mot · GM02T214 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T214av ()Infrastruktursatsningar i länGoda kommunikationer och en utvecklad infrastruktur är en förutsättningför regional utveckling. län får till vägar ochjärnvägar under nästa tioåriga planeringsperiod. Det är en tiondel av vadsom satsas i kommunikationssystem . Det är enorimlig fördelning av tillgängliga investeringsmedel förkommunikationssatsningar i landet. Väganslagen måste omfördelas tillKalmar läns fördel. Länet bör tilldelas 3 miljarder för väg- ochjärnvägsupprustningar för nästkommande tioåriga planeringsperiod.Upprustning och utbyggnad av den hårt trafikerade E 22 måstetidigareläggas, Dackeleden fullföljas med Dackestopp och en nyEuropaväg etableras London-Göteborg-Jönköping-Västervik-Moskva.Post- och tele/datakommunikationer, databredband m.m. skall finnastillgängliga för alla, till samma kostnad i hela län. Den felande länken - järnvägenKalmar till - ska byggas.1 Järnvägsförbindelsernas fortsatta utveckling isydöstra tillblivelse, upprustning och utbyggnad innebär ettviktigt lyft för utvecklingen i sydöstra fortsatt satsning på den spårbundna trafiken i sydöstra är ange-lägen för att fullfölja arbetet med ett sammanhängande och effektivt trafik-system för sydöstra som på godstrafikområdet offensivt kan mötaden framtida utvecklingen i . Det finns därför anledning attplanera med utgångspunkt från en snabb utveckling av handel, resande ochtrafikmönster mellan och bl a de baltiska staterna, samtövriga . Behovet är stort av ett sammanhängandejärnvägsbaserat trafiksystem Linköping-(, , )-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad-Hässleholm för att möta den kommandeutvecklingen i . Den möjligheten bör nu tas. Detta bör gesregeringen till känna.3 Fortsatta investeringar - Stångådalsbanan4Satsningen på järnvägarna i sydöstra får inte avstanna i och medinvigningen av persontrafiken . Den måste tvärtomfortsätta och speciell vikt fästas vid den kommande utvecklingen avgodstrafiken. Ytterligare investeringar behövs i detta syfte för attförstärka bärigheten, öka hastigheten, genom radioblocksutbyggnadförbättra ekonomi och förstärka säkerhet samt att öka trafikkapacitetengenom ytterligare mötesspår,bl a i . Investeringsmedel motsvarande 400 miljoner bör i ettförsta steg avsättas. Detta bör ges regeringen till känna.5 Elektrifiering6Trafiken på Blekinge kustbana har utvecklats så långt att det finnsanledning att värdera möjligheterna till en elektrifiering av banan för atttillgodose trafikbehovet för såväl person- som godstrafik. Samma sak, pånågot , bör gälla för järnvägen . Detta börges regeringen till känna.7 Stambanenätet8Frågan om ett inordnande av järnvägarna Hässleholm-Karlskrona-Kalmar-Linköping i stambanenätet bör värderas.Kommunikationssystemet i sydöstra har ett nationellt intresse,inte minst mot bakgrund av den utveckling som kommer att ske iÖstersjöområdet. Med den trafikökning som kan förväntas, bl a pågodssidan, är det angeläget att redan nu värdera det framtidainvesteringsbehovet och genomföra en trafikplanering ,vad gäller gods- och persontrafikens framtida utveckling. Det bör gesregeringen till känna.9 Bygg den "felande länken" - tillKarlskrona10Kustpilen som trafikerar sträckan , har på några årflerdubblat resandeantalet och blivit en resandesuccé. Nästa del i denostkustbana, som förordat, bör bli enjärnvägsförbindelse mellan och , en förbindelse somvar en realitet . En sådan linje knyter sammanKustpilen från och med linjen . Delarna bildar en helhet. En sådan linje, den nu "felandelänken", skulle ur såväl miljösynpunkt som kommunikationssynpunkt påett påtagligt sätt medverka till utvecklingen av sydöstra är tillgång till snabba, säkra och moderna kommunikationer mycketofta en förutsättning vid lokalisering av företag. En järnvägsförbindelseKalmar-Karlskrona blir en direkt länk mellan kommande färjeförbindelserfrån och län till våra grannländer i Östersjöregionen.Affärs-, gods- och turisttrafiken med kommer att öka.Sydöstra , som del av den expansiva , blir ettalternativ till den tunga och befolkningstäta . Kontinentennås snabbare via järnvägs- och färjeförbindelser från och Kalmarlän. De hårt trafikerade områdena kring och i norra . till kontinenten förkortas.Järnvägslinjen kommer att medföra ökade möjlighetertill direktförbindelse, såväl inom länet som till storstadsområdena Stockholmoch . blir betydligt mera tillgänglig. Dessutom fårTorsås kommun, den enda fastlandskommun i län som saknarjärnvägsförbindelse, tillgång till en sådan. Många som