mot · GL02Fi20 · 1998-04-29 00:00:00 — En mer önskvärd och realistisk uppläggning av budgetpolitiken talar istället för något högre utgifter och ett något lägre offentligt sparande. Då finns det förutsättningar för en högre offentlig och privat konsumtion i kombination med en ökad sysselsättning. Då skulle man dessutom kunna göra troligt att regeringens mycket ljusa tillväxtprognos verkligen kommer att infrias. Någon risk för högre räntor eller en ökad inflation finns inte. Inflationsförväntningarna ligger på en avgjort mycket lägre nivå än inledning som den omfattande arbetslösheten i kombination med stora utbildningssatsningar gör att det finns ledig kapacitet i ekonomin. Mycket talar också för att kronkursen kommer att stärkas , bl.a. som en följd av stora bytesbalansöverskott och den valutapolitiska instabilitet som troligen följer i EMU:s spår. En starkare kronkurs har en återhållande effekt på prisökningarna i genom att importpriserna sjunker. föreslår mot denna bakgrund att utgiftstaken höjs för staten med 10, 12 och jämfört med regeringens förslag 1999, 2000 respektive 2001. Vi föreslår också motsvarande höjning av utgiftstaket för den offentliga sektorn. Givet dessa nivåer på utgiftstaken respektive år räknar vi med att det finns utrymme för en förstärkt offentlig nettoförmögenhet på 6, 10 resektive år 19992001. Med förslag och givet regeringens kalkyler skulle följande amorteringar kunna göras på statsskulden: 1999, 2001 och 2001. Alternativt kan staten öka sina tillgångar med motsvarande belopp. Dessa bedömningar är naturligtvis mycket osäkra och är helt beroende av att sysselsättningen i ökar . Om arbetsmarknaden utvecklas svagare än förväntas måste utgifterna omfördelas till fördel för mer av direkta jobbsatsningar inom ramen för de föreslagna utgiftstaken. 14 Utgiftsområden för 19992001 uppgår utgifterna till ca , varav 2 200 till regeringen, 1 000 till samt 700 miljoner till mediafrågor. Regeringen föreslår att utgiftsområdet skall ges ett ökat anslag med , för och för . Syftet är att förstärka regeringens ledning och styrning av statsförvaltningen, öka kvalitén i beredning av regeringsärenden och förbereda och genomföra det svenska ordförandeskapet i EU . Totalt utgör det en kostnadsökning med fördelat . Med tanke på att det årliga anslaget för rör sig om drygt 2 000 miljoner ter sig den föreslagna anslagshöjningen synnerligen hög. Regeringen har inte redovisat närmare underlag som motiverar dessa höjningar. anser därför att dessa ökningar inte kan accepteras . Vi föreslår att utgiftstaket för utgiftsområdet sänks med 222, 322 respektive åren 1999, 2000 och i förhållande till regeringens förslag. 14.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslagen inom detta utgiftsområde går bland annat till olika centrala myndigheter inom områden. Dessa myndigheter måste vara föredömen när det gäller effektivisering och budgetdisciplin om den nya budgetprocessen skall ha trovärdighet inom andra utgiftsområden. Vidare innebär processen mot ökat regionalt självstyre att de statliga kontrollsystemen bör decentraliseras till länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan. Vi säger nej till förslaget att inrätta en ny myndighet för kvalitets- och kompetensutveckling eftersom vi anser att dess planerade uppgifter kan i de enskilda myndigheterna och decentraliseras regionalt. Vi föreslår att utgiftstaket för utgiftsområdet sänks med 50, 100 respektive åren 1999, 2000 respektive 2001 jämfört med vad regeringen föreslår. 14.3 Utgiftsområden 3 och uppbörd har skattemyndigheterna och tvingats till besparingar som har drabbat verksamhetsområdena. Nya skattebrottsenheter har fattats beslut om och krav har ställts på ökad kontroll inom skatteområdet/tullen. Det här har gjort att man tvingats använda sig av anslagsbehållningar för att klara av den löpande verksamheten. Besparingarna har dock lett till uppsägningar vilka främst har drabbat kvinnor. För att värna kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt ökar anslaget på utgiftsområde 3 i förhållande till regeringens förslag med sammanlagt , 2000 och . 