ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk728 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk728av Per ()FlygplatsbutikerFram till och med gäller de regler som funnits iårtionden vad gäller taxfreehandel vid våra internationellaflygplatser. Under uppvisande av ett färdbevis kan kundenskattefritt handla den alkohol-"ranson" som gäller förresmålet.SAS Trading m.fl. har av fått tillstånd att säljaskattefria alkoholdrycker > trots Systembolagets monopol.Från och med den 1 juli 1999 avskaffas all taxfreehandel inom EU, varförovan beskrivna handel upphör att vara skattefri, men varorna kommer dockinom EU fortsättningsvis att säljas beskattade.Det råder tyvärr oklarheter om huruvida butiker i innanför tull-filtret på våra flygplatser får fortsätta att sälja alkohol efter den 1 juli1999om varan beläggs med tull och skatt.Ur konkurrenssynpunkt borde det vara en självklarhet att även SASTrading och andra företag som finns innanför tullfiltret kan fortsätta säljaalkoholhaltiga drycker om än skattade till resenärer inom EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att flygplatsbutiker ges möjlighet att fortsätta säljaalkoholhaltiga drycker om än beskattade till resenärer inom EU.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()
mot · GM02Sk729 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk729av ()Punktskatter och organiserad brottslighetPunktskatterna är höga i . Den illegala handeln medpunktbeskattade varor har därför ökat kraftigt i Sverige.Först kom de illegala cigarretterna, därefter alkoholen ochsedan ölet. Lönsamheten i den illegala handeln har varitbetydande och straffsanktionerna relativt begränsade. Denhöga punktbeskattningen har skapat utrymme för denorganiserade brottsligheten att bygga upp en välfungerandedistributionsapparat och skapa sig en synnerligen lönsam ochstabil finansiering.Och en välorganiserad kriminalitet som växer sig allt starkare är enallvarlig fara för samhället. Det finns därför mycket starka skäl för attreducera dess förutsättningar genom en harmonisering av de svenskapunktskatterna med omvärldens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om punktskatterna och den organiserade brottsligheten.Stockholm den 28 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Sk730 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk730av och ()Beskattningen av företagare med funktionshinderNär en eller flera funktionshindrade startar ett företag är detArbetsmarknadsstyrelsen/länsarbetsnämnden som har handom anpassningen av arbetsplatsen, starta-eget-bidragen,näringshjälpen m.m. Detta utifrån den kunskap ocherfarenhet som respektive handläggare besitter om detaktuella företagets verksamhet, funktionshindren och depersonliga förutsättningarna som gäller för var och en av desom skall verka inom respektive företag.Om en ny anpassning måste göras är det försäkrings-kassan som ansvarar för och handlägger den uppkomna situationen. Detta ärolyckligt då den aktuelle företagaren då får börja om hos en ny myndighetsom inte har några grundkunskaper om vare sig den enskilde, dennesfunktionshinder eller förtaget. Den kunskap och de erfarenheter som redanfinns på länsarbetsnämnden och hos dess handläggare tas inte tillvara. Detnaturliga vore då att länsarbetsnämnden kontinuerligt har hela ansvaret förgruppen "företagare med funktionshinder".Den som är i behov av en handikappanpassad bil på företaget, t.ex. enrullstolsanvändare, kommer med nuvarande skatteregler att riskera att få ettmycket högt förmånsbeskattningsvärde eftersom dessa bilar ofta kräverstörre utrymmen och speciell utrustning, och därmed betraktas som lyxbilar.Det krävs därför en översyn av nuvarande regler för förmånsbeskattningen såatt de som har en handikappanpassad bil i företaget inte oskäligenmissgynnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att se över hur ansvaret skall fördelas till stöd förföretagare med funktionshinder,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att se över förmånsbeskattningen av fordon förfunktionshindrade.Stockholm den 28 oktober 1998Torgny ()()1 Yrkande 1 hänvisat till AU.
