala med andra, ochför internet skall inte gälla några andra lagar än vad som gäller exempelvisför tidningar. Ett gammalt ordspråk säger: Man skall inte förbjuda elden föratt den kan bränna ned en stad - en sådan lag har ni nu stiftat. Förbjudmissbruket - inte bruket!Dessvärre har riksdags majoritet stiftat en sådanlag.Lagen initierades av EU-inträdet som ledde till att måste följa deEU-rättsliga principerna.Det aktuella EG-direktivet gällde skyddet för den personliga integriteten,och det är ett grundläggande värde som bör värnas.Att lagstiftningen skapat fundamentala problem t.o.m. av yttrande-frihetskaraktär hänger samman med ett olyckligt val av lagstiftningsmodell.Missbruk av personuppgifter skall beivras. Vilka media som person-uppgifterna hanteras i är av sekundärt intresse. Den bakomliggande orsakentill valet av lagstiftningsmodell kan vara att de beredande myndigheternaaldrig gjort en djupare analys av vilka typer av registreringar som verkligenkan skada enskilda. Detta kan hänga samman med svensk administrativ- ochlagstiftningstradition. I har farorna med omfattande statliga ochkommunala register negligerats.Lagrådet var kritiskt mot PUL på följande punkter:1. Lagen motsvarar sannolikt inte EG-direktivets krav. För att lagen skullestå sig i skulle antagligen tryckfrihetsförordningen ochsekretesslagen behöva ändras.2.3. PUL inskränker lagstiftningsmakt. Regeringen eller enmyndighet skall på egen hand kunna lagstifta i nya situationer, därkänsliga uppgifter registreras. En så långt gående delegeringsrätt brytermot regeringsformen. 8 kap. 2 §, även om regeringen har försökt hävdanågot annat.4.Vid de senaste månadernas debatt har klart framkommit attregeringen och de rättsvårdande myndigheterna varken kaneller vill systematiskt kontrollera att lagen följs. Samtidigtföreskriver lagen att brott skall beivras medvitesföreläggande, böter, skadestånd och t.o.m. fängelse. Dendiskrepans som finns mellan lagstiftningen och hur statenavser att upprätthålla den är förödande för rättsmedvetandetoch också för människors rättssäkerhet. S.k. obekvämapersoner kan med lagens hjälp "klämmas åt" för att tystas.En sådan lagstiftning kännetecknar just nationer som intelängre är rättsstater.Förhoppningsvis är lagstiftingen mer ett utflöde av felaktiga analyser ändåliga intentioner.Frågan om den personliga integriteten har i viss utsträckning en speciellaspekt i Sverige.I vårt land har myndigheternas registrering av mycket känsliga uppgifter,t.ex. gällande sjukdom och liknande, varit vidsträckt och denna tendens harökat . Exempel på detta är läkemedelsförmånens recept-register och landstingens arbete med att skapa ett redovisningssystem somskall redovisa varje patientbesök, varje diagnos, kostnaderna för varje be-handling, patientens familjeförhållanden etc. på patientens, den s.k. kostnads-bärarens, personnummer. Om någon typ av registrering är integritets-kränkande, och som i vissa situationer kan missbrukas, är det denna typ avregistrering.I en rapport av som av förordnandes den12 att biträda departementet i den fortsatta beredningen avfrågor som behandlades i Ds 1995:51 (Ju 1994:1), utvecklas de nu framfördasynpunkterna på följande sätt (uttryckligt samtycke att nämna har inte inhämtats):Det är givet att det är inom den offentliga sektorn som den mest känsligainformationen registreras beträffande såväl fysiska som juridiska personer.Det kan räcka här att nämna databaser med personregister inomskatteförvaltningen, hälso- och sjukvården, polisen med t.o.m. förspaningsregister samt kriminalvården. Innehållet i stora delar avmyndigheternas databaser sprids med stöd av offentlighetsprincipen inomoch utom den offentliga sektorn. Fördelarna med ADB, att en på en gångsamlad information