14.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Regeringen föreslår att polisen ges utökat anslag med 200 miljoner för . Medlen skall bl.a. användas till närpolisen och till att bekämpa vardagsbrottslighet och ekobrottslighet. delar regeringens bedömning att polisen behöver en anslagsökning men anser att medlen skall användas på annat sätt för att säkerställa en godtagbar polisorganisation. De utökade medlen bör förutom ovan nämnda ändamål, användas till att anställa civilanställda administratörer. har inte klarat av att möta de senaste årens stora besparingskrav med effektivitetsvinster. I stället för effektivisering har polisen tvingats skära ner den befintliga organisationen i stor utsträckning. Det har varit de civilanställda administratörerna, huvudsakligen kvinnor, som sagts upp från sina anställningar. Poliser har övertagit en stor del av de civilanställdas arbetsuppgifter. Vi anser att det inte är samhällsekonomiskt försvarbart att utbildade poliser används för rent administrativt arbete, som behovet av fler poliser i det ordinarie polisarbetet är stort. Vi föreslår därför att 100 miljoner av anslagsökningen skall användas för att återanställa civilanställda administratörer. När alla andra myndigheter ålagts ett besparingskrav anser vi att också säkerhetspolisen måste spara. Det säkerhetspolitiska läget har förändrats och någon besparing med anledning av detta har inte gjorts. Detta innebär att budgetramen kan beskäras och vi föreslår ett minskat anslag med . anser att kriminalvården behöver ökade anslag med 30 miljoner för att utveckla vården för kvinnor i anstalt, satsning på ökad utbildning på anstalt, fortsatt ombyggnad av anstalter för att skapa besökslägenheter och för att förstärka den ordinarie verksamheten. Kvinnor i anstalt kostar bara en tredjedel jämfört med manliga interner. På landets enda slutna kvinnoanstalt Hinseberg finns t.ex. ingen professionell psykologhjälp (dock tillgång till en psykiatriker som besöker fängelset ). Detta trots att det är väl känt att kvinnor på anstalt ofta har särskilda behov som kräver speciella insatser. Riktlinjer för kvinnor i fängelse har utarbetats och för att kunna leva upp till dessa behöver kriminalvården ökat anslag. har drivit krav på kraftfulla åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Här spelar en viktig roll och den genererar inkomster till staten. Utredningar har visat att varje krona som satsas på ger staten tillbaka. Mot denna bakgrund, och med tanke på de balanser som finns inom myndigheten och att både förbättrad kvalitet och en förkortad handläggningstid ingår i verksamhetsmålet, bör anslaget ökas. Därför vill vi ge ett ökat anslag med . Åklagarväsendet har fått vidkännas mycket hårda besparingar. Det minskade antalet anställda har lett till problem i verksamheten. Antalet administratörer har minskat med . anvisar ett ökat anslag med 30 miljoner . Vi vill ge ytterligare till , att användas inom dess basverksamhet. Det är en fördubbling av de medel brottsofferjourerna har . trädde en ny rättshjälpslag i kraft. Den nya lagen innebar stora försämringar i möjligheterna till rättshjälp. Detta drabbar främst låginkomsttagare som genom dessa försämringar fråntas reella möjligheter att tillvarata egna intressen. avvisade i en särskild motion de flesta av de föreslagna förändringarna. De ändrade reglerna beräknas ge en årlig besparing på ca . Vi anser att rättshjälpen skall återupprättas och vi vill tillföra anslaget för rättshjälpskostnader motsvarande summa, dvs. under kommande budgetår. Totalt på utgiftsområde 4 avsätter mer än regeringen för budgetåren 1999, 2000 och 2001. 14.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan föreslår att ett projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling inrättas. Stödet skall riktas till frivilliga organisationer och stiftelser. Detta anses motiverat med tanke på frågornas politiska betydelse. Anslaget bör omfatta . anvisar därför utöver regeringens förslag för utgiftsområde 5. 