mot · GM02Bo235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo235av m.fl. (v)BostadspolitikAllmäntRamarna för bostadspolitiken sänks kraftigt under perioden1999-2001, från ca till ca 13,7 miljarder kr.Den största anledningen till detta är naturligtvis minskaderäntekostnader till följd av en låg räntenivå. Det finns dockandra anledningar till de minskade kostnaderna, bla enmycket låg nyproduktion av bostäder, men även en alltförlåg nivå på ombyggnadssidan. Regeringens prognoser föråren 1999 verkar vara alltför optimistiska bådenär det gäller nyproduktion och ombyggnationsvolymen.Vill regeringen att prognoserna ska slå in så bör nog åtgärderi form av investeringsstöd för nyproduktion ochombyggnation utökas väsentligt från den nivå om 250miljoner kr som regeringen avsatt för ekologiskt byggande år2000.Boendekostnaderna 1997 var i genomsnitt , jämfört med 24 %1990. Det betyder att stora grupper av boende, ungdomar, barnfamiljer medlåga inkomster och ensamstående med låga inkomster betalar betydligt merän av sin disponibla inkomst för boendet, vilket inte är bra vare sigför det enskilda hushållet eller för samhället. Det hämmar konsumtionen avvaror och tjänster, vilket leder till att jobben blir färre än de skulle kunnablivit.Kostnadsutvecklingen i de olika boendeformerna beskrivs i propositionen.Det visar att boendekostnaderna ökat mest i hyresrätt och minst i egnahem.Regeringen glömmer dock utvecklingen i egnahem efter 1995, där ettgenomslag för lägre räntor lett till minskade kostnader med ca 1500 kr-2000kr . Detta har inte gett samma effekt för bostadsrätt och hyresrätt,eftersom minskade räntebidrag motverkat en sådan effekt.Den sänkta generella fastighetsskatten och frysningen av taxeringsvärdena1999 och 2000, gynnar i första hand egnahemsboendet och till viss delbostadsrättsboendet. Därför är det viktigt med den ytterligare sänkning avfastighetsskatten för flerfamiljshus som genomförs på Vänsterpartietsinitiativ. Tyvärr så består orättvisorna mellan boendeformerna ändå och börrättas till. Ett bra sätt är att den fastighetsskatteutredning som tillsatts fårtilläggsdirektiv som vidgar utredningens möjligheter att komma med förslagför rättvisare boendekostnader. Då måste skattereformens effekter, liksom deförsämrade räntebidragen, vara med i analysen.De kraftiga förlusterna inom kreditgarantisystemet leder till nödvändigaomprioriteringar inom utgiftsområdet. Förlusterna beräknas till ca 7 miljarderkr , mer än beräkningarna 1998.Regeringens beskrivning av orsakerna till detta är dock undermålig. Detmesta beror naturligtvis på problemen med de sk krisårgångarna, byggda1989-1992, där infasningen av fastighetsskatten och försämrade räntebidragkraftigt påverkar antalet konkurser och rekonstruktioner, som genomförs ien allt snabbare takt. Ökningen sen 1996 är . Här måste regeringenkomma med förslag som kan hejda den pågående utvecklingen. Detta bör gesregeringen tillkänna.AnslagA 7 ByggforskningRegeringen minskar stödet till byggforskningen med istorleksordningen , vilket är betydligt mer änen halvering av stödet. Detta är oroväckande, eftersomregeringen inte heller ger någon ordentlig motivering till sittagerande, utan hänvisar till en kommande proposition senareunder . Man förutsätter att aktörerna på bygg-och bostadsmarknaden själva i fortsättningen tar ansvar försin kunskapsförsörjning. Detta är naturligtvis önskvärt, menom det är möjligt och vilka konsekvenser det får ges ingeninformation om.Besparingen på byggforskningen är betydligt mer än vad den hårtkritiserade utredningen föreslog. Den föreslog en halvering avanslaget - regeringen tar bort två tredjedelar. har två tredjedelar avByggforskningsrådets medel gått till att stödja forskning vid universitet ochhögskolor.I propositionen sägs att sådan forskning som ligger inombyggbranschens intresseområde bör finansieras av branschens egna beställar-organ. Detta innebär att den långsiktiga forskningssamverkan och sam-finansiering mellan stat och näringsliv som byggts upp raseras. En utvecklingsom går på tvärs mot den internationella trenden, där kreativa partnerskapmellan stat, kommun och privata intressen utvecklas istället för att - somregeringen föreslår - avvecklas. Propositionens förslag slår hårt motuniversitet och högskolor, dit av anslag går.Detta gäller särskilt de tekniska högskolornas arkitektur-, väg-, vatten- samtlantmäterisektioner, inklusive KTH:s instutition för byggd miljö i Gävle.Mellan 200 och 300 forskare, i första hand doktorander, riskerar att stå utanfinansiering och tvingas avbryta sin forskarutbildning.Byggforskningsrådet har haft möjlighet att fattafleråriga beslut inom vissa ramar, så kallade bemyndiganden. Be-myndiganderamen för byggforskningsanslaget begränsas kraftigt, vilketinnebär att , så kommer inga nya byggforskningsprojekt att kunnastartas. Det är mycket osäkert om byggbranschen kommer att gå in medmotsvarande stöd till Byggforskningen. Det är också märkligt att för-valtningsanslaget till ligger kvar på samma nivå, trotsatt medel för forskning och utveckling minskar så dramatiskt. Att i nulägetminska stödet till byggforskningen i den omfattning som sker, utan att på ettbättre sätt informera om följderna av beslutet är något anmärkningsvärt.Detta bör ges regeringen tillkänna.A 12 Investeringsbidrag föranordnande av bostäder för studentermflEftersom efterfrågan av detta stöd är svagt, så tas det bortfr.o.m. Stödet gällde från börjanstudentbostäder, men utvidgades till attomfatta även särskilda ungdomsbostäder. avvecklasstödet, vilket