arbetspendlarmed bil får ett nytt miljövänligt alternativ. Möjligheter till nya pendeltåginom regionen skapas.Järnvägslinjen kommer att bidra till att högskolorna iKalmar, /och bättre knyts samman, vilket ärbetydelsefullt med tanke på regionens utveckling. Samarbetet mellanhögskolorna och näringslivet underlättas och restiden mellan ochKarlskrona förkortas avsevärt.En ny järnväg mellan och skulle på ett naturligt ochenkelt sätt också kunna anknyta till . Fördelarna med attkoppla ihop järnväg och flyg i är många. Flygplatsen skulle kunnabli nådd snabbare och bekvämare från hemorten. På ett enkelt sätt skulle mankunna checka in i på stationen, och sedan åka bekvämt tillflygplatsen med Kustpilen, stiga av i terminalen och på planet tillKöpenhamn. De krav på god miljö, snabba och säkra transporter,tillgänglighet och kompletta kommunikationssystem som morgondagenställer, inte minst i sydöstra som en del i , är starkaskäl för att utreda, föreslå och bygga en ny järnvägsförbindelse mellanKalmar och . Då blir Kustpilen komplett och regionen stärks.Detta bör ges regeringen till känna.11 Regionalt godstrafikbolag12För att påskynda utvecklingen på godstrafikområdet bör frågan ombildande av ett eller flera regionala järnvägsbaserade godstrafikbolagaktualiseras i samverkan mellan centrala och regionala myndigheter ochberörda kommuner samt näringslivet i regionen. Detta bör ges regeringentill känna.13 En Kustpil med miljövänligt bränsle14Ett kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett transportsystem där demiljöfarliga ämnena har eliminerats och nya helt miljövänligaintroducerats. På samma sätt som det nu talas om en nollvision itrafiksäkerhetsarbetet bör en nollvision vara målet när det gälleranvändning av fossila miljöskadliga bränslen. En plan bör läggas fast förhur fossila bränslen successivt skall fasas ut och ersättas med förnybarabränslen. Detta bör ges regeringen till känna.15 Miljö, transport och regionalpolitik - hand ihand16En successiv utfasning av de fossila bränslena kan ske genom attminskad bränsleförbrukning stimuleras. Dessutom måste mer avmiljövänliga bränslen stimuleras fram för användning. Denskattebefrielse för rapsmetylestrar (RME) och skattebefrielsen på etanolsom nu gäller är en åtgärd som medverkar till en kraftig infasning avbiobränsle. Det bör utnyttjas fullt ut.Framställning av rapsmetylester () finns nu i fabriksmässig skala iEdsbruk i . En liknande anläggning finns i Kristianstad.RME-framställningen i är en viktig industri och skapar arbets-tillfällen i en hårt drabbad regionalpolitisk del av landet. Produktionen liggerhelt i linje med övergången till ett mer kretsloppsanpassat samhälle.Kustpilen som är de mest utvecklade trafiksätten på järnväg i sydöstraSverige går med dieseldrivna lok. Om målet om ett hållbart samhälleskall nås är det viktigt att samtliga myndigheter och aktörer prioriterar detta.Av den anledningen bör initiera projekt som eliminerar miljö-skadlig diesel i tågtrafiken. Ett viktigt steg i den riktningen kunde tas genomatt Kustpilen som ett steg mot övergång till elektrifiering kunde drivas medRME.Förutsättningarna för detta är synnerligen goda genom att RME-fram-ställning finns i omedelbar närhet av Kustpilen i och Kristianstad.Ett mycket bra tillfälle finns här som kan visa på hur miljövänlig bränsle-framställning och ett miljövänligare transportsystem kan gå hand i handockså med en regionalpolitiskt riktig och viktig satsning. De samhälls-ekonomiska effekterna kan bli optimala. bör initiera en sådanåtgärd. Detta bör ges regeringen till känna.17 Vägupprustningar18Det finns en rad läns- och riksvägsprojekt som är angelägna attgenomföra i län. Samtliga vägar och broar i län måsterustas till att klara EU-kraven för bärighet så att inga vägar behöverstängas av . Riksvägar och länsvägar medmer än 1 500 fordon skall hålla en standard av minst 7,0 mbredd. Detta bör ges regeringen till känna.För den kommande tioåriga planeringsperioden tilldelas länet 680 miljonerkr. Det är en tiondel av vad som investeras i trafiksystem underett år. Det är en orimlig fördelningsnyckel. län bör tillföras3 miljarder till samlade väg- och järnvägsinvesteringar för den kommandetioårsperioden. Detta bör ges regeringen tillkänna.19 Utbyggnad av E 2220Utbyggnaden av söder om pågår. E 22 passerar och knytersamman viktiga orter och områden längs bl.a. läns och Blekingeläns kuster. En förutsättning för att näringslivet i kustregionen mellanMalmö och , med ca en miljon invånare, skall expandera ochutvecklas är, att E 22 - , upprustad och utbyggd, integreras iett framtida nationellt och internationellt transportsystem.Trycket på ökar. län är ett av landets mest turisttäta län.Mellan två och tre miljoner turister besöker länet inklusive Öland.Vissa sträckor har på grund av det ökande trafikarbetet blivitpåtagligt mer olycksdrabbade. Utlandsturismen ökar och kommer så att görai takt med bl.a. Central- och ekonomiska och demokratiskautveckling. Vid utbyggnaden av färjetrafiken och övrig sjöfart till östraEuropa och kommer bilturismen att öka avsevärt, vilket ökarbehovet och betydelsen av ett vägnät med hög standard längs ostkusten.