14.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar I samband med kontrollstationen 1999 kommer att ta ställning till förändringar av totalförsvarets uppgifter och organisation som motiveras av den säkerhetspolitiska utvecklingen. Den obalans mellan uppgifter och resurser som ingalunda förvånande har visat sig försvarsbeslut kommer dessutom att kräva omfattande ingrepp i nuvarande krigs- och grundorganisation. I realiteten blir beslut ett nytt försvarsbeslut. Dessbättre är det säkerhetspolitiska läget gynnsamt. menar att våra förslag medger minskningar för åren 19992001 med 1 500, 2 500 respektive jämfört med regeringens förslag. 14.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringen står i vårpropositionen fast vid att biståndsnivån för del skall vara till och med och att som man planerat avser att höja till . Det nya i vårpropositionen är att man förklarar att man avser att 2001 höja biståndet till . Med den sistnämnda förutsägelsen angående 2001 avser uppenbarligen regeringen att antyda att man på detta sätt anträder sin långa marsch tillbaka till ett förverkligande av det enprocentsmål, vilket varit ledstjärnan i svensk biståndspolitik. Med den takt i ökningen av biståndet som regeringen antyder i vårpropositionen kommer sannolikhet det proklamerade målet att framstå som mycket avlägset och som ett mål som i händelse av nya, ännu ej förutsägbara, statsfinansiella problem lätt kan förvandlas till blott en hägring. När det gäller att bidra till internationell utvecklingssamverkan med global rättvisa och internationell solidaritet som mål torde det inte vara en fråga endast om välvilja utan också om ett rimligt och överblickbart tidsperspektiv. Vidare vill vi understryka att internationell utvecklingssamverkan inte endast handlar om det som i budgetpropositionen rubriceras som Internationellt bistånd utan berör en rad andra förhållanden som t.ex. handelsfrågor, vilket så tydligt kommit till uttryck under debatten om , där inte haft möjlighet att yttra sig, trots att de berörs av det. har i andra sammanhang instämt i regeringens allmänna inriktning av den svenska biståndspolitiken när det gällt att komma bort från ett gammalt paternalistiskt mönster. Vi instämmer i att biståndet i fortsättningen mer skall ha formen av internationell utvecklingssamverkan, där det också förutsätts att mottagaren har något att ge i form av kunskaper och erfarenheter. När det gäller de ekonomiska ramarna för att förverkliga den svenska delen av ett sådant internationellt utbyte i syfte att ta itu med denna uppgift för att uppnå global rättvisa, understödja demokratiutveckling i olika delar av världen och utveckla den internationella solidariteten, anser att dessa ramar är alltför snäva. Det krävs en snabbare takt när det gäller strävan att uppnå enprocentsmålet. Vi anser att ökningen inte skall förläggas in utan måste påbörjas . har föreslagit en plan för en återgång till det en gång näst intill förverkligade enprocentsmålet. föreslår i enlighet med detta att utgiftstaket för utgiftsområdet ökas med 1 000, 3 700 och för jämfört med regeringens förslag. 14.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 14.8.1 Asylrätten och internationella konventioner kan inte godta den asylpolitik som förs och som har till syfte att med olika medel hindra människor som behöver skydd för liv och lem i från att ta sig hit. Vi räknar med att denna respekt för internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter kommer att leda till ytterligare utgifter för mottagande av asylsökande med . menar att inställningen i flyktingmottagandet bör vara att alla som söker här skall erbjudas ett mottagande som ger bästa möjliga förutsättningar för integration i det svenska samhället. Det därför är viktigt att integrationen börjar en flykting kommer till . Vi vill därför att flyktingbarn skall ha rätt till samma utbildning som svenska barn, både på grundskole- och gymnasial nivå. Vi anser att flyktingbarn inte skall bo i