mot · GM02MJ772 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ772av m.fl. (mp)Hotade groddjurInledningDen totala artutrotningen ärglobalt sett troligen den högsta i jordens historia. Bevarandetav den biologiska mångfalden har, vid FN:s Riokonferens1992, definierats som en av de viktigaste uppgifterna förmänskligheten. I utgör groddjuren de proportionelltsett mest hotade bland ryggradsdjuren. Nio av landets 13arter är rödlistade av ArtDatabanken för hotade arter. De harockså visat sig vara lämpliga indikatorarter för biologiskmångfald knuten till fuktiga landmiljöer och vatten. Genomatt tillgodose deras miljökrav skulle många andra arter ocksåkunna bevaras. Flera av de rödlistade arterna är ocksåmedtagna i appendix. Sverigesratificering av konventionen innebär att vi förbundit oss attskydda både de medtagna arterna och dess livsmiljöer.Förutom den större vattensalamandern, som finns i Göta- och ,och gölgrodan, som finns i norra kustområden, så har de hotadearterna sin huvudsakliga förekomst i . Där är det därför extra viktigt attundersöka eventuell förekomst av hotade groddjur innan man beslutar omnågot som kan skada småvatten.Vilka är hoten?Den främsta anledningen till groddjurens kraftiga minskningdet senaste seklet är den totala omdaningen avjordbrukslandskapet. har av södraSveriges våtmarker dikats ut eller fyllts igen. harstenrösen, åkerholmar, smådiken och andra "odlingshinder"tagits bort. Intensivjordbrukets giftspridning ochkonstgödsling med påföljande övergödning samt försurningoch annan miljöpåverkan har också drabbat groddjuren hårt.En global minskning av groddjur, även i avlägsna och orördaområden, har gjort att man även diskuterat den ökade UV-strålningen p.g.a. ozonuttunning som en möjlig orsak. Storaproblem lokalt är den ökade biltrafiken med överkörning vidgrodornas vårvandring till leklokalen, liksom fisk- ochkräftutplanteringar som slår ut en populationav lövgroda eller större vattensalamander.Grodor drabbas extra hårtP.g.a. groddjurens livscykel, med behov av både en bravattenmiljö och bra landmiljöer med övervintringsplats ochgoda "jaktmarker" har de drabbats extra hårt av landskaps-förändringarna. Deras tunna och känsliga hud gör demdessutom extra känsliga för kemiska utsläpp och försurning.När arterna har minskat till den nivå som de flesta svenska grodarterna haridag kommer nästa problem: isolering. Grodor kan inte flyga. Om det ärkilometer eller till och med mil mellan grodlokalerna så isoleras de.Populationen blir inavlad och kan då lätt slås ut av rena slumpskäl även ommiljön där är bra. Det är det största problemet för många arter. Bristenpå dammar och avstånden emellan dem är ett mycket stort hot, och nyasmåvatten behöver skapas.Vad kan man göra?Kunskaperna om arternas utbredning och miljökrav är oftamycket bristfälliga. Steg 1 för ett bra artbevarandearbete ärkunskap om utbredning och status. Det finns nu en del for-skning i kring detta. Den måste uppmuntras ochstödjas. De dammar och våtmarker som håller hotade artermåste skyddas. Speciellt viktiga har små gårdsdammar visatsig vara. Skyddszoner, utan spridning av gödsel ochbekämpningsmedel, runt dammar och vattendrag är viktigtför att undvika övergödning och giftackumulering i vattnet.Innan tillstånd till fisk- eller kräftutplantering ges börkonsekvenserna för livet i dammen utredas. Det är extraviktigt i områden med hotade groddjur. Skogsbruket spelarockså en viktig roll. Hyggen direkt in på dammar och"bortstädning" av lågor och död ved bör t ex undvikas. IStorbritannien och på kontinenten är det vanligt medgrodtunnlar under bilvägar som korsar grodornas väg. Ett parsådana är gjorda även i och sådana kan räddapopulationer som fått sin väg korsad av bilar.Ovanstående måste prioriteras och beaktas för att de hotade groddjurenoch deras biotoper skall bli kvar i den svenska naturen.Vatten i landskapetSmåvatten är livsviktiga också för många andraorganismgrupper, t ex trollsländor, många mollusker ochvattenväxter, men också för mer rörliga grupper som fåglaroch däggdjur. Förstörelsen av småvatten har därför storinverkan på den biologiska mångfalden. Förutom att skyddade få som finns kvar kan man också anlägga nya. De kanockså vara bra studieobjekt för skolor. I många kommunerhar man med hjälp av anlagt dammarsom förenar "grodomsorg" med studieobjekt för skolor. IÖrebro har man beslutat anlägga 100 dammar , någotfler kommuner borde göra. Det behövs!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kunskap om utbredning och status för landetsgroddjur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av skydd av dammar och våtmarker som håller hotadegrodarter och då speciellt små gårdsdammar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skyddszoner, utan spridning av gödsel ochbekämpningsmedel, runt dammar och vattendrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utplantering av fisk och kräftor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av åtgärder i skogsbruket så att biotoper med groddjur inteödeläggs,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småvattens stora betydelse för den biologiska mångfalden och ombehovet att skydda och anlägga nya sådana.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()