mot · GM02Sk801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk801av ()F-skattsedelI budgetpropositionen meddelar regeringen att man inte harför avsikt att underlätta för enskilda personer att erhålla F-skattsedel. Detta besked är mycket negativt eftersom mångapersoner, som haft för avsikt att starta egen verksamhet, haftstora problem med att erhålla F-skattsedel. I vissa fall har detrört sig om mycket lång väntan, med omfattandekorrespondens innan slutligt beslut fattats. Detta äroacceptabelt.Det måste bli betydligt enklare att erhålla F-skattsedel. Alla talar omnödvändigheten av nya företag och om gynnande av småföretagande. Dennuvarande ordningen på detta område motverkar dessa syften. Den normalaordningen måste vara att den som vill erhålla F-skattsedel snabbt och utankrångel skall ha rätt att erhålla sådan. Jag anser att nuvarande ordning om-gående ändras så att den som så önskar snabbare och enklare skall erhålla F-skattsedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regler för erhållande av F-skattsedel.Stockholm den 14 oktober 1998Göte ()
mot · GM02Sk802 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk802av ()Entreprenörer och företagareSverige behöver fler företagare. Skicka enansökningsblankett om egen och förenklad F-skattsedel tillalla artonåringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skicka en ansökningsblankett om egenoch förenklad F-skattsedel till alla artonåringar.Stockholm den 20 oktober 1998Inga Berggren ()
mot · GM02Sk803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk803av ()Småföretagens kostnad för skriftväxling med RiksskatteverketDe svenska företagen sköter som bekant om en stor del avinkassering, redovisning och administration av statensskatteintäkter. Detta sker utan ersättning och med tiden hardet blivit en betydande kostnadsbelastning. Särskilt för desmå enskilda företagen för vilka samma regler gäller som förstora företag. Några "morötter" delas inte ut utan iställetbestraffas företagen för eventuella dröjsmål av redovisningm.m. Detta gäller även vid små förseelser. Som exempel kannämnas att om ett ofrankerat brev innehållandemervärdesskatteredovisning återsänds till avsändaren påförsen straffavgift med på grund av försentinlämnande. Den räntevinst som tidigare funnits är numeraförsumbar med hänsyn till de allt kortarebetalningsintervallen. Därför ter det sig småaktigt att mant.ex. i samband med övergång till skattekontosystemet måsteerlägga brevporto för den extra korrespondens som blivitföljden. Detsamma gäller den ökande skriftväxling somblivit följden av de mycket sumariskadeklarationsblanketterna för småföretagarna.Möjliga lösningar är t.ex. att låta all skriftväxling med skattemyndig-heterna befordras utan kostnad för företagen eller att företagen får göra ettschablonmässigt kostnadsavdrag i samband med olika skatteredovisningar.Regeringen bör skyndsamt utreda detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om företagens skriftväxling med skattemyndigheterna.Stockholm den 23 oktober 1998Erik ()
mot · GM02Sk804 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk804av och ()F-skattsedelDet förväntade beskedet att det skulle bli enklare förföretagare att erhålla F-skattsedel saknas ibudgetpropositionen /99.För att F-skatt skall beviljas måste den som ansöker visa att han eller honbedriver näringsverksamhet, vilket kräver självständighet i relationen till enuppdragsgivare. Den som till exempel bara har uppdrag från sin före dettaarbetsgivare betraktas inte som självständig. Ofta har skattemyndigheternakrävt så många som fyra eller fem separata uppdragsgivare.Regeringens egen småföretagardelegation har varit kritisk och påpekat attreglerna är dåligt anpassade efter det moderna arbetslivets krav. För mångaav dem som söker F-skattsedel är det ofta svårt att bedöma vilka kunder manskall få som företagare. Avknoppning är en högst normal väg till nyföre-tagande och att ett företag inledningsvis endast har en kund får inte hindradess etablering, skrev delegationen i betänkandet Bättre och enklare regler.Detta synsätt genomsyrar utredning där slutsatsen blevatt formuleringen "självständigt bedriven förvärvsverksamhet" skulle ändrastill "med viss grad av