Även av detta skäl är det mycket viktigt att den planerade utbyggnaden avE 22 söder om verkställs.De beslutade anslagen för upprustning av tre delsträckor av söder omKalmar bör följas upp med fortsatt anslagsgivning för upprustning avåterstående delar av . Investeringarna bör på grund av den ökandeolycksrisken dessutom tidigareläggas. Detta bör ges regeringen tillkänna.21 En Europaväg London-Göteborg-Jönköping-Västervik-Moskva22I dag finns en utmärkt stamväg med förhållandevis god kvalitet, väg31/33 mellan och . Detsamma gäller mellanGöteborg och . Vägsträckningen mellan ochVästervik via är ett centralt trafikstråk i öst-västlig riktningsom har mycket stor betydelse för transporter i tvärgående riktning överlandet. För kommunerna på småländskahöglandet och i nordöstra har förbindelsen en utomordentligbetydelse för den regionala utvecklingen och för näringslivet.Endast i och kommuner finns, för att nämna någraexempel, en rad företag med internationell marknad och stora transport-behov, , FHP Elmotor, , , ,bruk och och Axo i Västervikskommun, , Royal Crusier, , , VTT Grafiska, ochFrödinge i . I finns exempel somWindab, Idab-Wamac, AK , Becker-Acroma, Leiab, EksjöhusABm.fl. Dessutom finns 15 större sågverk med åretruntdrift i regionen och storatransportbehov.Turismen längs vägen är en stor och viktig näring. ochVimmerby har mellan 400 000 och 500 000 besökare. De genererarett omfattande resande mellan kommunerna längs /33. Detinternationella turistutbudet ökar både i västlig och östlig riktning.Öst-västliga transporter genom längs vägen Göteborg-Västervikökar när öst utvecklas. En genomgående transportled från viastamvägarna Göteborg-Jönköping-Västervik och österut mot skulleha stor betydelse för ett begynnande pågående framtida handelsutbyte mellanöst och väst och resten av Europa.Avståndet mellan och är sådant att en färja klarar attgå fram och tillbaka . Det är oftast en förutsättning för att fålönsamhet i en färjelinje. I finns en modern och väl utveckladhamn för färjeförbindelsen. Även och kan kopplas in under deförutsättningarna med ytterligare transportfördelar för den lokala regionen.Vägarna mellan Ventspils, och är väletablerade och av ganskabra kvalitet. På finns färjeförbindelse mellan ochHarwich och mellan och finns motorväg. Vad som krävsytterligare och som inte finns är färjeförbindelse Västervik-Visby-Ventspils.Det som anförts talar för att en Europavägsförbindelse upprättasLondon-Göteborg-Jönköping-Västervik-Visby-Moskva. En sådan numre-ring bör göras. Det bör ges regeringen tillkänna.23 Dackeleden och Dackestopp24Förbifarten vid får inte bli en flaskhals i den genomfartsledsom riksvägarna 23, 138 och 34 kan bli. Dackeleden måste fullföljas.Den bör räknas in som en matarled till och göras färdigomgående.Utbyggnaden och upprustningen av Dackeleden har kommit en bit påväg. Den gemensamma numreringen som och genomfartsled ochförbifart återstår. Den nu påbörjade etappen beräknas kosta30 miljoner och den återstående etappen ungefär lika mycket. Fullföljandetav den slutliga etappen av förbifarten bör få en direkt fortsättning efter denetapp som påbörjats. Projekteringen bör starta omgående.Samtidigt bör en gemensam numrering införas för frånLinköping via , , , , och Hässle-holm, . Det bör ges regeringen tillkänna.Förbifart måste integreras med det intressanta nya Dackestopps-området. Genom att göra en trivsam rastmöjlighet på en bra genomfartsledkan trafik och kultur kopplas samman på ett mycket intressant sätt och bli ettbidrag till bygdens fortsatta utveckling.Det statliga har gett bidrag till det konstmuseum som färdig-ställs vid Dackestopp. De statliga myndigheterna bör nu samordna sinainsatser för att få snabb effekt och större slagkraft i satsningen. Vägverketbör nu planera förbifarten så att de statliga kultursatsningarna som Boverketgör ger en mereffekt. Det bör ges regeringen tillkänna.25 Andra angelägna vägprojekt26Andra angelägna vägprojekt