ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So271 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So271av m.fl. (s)Folkhälsoprogram vid sjukdomar i rörelseorganI anslutning till det Nordiska Reumatikeråret 1993presenterade i etthandlingsprogram betitlat "Handlingsplan for forebyggelseaf muskel- og skeletsygdomme". Underlaget tillprogrammet hade beretts av for KliniskEpidemiologi (DIKE), som bl.a. genomfört kartläggning avsjukdomsförekomsten, inventering av försöksverksamhetoch forskning, seminarier för erfarenhetsutbyte m.m.Det danska handlingsprogrammet är tvärsektoriellt eftersom man insett attdet förebyggande arbetet inte endast kan vara en fråga för hälso- och sjuk-vården. Bakom programmet står därför också ,, och Utbildningsdepartementet.Detta handlingsprogram koncentrerar sig på fyra huvudområden såsomfolkhälsoinformation, barn och ungdomar, förebyggande åtgärder som ett ledi behandlingen samt arbetslivet. Dessutom förutsätts lokala initiativ avkommuner och landsting. Programmet är således både handlingsinriktat ochhar en tydlig helhetssyn på denna problematik.Även i är sjukdomar i rörelseorganen ett stort problem både för dedrabbade och för samhällsekonomin i stort. Skador i rörelseorgan står för enmycket stor andel av kostnaderna inom socialförsäkringen. Centrum förutvärdering av medicinsk teknologi (CMT) vid har iCMT-rapport 1995:9 "Samhällsekonomiska aspekter på reumatisk sjukdom"visat att samhällskostnaden är ca penning-värde. De indirekta kostnaderna är därtill nio gånger så höga som de direkta.Mot denna bakgrund torde det vara mycket angeläget att vi även i Sverigeutarbetar ett nationellt folkhälsoprogram för sjukdomar i rörelseorganen.Prioriteringar och bedömningar av sjukdomar av den karaktären ochomfattningen kan enligt vår uppfattning inte överlåtas på de enskildasjukvårdshuvudmännen. Vi föreslår att ett sådant nationellt programutarbetas möjligt och att den danska modellen härvidlag kan tjänasom föredöme.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkhälsoprogram vid sjukdomar i rörelseorganen.Stockholm den 20 oktober 1998Bengt Silfverstrand (s)()()
mot · GM02So272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So272av m.fl. (mp, s, m, kd, c, fp)AmningSvenska Amningshjälpen är en medlemsförening som snartfirar sitt 25-årsjubileum. Amning är i högsta grad enfolkhälsofråga och föreningen har därför erhållit ekonomisktstöd från . har dockstödet minskat och frågan är om stöd överhuvudtagetkommer att erhållas . Utan stöd ingen verksamhetvilket är paradoxalt eftersom Amningshjälpensarbetsuppgifter växer för var dag. Organisationen försersvensk sjukvård med informationsmaterial och deltar iutvärdering kring hur amningsvänlig vården är . Attfrågorna kring amning är många vittnar de tusentalstelefonsamtalen från nyblivna mammor om. En tidning,, ges också ut.Föreningen drivs ideellt och med 2 halvtidsanställda. Efterfrågan skullebättre tillgodoses med ytterligare en heltidsanställd. Som situationen ser utnu riskerar i stället den svenska Amningshjälpen nedläggelse. TvärpolitiskaBarngruppen finner situationen synnerligen allvarlig. Vi vill att regeringenåterkommer till med förslag till hur verksamheten kan stödjas avsamhället.I har precis Norska Ammehjelpen fått en egen post i statsbudgeten,/år ska oavkortat gå till föreningens verksamhet. "i amming"heter deras 30-årsjubileumsaffisch.För det finns väl ingen som inte skriver under på att amning är engod investering? - För barnet, för familjen, för folkhälsan och för framtiden.Amningens ekonomiska värde har underskattats. Om vi jämföramning med konsekvenser av flaskuppfödning är amning ovärderlig ur såvälett nationellt som globalt perspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Föreningen behov av samhällsstöd.Stockholm den 26 oktober 1998Ewa ()()()()()()