självständighet bedriven förvärvsverksamhet. "Trots att de flesta remissinstanser varit positiva tar inte regeringen uppförslaget i budgetpropositionen. Bl.a. påpekar regeringen i propositionen attLO varit negativ till förslaget. Detta är anmärkningsvärt. Regeringens besluti budgeten att inte underlätta för företagare att få F-skattsedel missgynnarbl.a. arbetslösa LO-medlemmar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att av regeringen begär förslag som gör det lättare att erhållaF-skattsedel.Stockholm den 25 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sk805 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk805av m.fl. (v)Tidpunkt för inlämnande av deklarationerDeklarationstidpunktDen nya förenklade deklarationen har i många avseendeninneburit en minskning i arbetsbelastningen inom landetsskattemyndigheter. har det inneburit att vissaarbetstoppar har förskjutits , eftersom denförtryckta deklarationen tar att förbereda innan denskickas ut till de skattskyldiga. För att i alla lägen hinna meddetta har sista inlämningsdag för den förenkladedeklarationen flyttats fram till . Den allmännadeklarationen skall vara inlämnad senast den 31 mars.Det nya datumet för den förenklade deklarationen skapar vissa flaskhals-problem. Granskningstiden blir till stora delar förlagd till sommarmånadernaeftersom slutskattesedlarna skall vara distribuerade senast i mitten avseptember. För att hinna med alla deklarationer kontrollerar man inte allaavdrag lika noggrant. Arbetet med de förenklade deklarationerna undersommarmånaderna innebär i sin tur också att tiden som blir över förgranskning av mer komplicerade deklarationer blir knapp. På grundval avdetta anser att man bör ändra på inlämningsdag så att ett störreutrymme skapas för kontroller.Vänsterpartiet föreslår därför att sista inlämningsdag för de förenkladedeklarationerna ändras till . Då får vi också en gemensaminlämningsdag för alla deklarationer.Inbetalning av kvarskattEtt annat problem som har uppstått från och med inkomståret1998 är inbetalningen av kvarskatt. Enligt de gamla reglernahade arbetsgivaren ett ansvar för att den kvarstående skattenbetalades in. Det var ett effektivt system och gav en störregaranti för att skatten betalades in. I det nya systemet är dethelt upp till den skattskyldige själv att betala in obetaldslutlig skatt. anser att arbetsgivarensskyldighet att medverka vid betalningen av kvarstående skattskall återinföras. Vad som ovan anförts bör regeringenåterkomma med förslag om.De nya reglerna innebär också att en skattskyldig med förenkladdeklaration, och som får sitt slutskattebesked , skall betalain den kvarstående skatten . Det här kanleda till stora problem för många, speciellt barnfamiljer, då slutet av åretoftast innebär stora påfrestningar för familjeekonomin. Vänsterpartietföreslår därför att den tidigare betalningstiden för kvarstående skatt skallåterinföras. Vad som ovan anförts bör regeringen återkomma med förslagom.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionen anförtsom ändrad sista inlämningsdag för den förenklade deklarationen,2. att hos regeringen begär förslag om betalningstid förkvarskatt,3. att hos regeringen begär förslag om arbetsgivarens skyldighetatt medverka vid betalning av kvarstående skatt.Stockholm den 21 oktober 1998Marie ()()()()()Per ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Sk806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk806av Per m.fl. (v)Anslagen till skatte- och kronofogdemyndigheternaUnder senare år har stora besparingar genomförts inom de statligaverksamheterna. Vissa av dessa besparingar har motiverats med nyteknik och nya arbetsformer. Bland de myndigheter som fått vidkännasstora besparingar finns skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. har betonat dessa bådamyndigheters roll, inte bara när det gäller granskningen och indrivningenav skatter, utan också i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Deneddragningar som gjorts ger därför fel signaler till medborgarna. Detinnebär att ambitionsnivåerna sänks och att skatteundandragandet ökar,liksom den ekonomiska brottsligheten.Den ekonomiska brottsligheten medför inte bara stort skattebortfall förstaten. En ännu