mot · GL02Fi50 · 1998-04-29 00:00:00 — Fr mnga mindre fretagr krnglet och byrkratiseringen det strsta hindret fr att de skall kunna ftid att skta och utveckla sina fretag. Fr skattemyndigheterna skulleslopandet av fmansbolagsreglerna innebra en avsevrd lttnad. Den tidsom tgr till tolkning och rdgivning kring fmansbolagsreglerna r intefrsumbar. Fr stat och kommun skulle ett slopande mjligen medfra ettmarginellt bortfall av skatteintkter. Detta skall emellertid stllas i relationdels till mlet att stadkomma en hgre sysselsttning i , dels till detoacceptabla i att diskriminera en grupp medborgare som gr en stor ochviktig insats fr landet.Vad r ett fmansfretag?I den allmnna debatten r det f som har klart fr sig huromfattande lagstiftningen fr frmnsfretag r. I KL 32 definieras fmansfretag som aktiebolag, ekonomiskfrening eller handelsbolag, i vilket aktierna eller andelarnatill mer n gs eller innehas av fysisk person ellerett ftal fysiska personer. Normalt definieras ett ftal till tiopersoner, men eftersom nrstende personers innehav lggsihop och betraktas som ett enda individuellt gande kanantalet gare vara vsentligt strre i ett fmansfretag. Somsdana fretag rknas ocks fretag med ett strre antaldelgare, om de eller dem nrstende r verksamma ifretaget i betydande omfattning. Exempel p sdana fretagr konsultfretag och anstlldas gemensamgda fretag. Omett aktiebolag r noterat p en svensk brs kan detdefinitionsmssigt inte vara fmansfretag, trots atthuvudgaren och hans familj kan ga mer n 50 procent.Som nrstende rknas, frutom en delgares make och barn och deraseventuella makar, ven delgarens frldrar och far- och morfrldrar,syskon och deras makar och barn. Det r sledes ingen liten grupp mnniskorsom berrs av fmansbolagsreglerna.Aktieutdelning, lttnadsbeloppetUtdelning p aktier i ett fmansfretag beskattas fr aktivadelgare eller nrstende till dessa i inkomstslaget tjnst tillden del utdelningen verstiger vad som anses utgra normalutdelning. Fr realisationsvinster, som verstiger s.k. normalutdelning, skall en viss del () av reavinstenbeskattas som tjnst och resten som kapital. harbeslutat att rs taxering infra en begrnsadskattefrihet fr utdelning och reavinster p aktier i onoteradefretag. Dessa regler r komplicerade. Frenklat uttrycktskall man frst lgga samman anskaffningskostnaden fraktierna plus ovillkorade kapitaltillskott plus avlnesumman, minskad med dels lnefrmner fr aktivdelgare, dels tio basbelopp. Till detta belopp skall manlgga sparad skattefri utdelning av det s.k. lttnadssutrymmetmultiplicerat (i prop. 150 fresls 70procent) av statslnerntan ret frebeskattningsret. Kvarstende sparad utdelning frnfregende r lggs till, rknas upp med statslnerntan , och frn detta dras s lttnadsutrymmet.Utdelningen snderfaller i tre delar: En skattefri utdelning(lttnadsutrymmet), en kapitalbeskattad utdelning(skatt) och terstoden beskattas som inkomst avtjnst (alternativt skatt). Om ngondelgare sljer ngra aktier blir berkningarna nnu merkomplicerade, fr d skall hlften av vinsten beskattas somtjnst, dock hgst 100 basbelopp inklusive de reavinster paktier i bolaget som under de senaste fem ren har beskattatssom inkomst hos envar av delgarna och deras nrstende.Krngligt i verkant och till vilket syfte? Inte kan det vara attstimulera till fretagande. Men ven utan detta kompliceradeberkningsstt r lagen diskriminerande. Enfmansfretagare fr betala i reavinst nr hansljer