mot · GL02A21 · 1998-03-25 00:00:00 — Det finns skäl som talar för att inför nästa planperiod tillföra mer medel för att klara delar av de upprustningsbehov som finns. Bärighetshöjande åtgärder såsom tjälsäkring och beläggning av grusvägar är av mycket stor betydelse. Andelen vägar som avstängs på grund av tjällossning måste kraftigt reduceras, inte minst med tanke på skogsindustrins transportbehov och de enskildas möjligheter att bo och verka på landsbygden. 5.6 Upprustning av grusvägnätet I finns drygt 2 allmän väg som inte är hårdbelagd. Detta finmaskiga vägnät utgör en betydande verksamhetsförutsättning för våra största industrier. Det är således av största vikt att detta vägnät håller en god standard. Detta vägnät utgör även en start eller ett slut på flertalet av de transporter som utförs. Om investeringar i större transportförbindelser skall få avsedd effekt är vidmakthållandet av det finmaskiga vägnätet av betydelse. Det vägnät som inte är hårdbelagt utgör särskilda problem och bör hårdbeläggas. bör uttala att det bör läggas fast en tioårig plan för hårdbeläggning av grusvägar med trafik på 150 fordon eller mer. Det enskilda vägnätet är för många boende på landsbygden förbindelsen till det allmänna vägnätet. Det enskilda vägnätet är även förutsättningen för tillgänglighet till natur och rekreation. Det enskilda vägnätet är viktigt inte bara för de boende utan är i vidare mening en förutsättning för utveckling av näringslivet, ökad sysselsättning och ökad tillgänglighet. Bidragen till de enskilda vägarna är en liten men viktig del för att upprätthålla en hög tillgänglighet. vägnät består av ca 9 statlig väg, 3 kommunala gator och vägar och enskilda vägar varav 7 400 erhåller statsbidrag. Det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet berör ca en miljon av befolkning och av den totala skogs- respektive åkerarealen. Var fjärde gods- eller persontransport genereras från enskilda vägar. En stor del av alla transporter som sker startar eller slutar på en enskild väg. Minskade bidrag leder endast till fler avstängda vägar. En sådan utveckling vore olycklig. Ca 220 000 fritidsbostäder är direkt berörda av det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet. Möjligheten för alla att använda det enskilda vägnätet är delvis avgörande för att utveckla turistnäringen. Turistnäringen har en stor utvecklingspotential som kan bidra med många värdefulla arbetstillfällen på landsbygden. Goda kommunikationsmöjligheter är då en förutsättning. För att kunna utnyttja allemansrätten måste människor i stor utsträckning färdas på dessa vägar och de kan därför med fog kallas för allemansvägar. Nivån för bidrag till de enskilda vägarna måste hållas på minst oförändrad nivå. anser att även enskilda vägar skall återfå möjligheten att få del av medel avsatta för bärighetshöjande åtgärder, d.v.s. det så kallade bärighetsanslaget. Detta bör ges regeringen till känna. Även på järnvägssidan finns obalanser. Indragna linjer och nattågsförbindelser medför försämrade kommunikationer, till men för den regionala utvecklingen. Både privatpersoner och näringsliv behöver god tillgänglighet till goda järnvägsförbindelser. För näringslivet handlar det även om hög tillförlitlighet. Regeringens förslag om finansiering av den första delen av är välkommet. För att denna investering skall få avsedd effekt behöver den norra delen, dvs Nordbotniabanan, fullföljas. har i sin transportpolitiska motion anfört att det bör läggas fast en plan för utveckling av infrastrukturen i nordligaste områden. anser att järnvägens konkurrensmöjligheter måste stärkas. Med det fattade infrastrukturbeslutet kommer satsningar att göras som bland annat medger högre axeltryck. Dock tar det innan dessa investeringar ger resultat. Konkurrenssituationen för den långväga godstrafiken på järnväg behöver uppmärksammas. I partimotionen med anledning av proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling redovisar vi våra förslag på trafikområdet. utgör en viktig del i den