lätt kan återvinnas och återanvändas för ursprungligaeller ständigt nya ändamål trots att informationen stundom är färskvara ochinte ens lämpar sig för återanvändning för det initiala syftet med insamling -kan omvänt också bli ett stort problem. ...Departementspromemorian innehåller bl.a. (s 8-9) en analys av detåterkommande problemet rörande vad som egentligen innefattas i begreppet"personlig integritet", dvs. hur det skyddsvärda området skall bestämmas.Trots detta tunga påpekande av Justitiedepartementetsutredningsman stadgar PUL att beslut om sådana registerskall överlåtas till enskild myndighet.Lagen på det sätt den är skriven skyddar således inte mot integritets-kränkande register, men den hindrar det offentliga samtalet. Integritets-riskerna ökar dessutom genom att verksamheten inom det känsliga sjuk- ochhälsovårdsområdet i stort sett sker inom offentliga monopol.Vad som anförts leder till slutsatsen att lagen om personupp-giftsregistrering inte går att tillämpa på ett rättssäkert sätt. Detta innebärattregeringen måste utforma en lagstiftning i överensstämmelse medEG-direktivet som inte ger upphov till brister och de nu påtalade omfattandeskadliga effekterna. De svårigheter som kan uppstå i samband med EG-direktivet måste underordnas grundläggande regler i en rättsstat.Hur ett förnyat lagstiftningsarbete kan bedrivas framgår också av JanFreeses promemoria s. 20:Det brådskar att åstadkomma nödvändiga förändringar. Orsakerna är flera.Den tekniska utvecklingen, och då inte minst inom IT-området urholkar iaccelererande takt gällande lagstiftning som vissa regelverk hindraren nyttig och lämplig utveckling. Obsolet lagstiftning är redan ett stortbekymmer och kan utvecklas till ett allvarligt samhällsproblem.Oavsett hur stora ingrepp i gällande lag som anses påkallade krävs ändringav grundlag, vilket innebär att ett första beslut bör tas av senastunder . Det innebär att ett utredningsförslag bör föreligga undervåren 1997 för att remiss- och propositionsarbetet skall hinnas med. I annatfall fördröjs en reform till år 2002.Allmänt är det knappast längre möjligt att tillämpa traditionellautredningsmetoder. EU:s dataskyddsdirektiv är ett skräckexempel hur ettregelverk kan hinna föråldras under arbetets bedrivande. Redan under ett parårs traditionellt utredningsarbete hinner fyra till fem nya PC-generationer sedagens ljus.Mitt förslag är att uppdrag lämnas till en sammanhållen expertkommittémed undergrupper för skilda områden såsom grundlagen, skattesystemet osv.Kommittén skall självfallet ha en referensgrupp i vilken bl.a. bör ingåparlamentariker.En komplicerande faktor är att utredningen i syfte att åstadkomma enallmän integritetslag måste parera i första hand rådande förhållanden inomEU, men även mer globala ...Det grova misstag som har skett genom att antagitregeringens förslag till personuppgiftslag måste medomedelbar verkan rättas till. Misstaget är utomordentligtbesvärande, varför unika åtgärder måste vidtas. Enomedelbar åtgärd innebär att antar enövergångsregel, som anger att lagen först träder i kraftår . Nytt skyndsamt utrednings- och lagstiftningsarbeteinriktas på att ta fram en lag som beivrar missbruk avpersonuppgifter och personregister. Lagstiftningsarbetet börske i enlighet med de synpunkter som redovisats ipromemorian "Rapport om skyddet för enskilda personersprivatliv" av , förordnad av Justitiedepartementetför den fortsatta beredningen av Ds 1994:51.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar utforma övergångsbestämmelser i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformningen av ny personuppgiftslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredningsarbetet gällande ny personuppgiftslag.Stockholm den 26 oktober 1998Margit ()