aktier, medan kapitalbeskattningen fr andra r 30procent.Den 30-procentiga kapitalskatten r internationellt sett redan hg, och attd tillmpa skattelagar som minskar avkastningen efter skatt ytterligare frde personer som satsar och riskerar bde ett eget kapital och en arbetsinsatsframstr som direkt utmanande. Den egna fretagaren har tagit en myckethgre risk n en kapitalplacerare som investerat i statsobligationer och fr enriskfri avkastning med maximalt i kapitalskatt. Inga vackra ordom smfretagarnas betydelse kan dlja verkligheten, fmansfretagenmotarbetas i och den diskriminerande skattelagstiftningen msteupphra!Skall man kunna tjna pengar p att driva fretag i ? Eller skall vifortstta att betrakta lnearbete som norm ven fr entreprenrskap,risktagande, d.v.s. fretagande? Sjlvfallet gller att en fretagare vill hamjlighet att kunna f utdelning p sitt risktagande. Genom att selektivtbeskatta fmansfretagaren minskar hans kalkylerade vinstmjlighet, ochrisken hjs i motsvarande mn. Det r drfr inte alls konstigt att hars f familjegda sm och mellanstora fretag. Det r inte heller underligt attde mindre fretagen inte vxer i Sverige.Regeringen freslr att det s.k. lttnadsbeloppet vid beskattningen avutdelningar och reavinster p aktier i onoterade aktiebolag hjs fr.o.m. 1999rs taxering frn av statslnerntan multiplicerat medanskaffningskostnaden fr aktierna och ett lneunderlag.Denna frndring r av marginell betydelse, inte minst p grund av attstatslnerntan sjunkit. Fr ett nystartat fretag med ett aktiekapital p100 och inget lneunderlag betyder denna frndring endast enfrbttring med per mnad. Mnga fretag r renakunskapsfretag, med f anstllda. De knnetecknas ocks av att de mngagnger arbetar i ntverk. Skattesystemet mste i strre utstrckning ta hnsyntill nya utvecklingstendenser som uppstr bland fretagen. Vi anser attskattereglerna fr fmansbolag mste frndras. Den delgare som visarmarkandsmssig ln skall f rtt att betrakta vrig avkastning som utdelning.De srskilda sprreglerna r diskriminerande och ett uttryck fr misstroende.Vidare tar de inte hnsyn till den ekonomiska risk det innebr att varafretagare.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv gare i ett fmansbolagbr vara att utdelning frn bolaget anses som kapitalinkomst om garen tagitut en marknadsmssig ln.Anskaffning av egendom avsedd fr privat brukDet r inte srskilt ovanligt att fretag anskaffar egendom,som r avsedd fr fretagsledares eller annan anstlldsprivata bruk. Tjnstebostder har alltid varit regel pbruksorter, och r det ofta ndvndigt fr fretag istorstadsomrden att anskaffa bostad nr man rekryterarledande personer. Kostnaden fr en sdant frvrv rnormalt avdragsgill hos bolaget, men den enskildefrmnsbeskattas som inkomst av tjnst ochfrmnsbeloppet ligger ocks till grund fr berkningen avarbetsgivaravgifter.I ett fmansbolag skall emellertid en fretagsledare ta upp ett beloppmotsvarande hela anskaffningskostnaden som inkomst, dessutom fr bolageti detta fall inte gra avdrag fr kostnaden fr anskaffningen. Dessa regler hartillkommit fr att man inte skall kunna kringg bestmmelserna frdubbelbeskattning av ett bolags vinster. Srreglerna r i sig ett ytterligarebevis p hur skadlig dubbelbeskattningen r.Nu kan fretagsledaren i stllet sjlv betala egendomen, och fr attfinansiera kpet ta ut en hjd ln i bolaget. Fretaget fr betala arbetsgivar-avgift p den hgre lnen, men svl ln som arbetsgivaravgift r avdrags-gilla