allvarligare konsekvens är den inverkan den får på kon-kurrensen och hotet mot alla seriöst arbetande företagare. Ett samhälle kanpå sikt inte vara solidariskt om staten inte upprätthåller konkurrens på likavillkor. konstaterar, liksom RSV, att smärtgränsen för längesedan är nådd. Bara i det nya storlänet, , planeras idagarna neddragningar på i runda tal eller 150 personer. harneddragningar i första hand drabbat s.k. baspersonal. Detta har inneburit atthögutbildad personal i större utsträckning fått syssla med mindre kvalifi-cerade arbetsuppgifter som baspersonalen skötte mer effektivt.De planerade neddragningarna kommer emellertid att drabbaäven handläggande personal. Personal som tidigare genomgått dyrbarautbildningar i myndighetens regi. har tidigare, i enlighet medgjorda utredningar, hävdat att varje satsad krona ger tillbaks iskatteintäkter. I vissa fall hävdas att det handlar om förhållandet 1:10.Vänsterpartiet har varit lite mer försiktigt och ansett att relationen snarareär1:5. Vi har därför svårt att förstå logiken i de gjorda nedskärningarna. Tyvärrtar den nya budgettekniken inte hänsyn till detta faktum. Ökade intäktermedför inte att utgiftstaket kan ändras utan detta ligger fortfarande helt fast.Under beredningen i utskottet bör det utredas om det finns möjlighet attomfördela medel inom det aktuella utgiftsområdet. För ochframöver bör både skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter tillförasmer resurser för att garantera framtida skatteintäkter genom omfördelningarinom utgiftsområdet eller mellan utgiftsområdena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser för skattemyndigheter och kronofogdemyndigheterför budgetåren 2000 och 2001.Stockholm den 25 oktober 1998Per ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Sk807 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk807av ()Gränsdragningsproblematiken vid svensk-finska gränsen i norra revisorer har granskat hur har införlivat EG-rätten.Revisorerna skriver:Med hänvisning till vad som framkommit i granskningen anser revisorernaatt regeringen bör ta initiativ till en utredning om EG-rättens effekter på densvenska nationella rätten.Enligt min mening behövs ingen utredning för att departementet ochmyndigheter skall följa de direktiv och artiklar som låg som underlag förvårt inträde i Europeiska unionen.Vid den svensk-finska gränsen i norra fungerar fortfarande inte gemenskapslagstiftningen. I fördragets artikel 3 klargörs att deninre marknaden betyder att hindren för fri rörlighet för varor, tjänster ochkapital avskaffas mellan medlemsstaterna.I artikel 6 står det:Regler som är så utformade att de måste leda till en mindre gynnsambehandling av det som härrör från ett annat land är öppet diskriminerande.Under lika och ostörda konkurrensförhållanden skall man på dengemensamma marknaden kunna handla och byta tjänster, arbeta, investeraoch producera och därigenom främja gemenskapens mål.Vidare står det att den konsument som åker över gränsen till ett annatmedlemsland och köper en beskattad vara inte får beskattas i hemlandet.Det torde således inte råda någon tvekan om vad som gäller och gällt sedanvi blev medlemmar av Europaunionen.Europeiska kommissionen har i en handlingsplan lagt fram tydligapolitiska rekommendationer för att den inre marknadens hela potential skallförverkligas. Kommissionen skriver:På den nationella nivån måste medlemsstaterna dels förbättra takten igenomförandet av gemenskapslagstiftning av betydelse för den inremarknaden, dels vidta kraftiga åtgärder för att minska nationell regleringsom hämmar både konkurrens och konkurrenskraft.Befolkningen i norra är mycket irriterade över den nationellasärlagstiftningen och myndighetsutövningen som är direktdiskriminerande. Landets främsta experter i EG-rätt ochMichael hävdar att myndigheternas förfaringssätt vidgränskontrollen inte håller vid en EG-rättslig prövning.De ifrågasätter också om och gör sig skyldiga tillöverträdelser av gemenskapsrättens bestämmelser och till rättsövergrepp motprivata resenärer, genom att felaktigt utnyttja bestämmelser och kontroll avyrkesmässiga vägtransporter till att kontrollera privat vägtrafik.Parallellt med en utredning om införlivandet av EG-rätten bör