mot · GM02K237 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K237av m.fl. (v)Rösträtt för invandrareI val ökade det antal väljare som valde att avstå frånatt rösta. Detta är ett problem som måste tas på stort allvar.En rad olika faktorer har spelat in. Dit hör missnöje med denpolitik som förts och de alternativ som finns, känslan avutanförskap grundad i sociala förhållanden, arbetslöshet,ökade klyftor osv.Uppenbart är att valdeltagandet i områden med många invandrade varitalarmerande lågt. I dessa områden förekommer ett valdeltagande så lågt emot av de röstberättigade. I dessa områden slår de ovan angivna,allmänna sociala förhållandena med särskild kraft. Men därtill kommer ocksåett mera tydligt politiskt utanförskap. En del av detta kan ha sin grund i attför en del invandrade politiken i det nya hemlandet inte känns så viktig,eftersom man ännu känner starka band med det land man flytt eller flyttatfrån. Saken kan också ha en förklaring i den tröghet med vilken det politiskasystemet tar till sig den erfarenhet och kraft som finns hos nyhitflyttade.Förvisso kan detta till del ha sin grund i en etnisk tveksamhet i de politiskapartierna men också i att det ofta krävs en viss "förankringsperiod" i ett partiinnan en person kommer ifråga för förtroendeuppdrag. En viktig faktor tordedock också vara att många invandrade bara har en partiell rösträtt.Riksdagsvalet betraktas som det avgörande valet eftersom riksdagensbeslut i så hög grad påverkar villkoren för kommuner och landsting. När del av de människor som bor och verkar här i landet saknar rösträtt i"huvudvalet" väljer de att också avstå från att använda sig av sin kommunalarösträtt.Det finns två sätt att betrakta rösträtten. Det traditionella sättet är att serösträtten som knuten till medborgarskapet, dvs att bara den som är med-borgare i en stat kan ha rösträtt i riksdagsvalet där. Ett annat sätt är attmeraknyta rösträtten till boende och den sociala och politiska miljö i vilken manlever sitt liv och påverkas av. Då en flykting fått uppehållstillstånd och entidlevt i ett land måste han /hon också ha möjlighet att kunna påverka politikeni landet. I annat fall kommer den invandrade icke att känna sig integrerad isin nya omgivning och den tendens till utanförskap som ändå ofta ligger isjälva flykting- och invandrarskapet förstärks.Huvudargumenten för den traditionella hållningen är att rösträtten är enhuvudsak för medborgarskapet och att om den kvinna eller man som ärmedborgare i ett land även ges rösträtt i det land han/hon bor, då kan hamöjlighet till två rösträtter.Mycket tyder på att den faktiska utvecklingen försvagar dessa traditionellaargument. Vi lever i som präglas av att människor flyttar mellan länderoch att många människor för bosätter sig i andra länder än därderas vagga stod. Medborgarskap är betydelsefulla egentligen framför allt fördet rättsskydd och det ansvar en stat tar för sina medborgare. Rösträtten iparlamentsval är långt ifrån den enda faktorn av vikt för ett medborgarskap.Ingens rösträtt tas bort därför att fler får rösträtt. Och problemet med dubbelrösträtt är egentligen knappast ett problem. Ingen skall ha mer än en röst i ettoch samma val. Det är principens kärna. Om en person är medlem i tre olikaföreningar och utövar sin rösträtt som föreningsmedlem i tre olika samman-hang devalverar inte detta rösträtten för någon i eller ger inget försteg fördenpersonen inom en förening. Och så är det också med eventuell dubbel rösträttför invandrade kvinnor eller män. är det dessutom så att han/honkommit hit från länder där demokratin inte fungerar eller där rösträtten ärbegränsad eller där det krävs att man röstar från landet han/hon flytt från.Bara få stater erbjuder möjligheten till ambassadröstning för utlandsboende.Problemet, om det föreligger, torde vara försumbart.Däremot är det så att ickerösträtten i riksdagsval bidrar till utanförskap ochförsvårar integrationen i samhället. Detta förstärker de samhällsproblem somär knutna till den etniska och sociala segregationen. Därför bör på nytt fråganprövas att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval efter sammagrunder och regler som i kommunala val.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen sominnebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval eftersamma grund som i kommunala val.Stockholm den 21 oktober 1998Kenneth ()()(v)()()()()()