mot · GM02So273 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So273av ()Barn i riskzonPsykisk ohälsa måste förebyggas genom att skapa godauppväxtvillkor för alla barn och ungdomar. Särskilt stödmåste ges till dem som riskerar att utveckla psykisk ohälsa.Detta framkommer i betänkande"Det gäller livet - stöd och vård till barn och ungdomar medpsykiska problem". I betänkandet fastslås också att det finnsall anledning till oro för barn och ungdomar i så kalladriskzon, dvs barn och ungdomar som riskerar att få enogynnsam utveckling. Många andra rapporter bekräftar detta,liksom arbete.De verksamheter som arbetar med barn och ungdomar har utifrån sittområde ansvar för insatser till särskilt utsatta barn och ungdomar. Lokalt utei kommuner och landsting har också tagits många initiativ för att alldelesspeciellt och i samarbete mellan olika instanser och organisationeruppmärksamma och synliggöra den unges individuella behov i ett tidigtskede. Det gäller ju inte heller bara att se, utan man måste också utarbetametoder för att åtgärda.Tyvärr är insatserna otillräckliga. Det framkommer också i betänkandetbl.a. att individ- och familjeomsorg har stora brister när detgäller barnperspektiv och barnkompetens. Det behövs alltså en mer samladgenomgång, analys och förslag på insatser på central och övergripande nivå iSverige.En idé skulle kunna vara att en kommission tillsätts med uppgiften attanalysera och ge förslag till strategi för hur man i kan ge utsatta barnoch ungdomar mer gynnsam utveckling. Den utlovade barnbilagan tillbudgetpropositionen kanske kan ses som en inledning. Likaså kan underlagutgöras av (SOU 1998:31) och Stöd i föräldra-skapet (SOU 1997:161).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att föreslååtgärder till särskilt utsatta barn.Stockholm den 26 oktober 1998Kerstin-Maria Stalín (mp)
mot · GM02So276 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So276av m.fl. (mp)Medicindosering för kvinnorI vårt förändrade samhälle intar kvinnorna allt högre tjänsterpå arbetsmarknaden. Kvinnor konkurrerar med männen påmännens villkor. För att klara detta måste i allmänhetkvinnor arbeta hårdare och ställer ofta högre krav på sig änmännen i samma ställning. Trots att kvinnor blir allt merjämställda ligger ansvaret för hem och barn fortfarande ihuvudsak på kvinnan.Detta dubbla ansvar innebär att kvinnor blir mer utsatta för stress med flerastressfaktorer, vilket medför ökande mängd stressjukdomar.Kvinnokroppen som normHjärtinfarkter hos kvinnor ökar, men det visar sig att kvinnorhar svårare att klara en infarkt än män. Mycket beror på attkvinnor uppvisar annorlunda symtom än vad männen gör,men en orsak är troligen att det är svårt att få rättmedicindosering för kvinnor för bl.a. hjärtbesvär.Normer för medicindosering baserade på kvinnokroppen finns ännu inte.Doseringen av medicin vid olika sjukdomstillstånd utgår från den manligakroppen och undersökningar har gjorts på hur väl en man tål olika medicineroch doseringsmängden, medan motsvarande för kvinnor saknas.Trots att vi nu befinner oss och snart skall gå in i ettnytt millennium har ingen förändring skett. ökade ohälsotaletför kvinnor, medan det minskade för män. Arbetet med kvinnors hälsa ochen helhetssyn på kvinnors situation är nödvändig. Kvinnor har tillskansat sigett stort ansvar för arbete och har även fortfarande huvudansvaret för hemoch familj, men detta till trots har kvinnor för lite makt över sina liv.Forskning inriktad på mänDen vetenskapliga forskningen, speciellt då den medicinska,är helt inriktad på män. Det är unga män, som är norm föralla standardvärden. I många fall är det unga män som görsin värnplikt, som ingår i undersökningar och utgörunderlaget för forskningen.Förklaringen ligger i att forskare har tyckt att kvinnor är svårare att prövaoch ojämna i sina livscykler och att hormoncyklerna innebär ett hinder vidfastställande av medicindoseringsnormer.Eftersom kvinnor kan få barn så är detta också en orsak till att det är lättareatt fastställa medicinska värden efter manskroppen. Forskningen drivs avmän, för män och på män.När det gäller försök med möss och råttor används t.o.m. här också han-djur p.g.a. samma orsaker.Det är viktigt att både kvinnor och män utgör grunden för normering inomfrämst den medicinska forskningen. Detta kommer att bidra till att minskaohälsotalet och medverka till en bättre helhetsbild av kvinnan med skillnadeni biologi av betydelse för både arbete och fritid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medicinsk forskning bör initieras för att ta framdoseringsnormer för medicin till kvinnor baserade på den kvinnligakroppen.Stockholm den 25 oktober 1998Barbro ()()()