gränsdrag-ningsproblematiken vid svensk-finska gränsen i norra snaraståtgärdas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gemenskapslagstiftningen i enlighet med EG-rätten fullföljsvid den svensk-finska gränsen i norra den 27 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Sk809 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk809av ()F-skattsedel för riksdagsledamöterVillkoret för att få F-skattsedel är bl.a. att man bedrivernäringsverksamhet. Näringsverksamhet föreligger enligt 21 §kommunalskattelagen (KL) när verksamhet bedrivs yrkesmässigt ochsjälvständigt. Med yrkesmässigt menas varaktigt och med vinstsyfte.Självständighetskriteriet är avgörande vid en bedömning av ominkomsten skall hänföras till tjänst eller näringsverksamhet.I den allmänna debatten kring småföretagarna och deras villkor har detframförts att de som fattar de politiska besluten som rör företagsamhetenoftast själva saknar egen erfarenhet. Det medför en oförståelse för deproblem som en småföretagare kan möta, t.ex. när det gäller de effekter somolika beslut kan ha. Speciellt när det gäller åtgärder inom skatteområdet harmånga kritiska röster hörts.För att öka förståelse för egenföretagarens skattesituation bordedet vara möjligt att tilldela riksdagsledamöter . Det kräver att21 § KL ändras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 21 § kommunalskattelagen (KL) ändras så attriksdagsledamöter skall ha F-skattsedel.Stockholm den 25 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Sk810 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk810av m.fl. (fp, m, kd, c)Dröjsmålsränta i skattemålSkattelagstiftningen tenderar att bli alltmer komplicerad. Tyvärr är detta istor utsträckning även en internationell utveckling. Med ett högtskattetryck, så som det svenska, ökar även kraven på reglernas precisionoch förutsägbarhet.I är det i första hand fåmans- och egenföretagarnas beskattningsom genom sin höga komplexitet leder till problem vid upprättandet avdeklarationen. En osäker skattekostnad påverkar företagens likviditetunder . Innan visshet nås måste medel reserveras i företaget om inteskatten krävts in innan beslutet i ärendet eller målet vunnit laga kraft. Dettapåverkar företagens expansionförmåga och möjlighet att anställa.Oklara skatteregler leder även till att familjeföretag riskerar att slås ut avtillkommande skatt långt efter det att de har deklarerat. Eftersom denskattskyldige i praktiken inte kan påverka reglernas utformning skall hanheller inte behöva bli lidande av dem.En regel av stupstockskaraktär i skattelagstiftningen som innebär en visslängsta tid för myndigheternas handläggning av skatteärenden bör mot dennabakgrund införas. Har ärendet eller målet inte avgjorts inom bördet avskrivas.Målsättningen för skattemyndigheternas handläggning bör vara att alladeklarationer skall fastställas från det de lämnades in. ärhandläggningstiden enbart i domstol ofta 1-1½ år. Om skattemyndighetenifrågasätter deklarationen, bör i alla händelser inte eventuell ränta på iefterhand påförd skatt få tas ut . Om ett ärende är av enkelnatur kan det avgöras snabbt. Är det oklart bör inte den skattskyldige drabbasav osäkerhet genom att tvingas reservera medel för ränta för eneventuell i efterhand påförd skatt i mer än ett år.I valet mellan det allmännas skatteintäkter och den enskildes krav på att fåsin deklaration fastställd inom rimlig tid måste ett rättssamhälle sättaindividens intresse främst.En motion med samma innebörd som denna behandlades av skatteutskottetunder förra . Utskottets majoritet avstyrkte motionen med enutförlig redovisning av skälen (betänkande 1997/98:SkU19).Bland annat framhölls att det förslag till möjlighet till omprövning sommotionärerna begär skulle äventyra syftet med omprövningsförfarandet.Utskottet anför också att själva syftet med räntepåföringen skall fungera somen påtryckning att betala skatt i rätt tid.Trots utskottets skäl för avstyrkanden menar vi att en lösning påproblemen med långa handläggningstider för skatteärenden är en angelägenrättssäkerhetsfråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av möjligheten av att ta utdröjsmålsränta i skattemål.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()()()()