s.k. korridorförläggningar. För detta ändamål avsätter vi 100 miljoner i vår budget. visar i sina undersökningar att det statsbidrag som går till kommunerna för flyktingmottagandet inte fullt ut kompenserar kommunerna för deras kostnader. Detta kan vara en orsak till att kommuner som tidigare tagit emot flyktingar nu tvekar. Vi avsätter därför 180 miljoner, utöver regeringen, i kompensation för att täcka kommunernas kostnader. En del av de som söker asyl vid gränsen till direktavvisas utan möjlighet till biträde. anser att alla som söker asyl i bör ha rätt till biträde. Vi anser vidare att de nedskärningar som gjordes på rättshjälpen för flyktingar kan leda till att FN-deklarationen om mänskliga rättigheter artikel 7 urholkas. Vi avsätter därför 15 miljoner i vår budget för detta ändamål. kommer att anta en ny diskrimineringslagstiftning som förhoppningsvis är betydligt skarpare än nu gällande. Detta kommer att leda till ökad arbetsbelastning hos (). anser också att DO skall ha en lika utåtriktad roll som nuvarande JämO har och vi avsätter därför 5 miljoner för detta ändamål. Totalt för utgiftsområde 8 avsätter utöver regeringens förslag , 2000 och . 14.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 14.9.1 Fortsatt utbyggnad av tandvårdsförsäkringen anser att tandvårdsförsäkringen måste få ytterligare medel till förbättringar av högkostnadsskyddet och för fortsatt rabattering av bastandvården. Vi vill därför 1999 avsätta 250 miljoner för detta ändamål och åren därefter reservera medel för att garantera en grundläggande tandvård för befolkningen. 14.9.2 Frikort för pensionärer har tidigare förslagit att ett frikort skall införas för pensionärer när det gäller högkostnadsskyddets medicindel. För detta ändamål kommer vi att avsätta medel i vårt budgetalternativ med 465 miljoner. En del statliga bidrag har inte räknats upp . Detta gäller exempelvis bidrag till äldre och handikapporganisationer. Det gäller också bidrag till andra ideella och specifika verksamheter. vill också avsätta mer pengar för att öka bilstödet till funktionshindrade. Sammantaget avsätter vi 330 miljoner för dessa ändamål . Regeringen nämner ingenting om ett förväntat underskott när det gäller kostnaden för assistansersättningen. Vi antar därför att detta är ett problem som regeringen funnit en lösning på och som den kommer att presentera i höstens budgetproposition och då utan att åsidosätta funktionshindrades behov av assistans. går många av de som tidigare fått ersättning till personlig assistans i pension. De faller för 65-årsregeln. De har haft ett rikare liv och varit delaktiga i samhällslivet. Om regeln kvarstår kommer många att fråntas detta. föreslår därför att åldersgränsen tas bort och vi vill anslå för att bibehålla assistansersättningen för denna grupp. För utgiftsområde 9 avsätter totalt mer än regeringen , 2000 och 2001. 14.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom m.m. 14.10.1 Höjd ersättningsnivå m.m. har föreslagit en höjning av sjukpenningnivån till av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI:n) och därefter till . Vi tillför därför utgiftsområdet . Antalet handlagda ärenden ökar stadigt hos försäkringskassorna. Exempelvis har förändringen av sjuklöneperioden inneburit 160 000 fler ärenden. För att upprätthålla en rimlig servicenivå hos kassorna föreslår vi att bidraget till administrationen ökas med 1999. har tidigare tagit upp frågan om förtidspensionärer som omfattas av gammal lagstiftning vid beräkning av pension. Vi anser fortsatt att bör avsätta för att förhindra att gammal, nu ej gällande lagstiftning skall få påverka förtidspensionärers ekonomiska situation. Totalt för utgiftsområdet avsätter mer än regeringen , 2000 och . 14.