mot · GM02So279 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So279av m.fl. (m)Vård och omsorg i äldrevårdenDe senare åren har inneburit oroande tecken till försämringarav sjukvård och äldreomsorg.Erforderlig vård skall finnas i rimlig tid och av hög kvalitet. Pensionärernavill ha vård, när de bäst behöver den och inte minst för att ge livet ettvärdigtslut.Köerna till sjukvården har ökat. 1994 var köerna få och korta. I ettciviliserat högskattesamhälle får det inte vara halvårsväntan på behandlingarsom minskar lidande och räddar liv.Vid vårdbehov skall vårdtagare kunna välja vårdgivare. Det finns tyvärrexempel på hur pensionärer förvägrats välja husläkare.Företagsläkarna är värdefulla både för vårdbehövande och företag, inteminst ur rehabiliteringssynpunkt. "Second opinion", dvs. möjlighet att söka annan läkares diagnos måstevara möjlig, i varje fall vid svårare, långvariga sjukdomstillstånd.Hemtjänsten skall styras av behoven och patienten. För kommunen måstehemtjänsten vara en prioriterad verksamhet.Termen "medicinskt färdigbehandlade" ger ensamrätt attavgöra gränsen mellan landstings- och kommunansvar. Kommunen har intekompetens eller resurser att vårda ej fullt friska "medicinskt färdigbe-handlade".Tandvården för pensionärer borde omfattas av etthögkostnadsskydd. Hemboende gamla bör få möjlighet att få hembesök avtandhygienist, vilket förekommer i vissa kommuner.Rehabiliteringar har ibland förvägrats äldre patienter. Sådan ålders-diskriminering får inte förekomma.Biståndshandläggarna har en ansvarsfull uppgift. De behärskar bl. En god rekrytering och utbildning av dessa nyckel-personer är nödvändig för god äldreomsorg.Bristen på seniorbostäder måste åtgärdas.Flera exempel finns på hur de starka, högröstade - vårdbehövande ochanhörig - klarar sig bättre än de svaga, lågutbildade - däribland mångagamla - i vårdapparaten. Vårdbehovet måste grundas på rättvisa, på etiskavärden.Vårdsverige har alltså trots höga skatter och avgifter betydande brister,vilket i hög grad drabbar de äldre. Omsorg om de gamla kännetecknar ettkultursamhälle.Privata alternativ och behjärtansvärda insatser av anhöriga, vänner ochfrivilliga blir allt viktigare och måste mer än nu erkännas av berördamyndigheter.Målet måste vara att alla skall få god och snabb vård, erbjuden avalternativa vårdgivare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård och omsorg i äldrevården.Stockholm den 23 oktober 1998Elisabeth ()()()()()()
mot · GM02So280 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So280av och ()KvinnojoursverksamhetenDet är nu de första kvinnojourernastartade. har kvinnojourerna kunnaterbjuda utsatta kvinnor och deras barn en i oftamycket hotfulla situationer.Under senare tid har kvinnojoursverksamhetens företrädare kunnat noteraen försämring av kommunernas syn på behovet av dessa.Det föreligger en klar tendens till minskning av det kommunala stödet,ibland med hänvisning till den kommunala . Synpunkter frånkommunalt håll på såväl verksamheten som sådan som på öppethållande-tider, prioriteringar av olika slag m.m. har registrerats.Man har t.o.m. fört fram tankar på att inordna kvinnojourerna i övrigkommunal verksamhet med påföljande anmälnings- och uppgiftsskyldighet.De sistnämnda kraven bryter helt mot den anda i vilken kvinnojouren skalloch kan bistå förföljda, misshandlade och i övrigt utsatta kvinnor.Kvinnors integritet är här av den allra största betydelse.Kvinnorna borde enligt vår mening inse jourverksamhetens betydelse,deras ibland "udda" sätt att arbeta samt stödja dem ekonomiskt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts omkvinnojourernas fortlevnad samt behovet av deras samhälleliga insatser ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Elisabeth ()()