i fretaget. Srregeln i 32 anv. 14 st. 1 KL r allts helt ondigochltt att kringg. Frutom att det r svrfrsteligt varfr inte fmansbolag ilikhet med andra fretag skall kunna anskaffa egendom fr fretagsledaresprivata bruk och kunna f gra erforderliga avdrag, s mste grundregelnvara att det r fretaget som sjlvt har att bestmma om ln skall utg ikontanter eller i form av skattepliktiga frmner.Anskaffning av onyttig ls egendomOm en delgare eller nrstende sljer in lsre, som inte rtill nytta fr bolaget, r hela kpeskillingen skattepliktigintkt av tjnst. Avdrag fr anskaffningskostnad fr integras, inte heller bolaget medges avdrag fr sinanskaffningskostnad (32 anv. 14 st. 3 KL och 24 6mom. SIL).I detta fall kan dels konstateras att frvrv av onyttig egendom inte rfrenligt med aktiebolagslagen. Enligt gllande bolagsrtt skall man intekunna gra "ondiga" frvrv, eftersom det strider mot bolagets verksamhetenligt bolagsordningen. Det r slutligen revisorerna som skall bedma om ettfrvrv r i verensstmmelse med bolagets verksamhet. Ett fretag fr baragra avdrag fr kostnader i verksamheten (23 KL). Om bolaget ndock grett frvrv av onyttiga lsren uppstr inga avdragsgilla kostnader ochfrvrvet betalas sledes med beskattade medel. Det finns fljaktligen ingenanledning att ha en extra bestmmelse fr fmansbolag p denna punkt.Delgaren fr inte dra av frvrvskostnaden fr den egendom som sljs in ibolaget. Detta strider mot allmnna skatterttsliga principer att det rrealisationsvinsten som skall beskattas. Fmansbolagsgaren, som betaltegendomen med beskattade medel, drabbas orttvist och bestmmelsen brdrfr slopas.Det finns sledes inte ngon anledning att behlla dessa "stoppregler",eftersom gllande skatte- och bolagslagar r fullt tillrckliga fr attfrhindraicke-serisa transaktioner av detta slag.Frsljning till verprisEn frsljning eller ett frvrv kan ocks ske till fel pris ochge delgaren eller den nrstende en extra favr. I 32 anv.p.14 st 2 KL och p. 14 st. 4 frsta meningen terfinnsreglerna fr detta fall. Om frsljningspriset r hgre nmarknadsvrdet kommer en delgare att beskattas frinkomst av tjnst fr det belopp som verstigermarknadsvrdet. Fmansbolaget har inte rtt att gra avdragfr den del av kpeskillingen som verstigermarknadsvrdet. Detta innebr att den totala beskattningenblir p "verpriset" (i bolagsskatt i marginalskatt).Om denna srregel slopas skulle den enda sakliga frndringen bli att"verpriset" blir avdragsgillt i fmansfretaget p samma stt som vrigabolag.Utkp av egendom till underprisOm delgaren i stllet frvrvar till ett fr lgt pris skallfrmnen ocks beskattas. ven denna regel r obehvlig.Fr en anstlld i vilket fretag som helst kpa en vara ellertjnst till underpris skall han skatta fr denna som inkomstav tjnst. Det finns en mngd rttsfall som visar detta.Fretaget skall dessutom betala arbetsgivaravgift pfrmnen. Ngon srskild regel fr fmansfretag behvssledes inte.Frbjudna ln och nedskrivning av lnI aktiebolagslagen finns en bestmmelse om frbud frbolaget att lmna penningln, dock med undantag fr s.k.kommersiella ln, till aktiegare, styrelseledamter ochverkstllande direktr i svl moder- som dotterbolag.Frbudet omfattar ven nrstende personer (AL 12 kap. 7). vertrdelse av bestmmelsen r straffbar och hgstastraffet r ett rs fngelse. Hr finns inga srregler frfmansbolag, och man kan ifrgastta varfr man iskattelagstiftningen har med en paragraf (32 anv. 15 KL), nr det redan finns starka civilrttsliga