tycker är bra när det gäller skungdomsbostäder, men inte lika bra när det gällerstudentbostäder. I våra tillväxtområden råder brist påstudentbostäder och det är ett växande problem eftersomantalet högskolestuderande beräknas fortsätta att öka. Detsvaga intresset beror nog till största delen på att villkoren föratt nyproducera studentlägenheter, ja hyresrätter generellt, ärför dåliga. Det visar t.ex. utvecklingen i , därendast av en tilldelning på 35 miljoner kruttnyttjats, för att bygga studentbostäder - ungdomsbostäder.Investeringsbidraget, som är per lägenhet, är för litet för att getrygghet i produktionen och för att klara hyresnivåer som de som efterfrågardessa bostäder har råd att betala. Regeringen bör i vårpropositionen åter-komma med förslag som gör nyproduktion av både hyresrätter och student-bostäder möjlig.C 1 LänsstyrelsernaHär ger regeringen en beskrivning av hur arbetet pålänsstyrelserna fungerar och hur resurserna används. Vadgäller formerna för uppföljning och utvärdering kankonstateras att utvecklingsbehovet är stort, närdet gäller samspelet mellan länsstyrelserna och regeringen.Detta är något som är mycket viktigt för att utveckla de länsom nu utvecklas svagt och har negativbefolkningsutveckling.I en rapport från Statskontoret, som ska ligga som underlag för denparlamentariska regionkommitténs delbetänkande, så påpekas att flera läns-styrelser i sina årsredovisningar inte har egna uppföljnings- och utvärderings-aktiviteter för att följa upp utvecklingen i förhållande till de nationellamåleni länet. Enligt rapporten uttalas också, vilket är mycket anmärkningsvärt, attregeringen inte tar ställning till länens utvecklingsplaner eller ger besked omutvecklingsarbetets inriktning och mål i det enskilda länet. Regeringenfördelar en viss andel regionalpolitiska medel till länen oavsett hurlänsplanen är utformad eller vilka projekt man avser satsa på. Ingenuppföljning görs heller av att de regionalpolitiska medlen används förlänsplanens prioriterade områden.Regeringens arbete med uppföljning och utvärdering av länsstyrelsernasverksamhet mot uppställda planer och mål måste förbättras, liksomregeringens information om detta till , vilken är mycketbristfällig. Detta bör ges regeringen tillkänna.D 1 har genomgått storaförändringar. En av de stora förändringarna är introduktionenav en ny arbetsprocess för fastighetsbildningen viautvecklingen av ett modernt IT-stöd. I samband med detta, såhar det skett fördyringar och förseningar igenomförandeprocessen, samt en minskad efterfrågan påLantmäteriverkets tjänster, framförallt inomuppdragsverksamheten.Regeringens information om det uppkomna läget är bristfällig och börkompletteras med ett bättre beslutsunderlag för . Detta bör gesregeringen tillkänna.E 1 Stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologiskhållbarhetUnder 1998 har regeringen beviljat statsbidrag med totalt2316 miljoner kr till 42 kommuners lokalainvesteringsprogram. av bidragen har gått tillinvesteringar i boendet och byggandet och tillenergiprojekt.För föreslår regeringen ytterligare ,varav en del av medlen redan är intecknade. Regeringen ger dock ingeninformation om på vilket sätt medlen används, utan ska återkomma medrapporter i budgetpropositionen för år 2000.Redan nu finns det rapporter att ta del av när det gäller medlen till delokala investeringsprogrammen, från tex Svenska Naturskyddsföreningen.Där ger man både positiv och negativ kritik av hur stöden använts och vilkamiljöeffekter som det fört med sig.Till det negativa hör den dyrbara upprustningen av kvarteret iNorrköping, som fått av regeringen. Kvarteret rymmer idag1600 lägenheter, vilka ska bantas till 1200 inom ramen för projektet. Detstatliga stödet uppgår till ca per lägenhet och totalkostnaden tillinte per lägenhet. Att projektet har stora sociala fördelarär möjligt, men kan inte trots detta motivera ett så stort stöd. Till eftertankebör också det faktum stämma att liknande projekt i två bostadsområden iSundsvall fått per lägenhet respektive per lägenhet. Det avregeringen föreslagna stödet för ekologisk anpassning som ska gälla från år2000, ska utfalla med högst per lägenhet, vilket inte allsöverensstämmer med vare sig Norrköpingsfallet eller Sundsvallsprojekten.Att på det här sättet fördela medel för olika ombyggnationsprojekt ärmycket tveksamt. Eftersom av medlen för investeringsprogrammet gårtill byggprojekt, så bör dessa användas mer generellt över landet och inte tillnågon särskild kommun. Principerna bör samordnas med det regelsystemsom ska gälla för det stöd om investeringsbidrag till ekologiskt anpassadbyggnation som ska utgå . Det mesta av det stödet ska i förstahand gå till ombyggnation, eftersom nyproduktion i fortsättningennaturligtvis ska ske på ett ekologiskt anpassat sätt. Stödet tillallergisaneringbör utformas på samma sätt, vara generellt för hela landet och med en vissbestämd bidragsprocent utifrån den totala kostnaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär nya och utvidgade utredningsdirektivför enligt vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlusterna i kreditgarantisystemet och rekonstruktioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggforskningen,4. att hos regeringen begär förslag som gör nyproduktion avbåde hyresrätt och studentbostäder möjlig enligt vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsstyrelserna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Lantmäteriverket.Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.