nationella infrastrukturen. kan mycket väl vara den transportförbindelse som löser delar av inlandets transportbehov. Det är avgörande att tillförsäkras ett årligt stöd till banhållningen. Regeringen gör bedömningen att det bör uppgå till . Upprustning och mer enhetlig standard över hela banan kan innebära nya snabba och tillförlitliga transporter både för person- och godstransporter. Genom aktiva arbete och påverkan har reseavdraget höjts per mil. Detta har varit viktigt att åstadkomma för att kompensera dem som har långa arbetsresor. För de boende på landsbygd och i glesbygd kompenserar reseavdraget inte för de som läggs ned exempelvis för resor till och från affären, service och att skjutsa barn till och från idrott, föreningsliv, etc. Boende långt från de områden där de större infrastrukturinvesteringarna sker kan inte nyttiggöra sig dessa satsningar. Kostnader som uppstår på grund av långa avstånd och avsaknad av valfrihet måste kompenseras. Detta kan inte endast ske via ett höjt rese-avdrag utan måste ske på annat vis. Att bo på landsbygden innebär att man måste ha bil, oftast behöver man dessutom två. En sådan kompensation kan lättast hanteras via skattsedeln med avdragsmöjligheter som knyts till boende och möjligheter att utnyttja allmänna kommunikationer. Detta bör utredas. Utgångspunkten bör vara att definiera en basservice och finna ett system som innebär ett differentierat avdrag beroende på avstånd och tillgång till basservice. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att utreda möjligheterna för ett glesbygdsavdrag för dem som inte har tillgång till kollektivtrafik. För vissa regioner i landet är flyget det mest realistiska transportalternativet. är resandeunderlaget lågt och ekonomin för de aktuella flygplatserna därför hårt ansträngd. utgår driftsbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen, från till . Driftbidraget till dessa flygplatser är helt avgörande för fortsatt verksamhet. Inte minst för näringslivets utveckling är tillgången till bra flygförbindelser nödvändig. En avveckling eller minskning av stödet skulle få allvarliga konsekvenser för stora regioner. Vår slutsats är att driftbidrag till kommunala flygplatser måste bibehållas och utvecklas. Regeringens förslag till nytt stöd till driften av de kommunala flygplatserna är därför välkommet. Erfarenheterna efter avregleringen av den svenska inrikes flygtrafiken visar tydligt hur orter med stort resandeunderlag varit vinnarna. Där har den ökade konkurrensen inneburit bättre service och lägre priser. På andra, mindre orter har utvecklingen varit den omvända. Dessa orter har fått se färre turer och högre priser. Särskilt gäller detta i inland, men även på andra orter är effekterna betydande. Det bör således införas ett system för statlig upphandling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindre intressanta. Finansieringen av en sådan upphandling kan ske genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. Regeringen bör återkomma till med förslag. I diagrammet nedan framgår mycket tydligt hur utbildningstraditionen och närheten till universitet eller högre utbildning påverkar utbildningsstrukturen i regionen. behöver som nation fler personer med eftergymnasial utbildning. Eftersom nivån ser olika ut från län till län måste satsningar göras på de orter och i de län som har lägst utbildningsnivå. Det behövs satsningar på fler högskoleplatser och decentraliserad utbildning. Utbildningsstruktur Tabellen anger fördelningen i procent mellan olika utbildningsnivåer för gy.utb 9 år Möjligheten att rekrytera personer med adekvat utbildning är ibland avgörande för var ett företag väljer att expandera eller lokalisera sin verksamhet. För att få fler att bosätta sig i regionalpolitiskt prioriterade områden anser att det bör prövas en möjlighet att skriva av studieskulder. Detta är förenat med betydande kostnader, men det bör prövas att införa en ordning där studieskulden skrivs av under exempelvis en tioårsperiod för dem som flyttar till regionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att utreda frågan om förändringar i studiestödssystemet i regionalpolitiskt syfte. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2 Högskolor som motor i regional utveckling De mindre och medelstora högskolorna har betytt mycket för den regionala utvecklingen. har arbetat för att utveckla dessa högskolor. Dessa högskolor har stått för en vidareutveckling och varit nydanande. har under förra mandatperioden i regeringsställning och medverkat till stora satsningar på högskoleutbildning. Satsningarna som genomförs med 60 000 nya platser och ökade forskningsanslag skall inte i första hand ses som regionalpolitiskt betingade. Utgångspunkterna har i stället varit deras roll i det nationella utbildningssystemet. utgör dessa högskolor viktiga utvecklingscentrum som bidrar till den regionala utvecklingen. Tillgången till kvalificerad utbildning och forskning är en allt viktigare del i regionernas infrastruktur. Utan möjligheter till utbildning sker en kompetensutflyttning och nyetableringar av företag försvåras. De mindre och medelstora högskolorna har ett nära och bra utvecklat samarbete med det lokala näringslivet. Högskolans tredje uppgift är mycket viktig. Den består i att vara överbryggande mellan forskning, utbildning samt samhälls- och näringsliv. Detta är av stor betydelse för kunskaps- och kompetensöverföring samt för utvecklandet av nya produkter och nya branscher. I detta sammanhang är möjligheterna att bedriva forskning på eget programansvar avgörande. Forskningsresurserna för de mindre och medelstora högskolorna måste öka. Detta kan ske genom omfördelning av sektorsmedel eller genom att mer resurser tillförs. Den offentligt finansierade forskningen är starkt centraliserad, av forskningen sker vid universiteten och fackhögskolorna. anser att forskningsmiljöerna vid de mindre och medelstora högskolorna skall utvecklas. För detta krävs ökade fasta forskningsanslag till dessa högskolor. Vissa högskolor har även nått en sådan bredd och ett sådant djup i sin forskningsverksamhet att de kan utses till universitet. 6.3 Distansutbildning och decentraliserad utbildning På de flesta orter har möjligheten till distansutbildning eller decentraliserad utbildning varit betydelsefull. Det har gett möjligheter till högskolestudier utan att behöva flytta från orten. Många har även kunna kombinera det med fortsatt yrkesverksamhet. Möjligheterna till denna form av utbildning har visat sig särskilt värdefulla för de något äldre studerande som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kunnat flytta till den ordinarie högskoleorten. Även för dem som har en utbildning bidrar distansutbildning till att de kan vidareutbilda sig utan att flytta. För högskolornas del är distansutbildning och decentraliserad utbildning något man gärna ser mer av. Resurstilldelningssystemet måste ses över så att denna utbildning underlättas. Möjligheterna att bredda rekryteringsunderlaget ökar. Vid fördelning av de återstående 15 000 högskoleplatserna bör särskild vikt läggas vid satsningar på distansutbildning. Förslaget i propositionen om 1 500 platser för distansutbildning fram är enligt vår mening en för låg ambitionsnivå. Resurstilldelningssystemet till högskolorna bör därför förändras så att det ökar tillgången till distansutbildningsplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare bör högskolan ges ett särskilt uppdrag att anordna utlokaliserad utbildning i utsatta kommuner. En sådan satsning får finansieras i särskild ordning eller med öronmärkta resurser inom resurstilldelningssystemet. Detta bör ges regeringen till känna. 