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom har ända sedan förslaget lades fram av regeringen sagt nej till en behovsprövad änkepension. Tilliten och förtroendet för våra generella och obligatoriska socialförsäkringar har fått ett avbräck. De avlidna makarna har redan en gång avstått löneutrymme och betalat in för att deras efterlevande skall få ersättning för det inkomstbortfall som det innebär när en inkomst försvinner. Den behovsprövning som genomförs riktar sig ensidigt mot kvinnor och aldrig har väl någon grupp i samhället fått sin inkomst minskad med så stora belopp. anslår 800 miljoner till budget så att vi kan återställa efterlevandepensionen. 14.11.2 Bostadstillägget (BTP) Bostadstillägget till pensionärer är den del av pensionssystemet som har den bästa fördelningspolitiska träffsäkerheten. Ersättningsnivån är nu . Med en höjning av denna till så förbättrar vi de ekonomiska förutsättningarna för 500 000 pensionärer med låg pension. Vi anslår därför för detta ändamål i vår budget . Sammanlagt avsätter vi mer på utgiftsområdet än regeringen . Motsvarande belopp för är och . 14.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn vill höja föräldraförsäkringen till av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Vi vill höja nivån till av SGI:n från . Vi tillför därför området . Vi vill även ha en förhöjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen för den s.k. pappamånaden. Ett viktigt jämställdhetsmål är att männen tar större ansvar för barnen. För detta ändamål reserverar vi 200 miljoner i vår budget. anser att det är oacceptabelt att barn till föräldrar med låg inkomst inte skall kunna träffa den förälder de inte bor med, av ekonomiska skäl. Vi vill därför att barnen skall ges rätt till två umgängesresor . Resorna skall behovsprövas och inte utgå till barn med välbeställda föräldrar. Behovsprövningen kan göras av i samband med fastställandet av den underhållsskyldiges återbetalningsskyldighet. Om någon inte fått en sjukpenninggrundande inkomst och föder barn har han eller hon rätt att erhålla ett garantibelopp. Nivån har legat på per dag . anser att det är dags för en uppräkning av denna nivå. Vi reserverar därför 400 miljoner för att höja garantinivån till per dag för att stödja de föräldrar som inte kommit in på arbetsmarknaden och som inte fått någon inkomst som kan ge dem föräldrapenning. avsätter totalt mer än regeringen , 2000 och på utgiftsområde 12. 14.13 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet menar att arbetslöshetsförsäkringen skall vara en effektiv omställningsförsäkring som ger trygghet åt den som blivit arbetslös som ansträngningarna att få ett nytt jobb pågår. Kraven på den arbetslöse skall motsvaras av krav på en effektiv sysselsättningspolitik där både stat och kommun har ett stort ansvar. Försäkringen är en viktig del av arbetslinjen. Vi menar att den bortre parentesen nu slutgiltigt skall avföras från diskussionen och att i stället inriktningen skall vara att finna metoder, som med bevarad trygghet för den arbetslöse leder till en förstärkt framtida position på en arbetsmarknad som förändras snabbt. föreslår liksom tidigare att såväl grundbelopp som högsta dagpenningbelopp i försäkringen höjs. Likaså föreslår vi att det införs en löneföljsamhetsregel för ersättningsnivåerna i syfte att göra försäkringen mer inkomstrelaterad. Regeringen har försinkat en lösning av detta. föreslås en höjning till kompensationsnivå. Vi menar också att begränsningsregeln för deltidsarbetslösa skall avvecklas. De deltidsarbetslösa kvinnorna skall inte behöva drabbas i väntan på den utredning som regeringen just skall tillsätta. Även reguljärt arbete som utförs med stöd av arbetsmarknadspolitiska medel skall kunna vara kvalificerande för försäkringen och effekterna av de hårdare arbetsvillkoren bör prövas i förhållande till den framväxande korttidsarbetsmarknaden. Enligt vår uppfattning vore det mer ändamålsenligt att sammanföra utgiftsområdena 13 och 14, som uppvisar ett starkt ömsesidigt samband. Detta borde prövas. I syfte att minimera passiva ersättningsperioder för de arbetslösa bör det vara möjligt att flytta medel från kontantstöd till aktivitetsstöd om det bedöms vara arbetsmarknadspolitiskt rationellt. Vi föreslår att det överförs till utgiftsområde 14 som försörjningsmedel för aktiva