är upprustning och utbyggnad av väg 35från mot E-länsgränsen förbi , från Kalmarmot och delen Ålem-Mörlunda.På , den numera särskilt hårt trafikeradenuvarande stamvägen och den ovan föreslagna nya mellanVästervik och , bör korsningen i Pelarne med avfart till Bullerbynbyggas om med en avfartsfil och en stigningsfil byggas i Perlarnebacken.Vad som här anförts om angelägna vägprojekt i län bör gesregeringen tillkänna.27 Permanentning av det enskilda vägnätet28Anslaget till enskilda vägar är mycket viktigt för länsglesbygdsboende befolkning och för länet som helhet. I län finnstotalt enskilda vägar. Det är jämförelsevis bland det mesta ilandet. Det är därför viktigt att hänsyn tas till detta faktum vidfördelningen av anslagen. En betydande del bör följaktligen utnyttjas förKalmar län. En sådan fördelning blir då dessutom ett rättvist beslut motett sådant län som då alternativa trafikmöjligheter saknas för demsom är beroende av det enskilda vägnätet. Målsättningen bör vara attsamtliga grusvägar i län bör vara belagda . Det börges regeringen tillkänna.29 Informationtekniksatsningar30Informationstekniken spelar en allt viktigare roll för möjligheterna attetablera sysselsättning i olika delar av landet, inte minst på landsbygden.Den nya tekniken är därför till fördel för ett glesbygdslän som Kalmar.Det är därför viktigt att en utbyggnad av telenätet sker på ett sådant sättatt en framsynt satsning på den nya tekniken kan ske utan hinder. Kalmarlän bör då kunna bli ett föregångslän för en decentraliseradtjänsteproduktion. Skäl för lokalisering till orter i länet skall då kunnavara en god livsmiljö kombinerat med kommunikationsmöjligheter via tex fiberoptikkabel.Post- och telekommunikationstjänster måste tillhandahållas i alla delar avlänet till likvärdiga kostnader. Det ska vara möjligt att utföra dagsverken iStockholm, etc och vara fastboende i län. Ettgott exempel på ett företag som valt att etablera sig i län och som ärberoende av såväl goda telekommunikationer som goda person- ochvarutransporter är företaget på Svensknabben i Kalmar.Fiberoptiknätet bör därför byggas ut snabbt i länet. Detta bör ges regeringentillkänna.31 Hemställan31 Hemställan32Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att godkänna att åtgärder skall inrymmas iplaneringsramen för investeringar i nationella stomjärnvägar för att inomplanperioden ge ett sammanhängande jänrnvägsbaserat trafiksystemLinköping ()-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad-Hässleholm ochför att möta den kommande utvecklingen i ,2. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts ommöjlighet till fortsatta investeringar i järnvägen ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att genomföra elektrifiering av järnvägen Hässleholm-Karlskronarespektive ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inordna järnvägen Hässleholm-Karlskrona-Kalmar-Linköping i stambanenätet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning, inkluderande linjesträckning, kostnaderm.m. som syftar till byggande av en ny järnvägsförbindelse mellan Kalmaroch ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regionala järnvägsbaserade godstrafikbolag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nollvision för fossila bränslen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör initiera projektet med detmiljövänliga bränslet rapsmetylester i tågtrafik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riksvägar och länsvägar i län skall hålla en standard avminst 7,0 meters bredd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att län, genom omfördelning av infrastrukturmedel, börtillföras till samlade väg- och järnvägsupprustningar förden kommande tioårsperioden,11. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om att geförutsättningar för upprustning av ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en Europavägsnumrering London-Göteborg-Västervik-Moskva,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensam numrering på Linköping-Vimmerby-Hultsfred-Målilla-Virserum-Växjö-Hässleholm-Malmö,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordning av och insatser för ettDackestopp i Virserum.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprustning av angelägna riks- och länsvägsprojekt i län,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioritering av resurser för det enskilda vägnätet i län,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förutsättning för utveckling av informationstekniken i Kalmarlän.Stockholm den 25 oktober 1998Agne ()