straffsanktioner.Samma invndning kan gras mot bestmmelserna i KL 32 p. 14 st. 7,som freskriver hur man skall frfara om ett ln som lmnats till fretags-ledare nedskrivs i fmansbolagets rkenskaper. I det fallet skall detnedskrivna beloppet beskattas som intkt av tjnst hos gldenren. Sjlvfalletskall eftersknkande av ett ln beskattas hos lntagaren. Detta fljer avbestmmelser som gller allmnt. Srbestmmelserna fr fmansbolag rsvrfrsteliga. Att ett bolag i sina rkenskaper skriver ned tillgngar, vilkaman bedmer understiga det verkliga vrdet, fljer av bestmmelser i ALoch god redovisningssed. S lnge som fordran r gllande gentemotlntagaren har denne inte ftt ngon favr och skall rimligen inte hellerbeskattas.Bestmmelsen r sledes direkt diskriminerande och terspeglar lagstift-arens attityd gentemot fmansgda fretag, d.v.s. de smfretag som i denpolitiska debatten msom kallas fr "vr tids hjltar", msom "svenskekonomis rddare". Det finns ingen anledning att ha kvar dennabestmmelse, ej heller bestmmelsen i 2 13 mom. SIL, som stadgar attfretaget inte har rtt till avdrag fr nedskrivning av lnefordran. Deallmnna regler som gller alla fretag r helt tillfyllest.RntefrmnerEn annan diskriminerande bestmmelse gller om ettfmansfretag lmnat fretagsledare eller denne nrstendeperson en rntefrmn. Fr anstllda i bolaget gller attdessa fr skatta fr skillnaden mellan marknadsrntan ochden erlagda rntan. Skillnaden betraktas som en betaldrnteutgift och r sledes avdragsbar i inkomstslaget kapital.Detta gller inte fr en fretagsledare med nrstende ifmansfretaget.Dessutom skall bolaget uttagsbeskattas nr lntagaren r fretagsledareeller nrstende, vilket inte sker nr det gller en anstlld. I det senarefalletskall arbetsgivaravgift erlggas. Bestmmelserna fr rntefria ellersubventionerade ln fr anstllda r ur skattesynvinkel neutrala, det blirsamma skatt om fretaget i stllet hjde lnen s att den anstllde kundebetala marknadsrnta. Fmansbolagets fretagsledare fr dremot envsentligt hgre skatt, vilket ocks r avsikten enligt prop. 1989/90:110 sid.600. Den totala skattebelastningen blir (i fretagsskattoch i marginalskatt) att jmfra med de allmnna bestmmelsernasom innebr en total skattebelastning p . terigen endiskriminerande bestmmelse som fretagsskattekommittn (SOU 1989:2sid. 172) freslog skulle slopas. r det hg tid att s sker.Hyra fr lokalerSrbestmmelserna i 32 anv. 14 st. 5 KL stadgar att hyrasom fretaget betalar till fretagsledare eller nrstende skallbetraktas som intkt av tjnst. Avdrag medges fr denkostnad han ftt vidknnas p grund av att fretaget utnyttjatlokalen. Dessa avdrag r emellertid inte srskilt genersautan br enligt (RSV S 1997:6)begrnsas till "direkta merkostnader i form av elektricitet,uppvrmning, slitage o.dyl.". Beloppet kan enligt RSVvariera fr "enstakakontorsrum, garage etc". Man kan frga sig varfrfmansfretag skall srbehandlas. De generella reglerna fruthyrningsinkomster av privatbostder borde rcka till venfr fmansfretag. Den avgrande skillnaden r att frfmansbolagets fretagsledare och nrstende skall hyraninkomstbeskattas, medan fr vriga gllerkapitalbeskattning. Det finns ingen anledning att behlla ensdan uppenbar diskriminering.InkomstfrdelningDet finns i 32 anv. 13 KL angivet hur ett fmansbolagsfretagsledares familjemedlemmar skall inkomstbeskattasfr ersttning frn bolaget. Make/maka beskattas frmarknadsmssig ersttning. Fr den del som bedms somliggande ver en marknadsersttning