otraditionella insatser. Vi föreslår också att överförs till utgiftsområde 25 för extra jobbsatsningar inom kommuner och landsting . Förutsättningen för att dessa pengar kan disponeras inom kommunsektorn är dock att arbetslösa anställs till avtalsenliga löner. är starkt kritiskt till flera av de nu existerande åtgärderna som ofta ersätter riktiga och behövliga arbetstillfällen och som bedrivs under undermåliga villkor. Statligt finansierade åtgärder som OTA, resursarbeten och vissa ALU-placeringar bör successivt omvandlas till anställningar av denna typ. I och med kommunsektorns eget åtagande att fylla upp lönenivån enligt avtal skapas härmed ett utrymme om 13 000 till 14 000 arbetstillfällen för . Sammantaget föreslår att utgiftsramen för utgiftsområde 13 sänks med i förhållande till regeringens förslag. Hänsyn har då tagits till såväl förbättringarna i försäkringen som till överföringar till andra utgiftsområden. En lyckosam sysselsättningstillväxt som stimuleras av arbetstidsförkortningens resultat minskar trycket på arbetslöshetsförsäkringen . 14.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Liksom tidigare avsätter betydande belopp till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som understödjer en offensiv sysselsättningstillväxt. Arbetsmarknadspolitiken måste bort från volymtänkandet som medför att många arbetslösa placeras i åtgärder av låg kvalitet. menar också att volymkravet bör avskaffas eftersom det på ett olyckligt sätt motverkar ett effektivt resursutnyttjande. Inriktningen skall vara att med utgångspunkt i en individuell handlingsplan av hög kvalitet kombinera utbildning, praktik och jobbsökaraktiviteter. Arbetsmarknadspolitiken måste decentraliseras och befrias från detaljregler. finns ett lappverk med motstridiga bestämmelser mellan likartade åtgärder. De är ofta svåra att kombinera och utforma på ett rationellt sätt efter lokala förhållanden. I kombination med ett komplicerat finansieringssystem motverkar regelsystemet en effektiv strategi för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. De lokala arbetsförmedlingsnämnderna måste få ett större inflytande. Dagens situation med en detaljreglerad centralstyrd verksamhet i kombination med allsköns experimenterande och frizoner är inte hållbar. har föreslagit en reform som innebär ett friare resursutnyttjande i mer decentraliserade former, utan att de arbetsmarknadspolitiska målen går förlorade. AMS har föreslagit ett förenklat finansierings- och regelsystem som innebär steg på vägen mot ett enklare och mer effektivt resursutnyttjande med ett väsentligt större lokalt handlingsutrymme. Regeringen måste återkomma i frågan i budgetförslaget . föreslår att överförs från utgiftsområde 13 för att förse de lokala instanserna med försörjningsmedel i samband med sysselsättningsprojekt. Förutom denna förstärkning av aktivitetsstöd beräknar vi ett motsvarande extra utrymme för otraditionella insatser för att kunna möta de lokala behoven som arbetsförmedlingsnämnderna anger. Det kan t. ex. handla om inrättande av skogliga beredskapsarbeten, insatser för invandrare inom ramen för en storstadssatsning eller miljöinriktade projekt med särskild inriktning på ungdomar. Regeringens förslag om IT-utbildning inom offentlig sektor ligger i linje med vad vi tidigare föreslagit och kan bidra till bekämpandet av den könssegregerade arbetsmarknaden. Dock finns fortfarande ett stort behov av ett riktat stöd till kvinnor som drabbats av strukturomvandlingens rationaliseringseffekter på arbetsmarknaden i enlighet med vad vi upprepade gånger föreslagit. Generellt måste kompetenshöjande insatser förstärkas. Det är exempelvis viktigt att få till stånd kombinationslösningar med utbildning och praktik som utbildningsvikariaten tidigare innebar men som till stor del upphört efter det att reglerna förändrats. Här vill återinföra tidigare ekonomiska stödnivå. Även om arbetslösheten kommer att minska talar alla prognoser för att sysselsättningsproblemen kommer att vara växande för de utsatta grupperna.