6.4 Lärcentra på landsbygden Skolan är rätt använd mer än en arbetsplats för barnen . Den kan även utgöra en samlingsplats för de människor som bor i området och därmed bidra till sociala mötesplatser. Flera landsbygdsskolor är nedläggningshotade. Det behövs en extra insats för att bevara dessa. Skolan skall utvecklas till ett lärcentrum på landsbygden. När skolan fungerar som en skola mitt i byn eller som ett kulturcentrum ökas kontakterna och därmed känslan av delaktighet. Skolans lokaler erbjuder möjligheter till ett rikt utbud av olika verksamheter. Möjligheter till samordning är betydande. En förutsättning är dock att det finns tillgång till datakommunikation. Exempelvis innebär detta tillgänglighet till olika bibliotek och tillgång till stora delar av landets samlade resurser av litteratur. Ökad samverkan mellan de kommunala biblioteken, länsbibliotek och de mer vetenskapliga biblioteken är angelägen. Via fjärrlånesystem kan den enskilde få en näst intill obegränsad möjlighet att ta del av speciallitteratur. Med utvecklande av skolan till lärcentrum ökas möjligheterna för distansutbildning och decentraliserad utbildning. Genom samverkan och samnyttjande med en allmän samlingslokal, som t.ex. en bygdegård, ökar förutsättningarna att utveckla skolan/samlingslokalen till ett lär- och utvecklingscentrum. Möjligheterna att förstärka skolans betydelse som mötesplats och att öppna skolan för människor i närområdet bör i närsamhället ökas om skolans lokaler upplåts till olika föreningar och enskilda utan kostnad. Ofta svarar kulturella aktiviteter och blir till en social samlingspunkt. Folkbildningen stimulerar människor att öka sin kunskap, utveckla det sociala nätverket och verkar för gemenskap och bidrar därmed till den lokala utvecklingen. Folkbildningen bidrar till ett lokalt kulturutövande som tillsammans med skola och barnomsorg ger möjlighet till ett aktivt kulturliv. Folkbildningen bidrar till en viktig kulturell infrastruktur i orter och delar av vårt land där de stora kulturinstitutionerna inte når ut. Mer behöver göras för att stimulera och utveckla lärcentrum på landsbygden med möjlighet till distansutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. behöver fler företag och fler företag som växer. Den vikande arbetsmarknaden på landsbygden är en viktig förklaring till den höga flyttfrekvensen. De lokala arbetsmarknaderna måste breddas. Den ekonomiska utvecklingen har inte varit tillräckligt stark för att generera sysselsättningsökning utanför de större tillväxtområdena. För att en ökad ekonomisk aktivitet skall skapa fler jobb på landsbygden måste tillväxten vara långvarigt uthållig och kraftig. har medverkat till sanering av de offentliga finanserna. Detta har bidragit till kraftigt sänkt ränta och stabil valuta. Detta är fundamentalt för möjligheterna till en uthållig ekonomisk tillväxt som förmår generera sysselsättningsexpansion i hela landet. Ökad ekonomisk aktivitet och en uthållig tillväxt måste kompletteras med en näringspolitik som underlättar för människor att starta eget och för företag att växa. Allt tyder på att det är i de många nystartade och i de många mindre företagen som de nya arbetstillfällena kommer. Landsbygden präglas av ett småskaligt näringsliv. Här finns traditioner och entreprenörsanda att bygga vidare på. En näringslivspolitik som gör det möjligt för de mindre företagen att expandera är således särskilt viktig för landsbygden. 7.1 Jord- och skogsbruk Även om jord- och skogsbruket inte primärt är en stor arbetsgivare är den indirekta sysselsättningen betydande. Inräknat distribution, förädling och försäljning sysselsätter jordbruket 340 000 personer. På landsbygden är jord- och skogsbruket grundförutsättningen för ett öppet landskap och grunden för en basservice. En översyn av jordförvärvslagen bör göras i akt och mening att stärka sambandet mellan ägande, brukande och boende. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns en stor sysselsättningspotential i dessa basnäringar. Skogen är t.ex. största exportnäring. Med ökade insatser för forskning och utveckling kan förädlingsvärdet ökas. ligger efter flera andra länder när det gäller förädlade trävaror. Insatser för produktutveckling och marknadsföring kan mycket väl resultera i ett fördubblat exportvärde. För att belysa den potential som finns med vidareförädling kan tjäna som exempel. Den danska trävaruindustrins vidareförädling är ekonomiskt av samma omfattning som den samlade svenska sågverksnäringen, trots att man i stort sett saknar egen råvara. Italiensk träförädlingsindustri omsätter , baserad på en import om . Satsningar på energiomställning och utvecklande av bioenergi kommer att medföra ökad efterfrågan och därmed ökad sysselsättning. Detta är inte minst av värde för att utveckla de små och lokala arbetsmarknaderna på landsbygden. Svenskt jordbruk har uppenbara konkurrensnackdelar gentemot våra grannländer och främsta konkurrentländer. håller svenska jordbruksprodukter hög miljökvalitet. Efterfrågan på dessa produkter är stor, både nationellt och internationellt. skall man inte blunda för den priskänslighet som finns. Konkurrenskraften ligger inte bara i miljökvalitet utan en stor del är självfallet relaterat till priset. Med likartade konkurrensmöjligheter som våra konkurrentländer kan efterfrågan på svenska livsmedel öka. I detta ligger en stor sysselsättningspotential. har inte råd att avstå denna. I utredningen, En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167), framhålls att det särskilt är några faktorer som hämmar utvecklingen av svensk livsmedelsindustri. i jämförelse med våra konkurrentländer har svenskt jordbruk betydligt högre skatter och avgifter. Landshövding har i utredningen föreslagit en rad åtgärder för att stärka svensk jordbruksnärings konkurrenskraft. Utredningens intentioner måste genomföras. För bibehållen och helst ökad sysselsättning inom livsmedelsindustrin behövs bättre utvecklingsmöjligheter och villkor. Jordbruks- och livsmedelssektorn genererar sysselsättning för 340 000 personer. I ovan nämnda utredning finns även andra förslag som möjliggör förbättrade konkurrensmöjligheter för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Forskning och utveckling samt exportfrämjande åtgärder är synnerligen viktigt för livsmedelssektorns expansion. Det bör understrykas att för en expansion inom livsmedelsindustrin måste industrin ha tillgång till konkurrenskraftiga råvaror. Detta kan inte ske utan att jordbruket är konkurrenskraftigt och har rimliga konkurrensvillkor gentemot andra länders jordbruk. De medel som regeringen föreslår för utveckling av jordbrukssektorn är långt ifrån tillräckliga. anser att regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med intentionerna i den s.k. Björksa utredningen. Det bör ske senast i samband med budgetpropositionen . Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheterna till småskalig livsmedelsproduktion måste utvecklas. Närproducerade livsmedel är ofta efterfrågade. Inte minst då man vet vilka råvaror man får, men också för att många anser att de långa transporterna utgör ett miljöproblem. Upphandlingsregler måste kunna tolkas så att det finns möjligheter att väga in miljöhänsyn och upphandla närproducerade livsmedel. Energisystemets negativa miljöpåverkan måste minska genom energisparande, effektiv energianvändning och en omställning till förnybar energi. Energiomställningen har påbörjats genom att avvecklingen av kärnkraften har inletts. Omställningen innebär en övergång från storskalig elproduktion till ett småskaligt decentraliserat energisystem. Detta ger tydliga signaler. Entreprenörer och nyföretagande på energimarknaden kan nu ges utrymme att utveckla nya idéer anpassade för ett uthålligt energisystem. Biobränsle kommer att ha en central roll. En ökad användning och förädling av biobränslen kommer att innebära att arbetstillfällen skapas i de delar av landet som har ett bekymmersamt sysselsättningsläge. Särskilt skogslänen kommer att bli vinnare när ett kretsloppsanpassat energisystem utvecklas. Även för jordbruksnäringen finns här nya avsättningsmöjligheter för energiråvaror. Med en gemensam nationell kraftsamling kan energiomställningen utgöra en plattform för en förnyelse som ger en plats i den internationella utvecklingens frontlinje. Det är en utveckling som hela landet tjänar på. 7.3 Mindre och medelstora företag De