skattar fretagsledaren.Barn under 16 r, som arbetar i bolaget, beskattas hos den avmakarna som har den hgsta inkomsten frn fretaget. Dettagller ven ersttning till barn ver 16 r, "till den delersttningen verstiger marknadsmssigt vederlag frarbetsinsatsen". Om barnet r delgare i bolaget beskattasfretagsledaren fr den kapitalinkomst som verstiger"sklig ersttning fr i bolaget gjord kapitalinsats".Bakgrunden till dessa bestmmelser r att ska i den hga, progressivainkomstskatten samt att endast ln upp till 7,5 basbelopp ger rtt tillsocialfrskringsfrmner. Det torde ven i andra verksamheter n ifmansfretag vara mjligt att frdela lner inom familjen. Det r direktdiskriminerande och t.o.m. ett brott mot jmstlldhetsstrvanden att betraktamaka som ett bihang till fretagsledaren och drfr skall fmansfretagjmstllas med vriga verksamheter.Regeln om hur fretagsledares barn under 16 r skall beskattas br slopas.Det finns ingen anledning att straffbeskatta ungdomars feriearbeten ifamiljefretaget och drmed stta i gng ett byte av arbeten mellan olikafamiljefretag fr att undvika straffskatten. I stllet borde insatser ifamiljefretaget uppmuntras, om man menar ngonting med allt tal omsmfretagens betydelse.TantiemBestmmelserna i 2 13 mom. SIL stadgar att avdrag frtantiem frn ett fmansbolag till fretagsledare eller dennenrstende fr tnjutas frst under samma r somersttningen betalats ut eller blivit tillgnglig fr lyftning.Detta innebr att ett fretag mste ha inbetalt skatt ocharbetsgivaravgifter fr att avdrag skallmedges. F fretag har sina bokslut klaraoch d det i mnga mindre fretag r rsvinsten som avgrhur mycket ln fretagsledaren kan ta ut r det i praktikenomjligt att kunna dra av kostnaden samma r somtantiemet utbetalas. Motivet fr bestmmelsen r att manannars kunde f en skattekredit, om avdraget beviljas r ettoch inkomstskatten betalas frst ret drp. Mot detta kanenklast invndas att det i stllet r skattemyndighetensom tjnar p en skattedebitering som frst ett r senare mtsav ett avdrag. Bestmmelsen r diskriminerande och visar pen ofrmga hos lagstiftaren att stta sig in i de mindrefretagens verklighet. Regeln br drfr slopas.F-skattsedel till alla fretagareInnehav av F-skattsedel r viktigt fr alla fretagare. Detgller att fr kunder och uppdragsgivare kunna visa att mansjlv har ansvaret fr svl skatter som arbetsgivaravgifter,och att kparen inte behver ansvara fr erlggande avdessa. Utan F-skattebevis kommer man drfr ltt till korta ikonkurrensen. Det r allmnt omvittnat att svrigheterna rstora fr mnga nya fretagare att erhlla F-skattsedel.Det borde vara sjlvklart att alla som vill bli fretagare ocks skall kunnabli det. Men s r det inte. Skattemyndigheterna vgrar ofta utfrda F-skattebevis, drfr att man anser att den skande inte kan antas komma attbedriva nringsverksamhet. Definitionsmssigt skall fretagaren hainvesterat ett "betydande belopp", ha minst fem uppdragsgivare och garenskall dessutom ha en specialistkompetens. Bland uppdragsgivarna fr intetidigare arbetsgivare medrknas!Detta r inte ngot annat n frtckt etableringskontroll och endiskriminering av dem som vill starta eget fretag. Om skattemyndighetenfinner att fretagaren inte uppfyller samtliga krav, s antas han inte kommaatt bedriva nringsverksamhet i lagens mening. Mjligheten att bevisa har en brande affrsid kan allts effektivt stoppas p ett tidigt stadium.Detta r minst av allt tillvxtstimulerande!I stllet fr