mot · GM02So281 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So281av ()Amningshjälpens ekonomiska framtidAmningshjälpen är en ideell förening som stödjer mammorsom vill amma sina barn. Föreningen informerar om amning,arbetar för ett amningsvänligare samhälle och påverkaropinionen för amning. Amningshjälpens bidragsgivare ärFolkhälsoinstitutet. har bidragen tillföreningen föreningen är nu förvarnad om att detär högst oklart om något organisationsbidrag kommer attutgå för 1999.I kontakter med förra socialministern hänvisadesAmningshjälpen till Allmänna arvsfonden. Problemet för föreningen är dockinte stöd till olika projekt utan brist på fasta resurser till basverksamheten.För Amningshjälpen återstår det nu att vända sig till olika företag för att fåsponsringsmedel. Något som är mycket vanskligt för en ideell organisationsom vill arbeta seriöst utan att stå i beroendeförhållande till t.ex.barnmatsindustrin. I har man löst frågan så att den NorskaAmmehjelpen har fått en egen post i statsbudgeten och tilldelas nu 300 000norska kronor . har också betydligt högre amningsstatistik änvad vi har i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att vi följer det norska exemplet och gerAmningshjälpen ett fast årligt organisationsbidrag.Stockholm den 25 oktober 1998Britt-Marie Danestig (v)
mot · GM02So282 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So282av m.fl. (v)Låginkomstfamiljer och barnbidragetNyligen har en höjning av barnbidraget genomförts. Nuföreslår regeringen i årets budgetmotion ytterligare höjningav barnbidraget med per barn och månad fr.o.m. år2000 och en lika stor höjning . Ett utökat ekonomisktstöd till barnfamiljerna är nödvändigt, varför Vänsterpartiettill fullo ställer sig bakom förslaget.Sedan skattereformen genomfördes har barnbidragetsänkts. En bärande tanke i reformen var annars att höja barnbidraget som enkompensation för de kraftigt höjda indirekta skatterna. De sedan 1993införda allmänna egenavgifterna har ytterligare bidragit till att försämraekonomin för många barnfamiljer.Vänsterpartiets syn på egenavgifterna (omdöpta till allmännapensionsavgifter) utvecklas i en separat motion.Under 1990-talet har socialbidragsberoendet ökat. Den höga arbetslöshetentorde vara en av de viktigaste orsakerna. Även om en viss tillbakagång skettdet , är antalet hushåll som tvingas leva av socialbidragfortfarande oroväckande hög. handlar det om ca 400 000 hushåll varavca 130 000 är barnfamiljer. Här är ensamstående kvinnor med barn över-representerade.De barnfamiljer vars inkomster ligger under socialbidragsnormen kommermed dagens regler i vissa fall inte att få del av en barnbidragshöjning.Regelsystemet som styr beräkningen av bidragets storlek ger upphov tilldessa effekter. Ett höjt barnbidrag betyder ett sänkt socialbidrag.Det är vad man skulle kunna kalla den fattiges marginaleffekter. Med enuttalad politisk inriktning att stärka barnfamiljernas ekonomi, är det viktigtatt alla barnfamiljer kommer att omfattas av en framtida förbättring.Det är angeläget att en översyn görs av dagens regler i syfte att skapabättre ekonomiska förutsättningar även för barnfamiljer med låga inkomster.Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn.Stockholm den 22 oktober 1998Marie ()()()()()()Per ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02So283 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So283av ()Höga ljudnivåerI har av befolkningen enhörselnedsättning. Hörselskada är ett dolt handikapp. Det gerupphov till problem såväl på jobbet som i samhällslivet iövrigt. Som hörselskadad är det också lätt att hamna utanförgemenskapen. Många känner sig utestängda frånföreningslivet men också från kultur- och musikupplevelser.Det finns hjälpmedel att tillgå. Men att skaffa hörapparat kanmånga gånger vara både dyrt och förknippat med långaväntetider. Stora variationer över landet förekommer. Det ärviktigt att göra insatser för att förebygga hörselproblem.Socialstyrelsen ger ut rekommendationer avseendeljudnivåer exempelvis på konserter och diskotek. I vilkenmån dessa rekommendationer efterlevs kontrolleras docksällan. Ungdomar som exponeras för dessa höga ljudnivåer,känner ofta inte till riskerna. Bland musiker är hörselskadorvanligt. Att få tinnitus innebär förutom försämrad hörsel ochsänkt livskvalitet också en lång kamp för att fåsin skada klassad som arbetsskada.FörslagDet är nödvändigt att åtgärder vidtas för att förhindra attantalet hörselskador ökar. Det är viktigt att man arbetarförebyggande med tanke på att bl.a. många ungdomar utsättsför risker. Regler och rekommendationer som fastställermaximala ljudnivåer på musikkonserter måste ocksåkombineras med riktlinjer för hur dessa ska efterlevas.Ansvaret måste tydliggöras. Regeringen bör därföråterkomma med förslag till åtgärder för begränsning avskadliga ljudvolymer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av åtgärder för begränsning av skadligaljudnivåer.Stockholm den 23 oktober 1998Marie ()