större orterna och tillväxtområdena kännetecknas av ett diversifierat näringsliv. Detta saknas ofta på landsbygden. Ett alltför ensidigt näringsliv på landsbygden gör att sysselsättningen är mer känslig för konjunktursvackor eller omstruktureringar av verksamheter. Alternativ sysselsättning saknas ofta. Den höga arbetslösheten och höga säsongsarbetslösheten kan förklaras med detta. kännetecknas landsbygden ofta av ett småskaligt företagande och en entreprenörsanda. Därför är satsningar riktade mot nya företag och mindre företag av särskild vikt på landsbygden. Det behövs fler nya företag som breddar arbetsmarknaden. Traditionen av entreprenörsanda skapar förutsättningar att bygga vidare på. arbetar för att mer av politiken inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett småskaligt diversifierat näringsliv. Detta ger utrymme för nya företag och för små och medelstora företag att växa. En småföretagarorienterad politik gynnar näringslivsutvecklingen på landsbygden. Särskilda insatser för mindre företag måste ske parallellt med att det bedrivs en generell näringspolitik som bidrar till goda betingelser för företagande. Företagsklimatet i måste förbättras. Flera åtgärder har vidtagits för att underlätta för de mindre företagen. Sänkt arbetsgivaravgift, förändrad och förenklad arbetsrätt, lättnader i dubbelbeskattningen etc är exempel på detta. Med förbättrade statsfinanser ökas utrymmet till ytterligare skattelättnader. Förenklingar i lagar och regler är ett annat prioriterat område. Ett alltför omfattande regelverk är en av de mest hämmande faktorerna för de mindre företagen. Företagsbeskattningen måste reformeras för att leda till fler anställningar och för att underlätta att bygga upp eget kapital. Detta bör ges regeringen till känna. I småföretagardelegationens rapport återfinns ett antal förslag till förenklingar och förbättringar. Det föreslås bland annat enklare regler och snabbare handläggningstider vid patentansökningar samt att det införs ett särskilt patentskydd för enklare uppfinningar. Även möjligheten att införskaffa F-skattsedel måste förenklas. Rigorösa regler måste förenklas och ersättas av uppföljning i stället för restriktivitet vid beviljande av F-skattsedel. Deklarationen för mindre företag måste förenklas. Åtgärder som underlättar för de mindre och medelstora företagen är således påkallade. Inte minst för att förbättra de regionala arbetsmarknaderna. Detta bör ges regeringen till känna. Den regionala riskkapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras. Regeringen betonar med rätta ALMI:s stora betydelse i detta sammanhang. För att på ett bättre sätt skall kunna svara upp mot efterfrågan på riskkapital bör ytterligare medel tillföras. Ytterligare bör anslås till fram . Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ökade resurser till lånefonden. För att på ett tillfredsställande sätt skall leva upp till sina åtaganden bör tillföras i driftskapital. Regeringen bör i samband med budgetproposition återkomma till med ett sådant förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Den regionala riskkapitalförsörjningen kan även förbättras genom att stimulera lokala mötesplatser efter modell med regionala aktietorg, innovationsmarknader etc, för att möjliggöra för lokala placerare att investera i lokala företag. Regeringen bör även ta initiativ som gör det möjligt att använda det nya pensionssystemets premiereserv för att bygga upp regionala fonder. Detta bör ges regeringen till känna. Samarbetet mellan mindre och medelstora företag och högskolor och universitet måste utvecklas. Det har stor betydelse bland annat för teknikspridning. Ökade möjligheter till lärlingsutbildning och undervisning i entreprenörskap är frågor som driver för att underlätta utvecklingen inom de mindre och medelstora företagen. Det vore en fördel för de enskilda företagarna om de kunde vända sig till en aktör där de kunde få råd och vägledning. är det en mängd aktörer som erbjuder företagare rådgivning och finansiering.