statlig etableringskontroll br etableringsfrihet rda, och allasom sker F-skattsedel skall erhlla en sdan. Skulle det visa sig att F-skattsedeln missbrukas, s skall den snabbt kunna dras in. Med detnuvarande systemet hindras mnga fretag att fdas, mnga mnniskor blirhnvisade till att frbli arbetslsa och bidragstagare. Drmed karskattetrycket och ett oknt antal tjnster blir aldrig utfrda eller hnvisastillden svarta sektorn. Vi i har en alldeles fr lg sysselsttning. Allapartier talar om ndvndigheten av att nya fretag startas, d borde det intevara svrt att enas om att ndra reglerna s att de som vill starta ett fretagven skall f F-skattsedel.Frdelning av basbeloppsavdragRegeringen freslr en teknisk justering som gr det mjligtfr den som har bde inkomst av tjnst ochnringsverksamhet att fritt frdela avdraget frpensionssparande mellan allmnt avdrag och avdrag ifrvrvskllan. Denna frndring r rimlig eftersom denuvarande reglerna r krngliga. Det r viktigt med ett hgtenskilt sparande, som vi framhller i avsnittet ompensionssparande. I likhet med vad vi dr freslr omavdragsrtten fr pensionssparande anser vi att det skall varamjligt att dra av ett helt basbelopp.Omrkningstalen ifastighetstaxeringenFastighetsbeskattningen r numera s hg att man utanverdrift kan tala om en verbeskattning av boendet.Moderata samlingspartiet har vid ett flertal tillfllen lagtfram frslag om snkt fastighetsskatt, utan att en majoritet avriksdagen kunnat bitrda dessa frslag. Nr regeringen nuter lgger fram frslag om att frysa omrkningstalen iavvaktan p en utredning, s fr detta nrmast betraktas somett stt att skjuta problemen framfr sig. Den utredningregeringen tillsatt kommer ju inte att leda till att nivn pfastighetsbeskattningen snks. Vi bitrder regeringensuppfattning att omrkningstalen br frysas tills vidare,som vi har frslag om snktfastighetsskatt. Ett av motiven till att regeringen vill avvaktamed nya omrkningstal sgs vara att underlaget inte medgernskvrd skerhet. Detta gller enligt vr mening i lika hggrad fr de hyreshus vars omrkningstal inte kommer attfrysas. Vi anser drfr att skall besluta att frysaomrkningstalen p samtliga fastigheter.Beslut om att frysa omrkningstalen innebr emellertid inte attRiksskatteverkets m.fl. myndigheters arbete med att ta fram underlag fr nyaomrkningstal upphr. Vi menar att hela processen med att ta framomrkningstal kostar stora summor i administrativa omkostnader, som kanundvaras, s lnge omrkningstalen ligger fast. Vidare finns det ingenanledning att anvnda fastighetstaxeringsfrfarandet fr fastigheter som integenererar fastighetsskatt, ett taxeringsvrde. Detta br ges regeringen tillknna.TobaksskattenRegeringen freslr att styckeskatten p cigaretter snks frn85 re till 20 re, samt den delen av skatten som r relateradtill detaljhandelspriset hjs frn till 39,2procent. Det r ett steg i rtt riktning. Moderatasamlingspartiet pekade redan i samband med den storaskattehjningen p att risken var uppenbar att smugglingenskulle ka. Detta visar sig nu tyvrr vara sant. Effekten harblivit att den hjda skatten medverkat till minskadeskatteintkter, som smugglarligor ftt fotfste ilandet. Regeringen skriver i propositionen att priselasticiteterp mellan inte r orimliga. Regeringensger vidare att man inte bedmer att handeln med illegalacigaretter kommer att reverseras fullt ut. Det kan drfrifrgasttas om den freslagna tgrden kommer att leda tillatt smuggelverksamheten