mot · GM02So288 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So288av m.fl. (v)BilstödetVänsterpartiet har konstaterat att pengarna till bilstödet i årtog slut och många fick vänta ytterligare någoteller och i stället utnyttja färdtjänsten. Ibudgetpropositionen aviserar regeringen återigen en översynav bilstödet till handikappade. 1993 tillkallades en utredaresom avgav ett betänkande, SOU 1994:55, vari de merbetydelsefulla problemen bilstödsreformbehandlades. Till dessa problem hörde bedömningen avhandikappets varaktighet, som enligt mångaförsäkringskassor bör vara detsamma som bilstödetsomloppstid för att berättiga till bilstöd.Utredarens slutsats var att någon sådan fixerad tid till ett visst antal år intebehövdes. Vidare behandlades frågan om vad som skulle anses varaväsentliga förflyttningssvårigheter, där utredarens ståndpunkt var att man börha en helhetssyn på den sökandes förflyttnings- och resebehov.Utredaren tog också upp frågan om anpassningsbidrag och anförde bl a attäven sådan utrustning, t ex automatisk växellåda, som kunde fås monteraddirekt från fabrik men som kostade extra bör motivera anpassningsbidrag.Likaså det förhållandet att en person behöver köra in sin rullstol i bilen ochbehöver större och dyrare fordon bör enligt utredaren motivera anpassnings-bidrag. Bilstödet är ett sätt för samhället att stödja personer med stora för-flyttningssvårigheter att skaffa sig och få utrustning i en egen bil. Samtidigtsom den egna bilen är ett oersättligt hjälpmedel för många rörelsehindrade,så är det en billig stödform för samhället. Alternativet kan vara färdtjänstsom medför helt andra kostnader. Men det främsta motivet för bilstöd är attpersoner med omfattande rörelsehinder ännu så länge är utestängda från attanvända allmänna kommunikationer.Vänsterpartiet ansluter sig i allt väsentligt till de slutsatser som görs iSOU 1994:55 och anser att dessa bör ligga till grund för den översyn avbilstödet som aviseras av regeringen och hemställer att ger dettaregeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den översyn av bilstödet som nupågår ges i uppdrag att beakta vad i motionen anförts om funktionshindradeskostnader, bilanpassning m.m.Stockholm den 24 oktober 1998Ingrid ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02So291 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So291av ()BilstödetBilstödsreformen som beslutades innebär för mångafunktionshindrade ökad valfrihet, ökat oberoende ochförbättrad livskvalitet. Bilstödet möjliggör attfunktionshindrade kan leva ett aktivt, självständigt ochoberoende liv. nedbringas kostnaderna förfärdtjänsten. Demokratiskt och samhällsekonomiskt är stödeten vinst för såväl individen som samhället. På några punkterär det dock angeläget att en översyn görs.Bilstödsberättigade får hjälp med att finansiera ett bilköp genom ettgrundbidrag som är . Utöver det kan man sökaett inkomstrelaterat bidrag som uppgår till högst vid inkomsterunderstigande och lägst vid inkomster översti-gande . Dessutom har man rätt till ett anpassningsbidrag förkostnader i samband med att bilen förses med olika specialutrustningar somkompenserar funktionsnedsättningen.Grundbidraget är lika oberoende av den sökandes behov. Funktions-hindrades möjligheter att köra en egen bil förutsätter för vissa personer inköpav ett större och dyrare fordon. tas ingen hänsyn till om den sökandehar behov av en större bil,Funktionshindrade som måste kunna ta sig in i fordonet sittande i sinrullstol eller permobil för att kunna köra och därför har behov av störrefordon bör få bättre möjligheter att få del av fördelarna med bilstödet.Reglerna för bilstödet bör ses över så att stödet vid behovsprövningen ävenberäknas med hänsyn till merkostnaderna för inköp av en större bil av s.k.van-typ.För närvarande ingår inte merkostnaderna för automatisk växellåda ellerviss annan nödvändig extrautrustning i anpassningsstödet. En översyn av bil-stödsreglerna bör göras så att automatisk växellåda och annan extrautrustningsom är styrkt genom läkarintyg eller är förknippad med villkorskrav i körkortkan ingå i beräkningsgrunden för bilstödet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av bilstödet.Stockholm den 26 oktober 1998Karin Falkmer (m)