kommer att upphra. Det rmjligt att regeringen kan behva terkomma till riksdagenmed frslag om ytterligare snkningar om de nsvrdaeffekterna av nu liggande frslag inte uppns.ReklamskattenDen statliga reklamskatteutredningen (SOU 1997:53)frordar ett avskaffande av reklamskatten. De flestaremissinstanser hlsar detta frslag med tillfredsstllelse.Dagens lagstiftning r inte konkurrensneutral. Moderatasamlingspartiet har flera gnger lagt fram frslag omreklamskattens slopande. Utvecklingen brjar nu hinna ifattven regeringen. I vrpropositionen finns drfr frslag omslopande av reklamskatten p reklamtrycksaker. Vi menar attreklamskatten helt skall slopas och mervrdesskatten frdagstidningar hjas. Regeringen br drfr snarastterkomma med ett sdant frslag. Detta br geregeringen till knna. Vrpropositionens frslag leder inte tillnskad konkurrensneutralitet mellan dagstidningar ochtidskrifter.Slopad dubbelbeskattningFretagens egna, riskbrande kapital drabbas iaktiebolagen av en skattekostnad p , medanskattekostnaden fr att skaffa kompletterande lnat kapital rcirka . Det egna, riskbrande kapitalet i bolaget rgrunden fr att ver huvud taget kunna f tillgng tillkomplettering i form av lnat kapital. Ett slopande avdubbelbeskattningen skulle medfra ett kraftigt tillskott avriskkapital till marknaden.Slopad frmgenhetsskattFrmgenhetsskatten, som r en extra skatt p avkastning avkapital, motverkar den ndvndiga kapitalbildningen. Denbelastar skilda tillgngar olika hrt, vilket bidrar tillsnedvridningar som frsmrar ekonomins funktionsstt.Frmgenhetsskatten skall drfr avvecklas med brjan1998.Elskatt och brnsleskatt parbetsredskapLivsmedelsnringen arbetar i en helt nykonkurrenssituation jmfrt med fre EU-intrdet, d nstanhela produktionen var skyddad frn internationellkonkurrens. Enligt den presenterade utredningen omlivsmedelssektorns omstllning och expansion (SOU1997:167) belastas den svenska livsmedelsnringen medbetydligt hgre skatter och avgifter n i grannlndernaDanmark och . Bl.a. r skatten p diesel 14 gngerhgre i n i , medan skatten p eldningsoljar nstan 10 gnger hgre. Elskatten p livsmedelssektornsprimrproduktion r mer n dubbelt s hg i jmfrtmed och ca 6 gnger hgre n i . Samtidigtsaknar bde och skatt p handelsgdsel.Vi r vl medvetna om att de skattehjningar p livsmedelsnringen sombeslutats av Socialdemokraterna med std av bl.a. under dennamandatperiod hotar att sl ut svensk livsmedelsproduktion. Redan tidigarehar vi drfr freslagit att dieselskatten snks. Vi freslr nu attdieselskattensnks med fr arbetsmaskiner inom jordbruket, vilketinnebr lgre kostnad per liter. Som ett ytterligare steg fratt skapa rimliga konkurrensfrutsttningar fr svensk livsmedelsnringfreslr vi ocks att samma elskatteregler skall glla fr jordbruket som frindustrin, dvs. att ingen elskatt skall utg p den el som anvnds i driften.Detta innebr snkta kostnader fr livsmedelsnringen p 350 miljonerkronor.Frlngd skatteinbetalningsperiodDe nya bestmmelserna om skattekonto och momsuppbrdhar i alla delar blivit bra. Det r fel att jmstlla frfallodagoch bokfringsdag. Det leder till oskerhet nr betalningenmste erlggas fr att den skall kunna bokfras i rtt tid.Fretagen betalar in tiotals miljarder fr . En tergngbr ske till en gammal vedertagen princip att frfallodagensammanfaller med inbetalningsdagen.Lgre beskattning avroyaltyinkomsterUppfinnare och innovatrer skall kunna verka i en positivmilj. Det kan de inte .