mot · GM02Ju904 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju904av m.fl. (m), gatufrid, kvinnofrid m.m.1 SammanfattningRättsstatens viktigaste uppgift är att upprätthålla en god rättsordning ochatt skydda medborgarna mot våld, intrång och andra övergrepp från såvälenskilda som det allmänna. Trygghet mot brott är en grundval för varjeciviliserat samhälle.Alla som lever i vårt land måste kunna känna trygghet i sina egna hem ochpå gator och torg. Särskilda insatser behövs för att öka tryggheten förkvinnor som utsätts för hot och våld.Barn måste kunna växa upp i trygghet och få gå i en bra och säker skola.Människor måste kunna äga egendom utan oro för stöld och skadegörelse.Näringsidkare måste tryggt kunna driva sina näringar.För Moderata samlingspartiet är det en självklarhet att polisen och detövriga rättsväsendet även i ekonomiska kristider måste tilldelas tillräckligaresurser. Den som utsätts för brott måste kunna utgå från att statsmakten görsitt yttersta för att brottet upp, att brottslingen ställs till svars för sinahandlingar och döms till ett straff som brottsoffer och allmänhet uppfattarsom rättvist.I det brottsförebyggande arbetet skall även initiativ och engagemang frånnäringslivet, organisationer och enskilda personer tas tillvara.Moderata samlingspartiet föreslår bl.a. följande åtgärder som alla direktsyftar till att skapa ökad rättstrygghet i Sverige:- Ökat ansvarstagande av familj och skola- Nytt påföljdssystem för unga brottslingar- Ökat skydd för utsatta kvinnor- Skärpta insatser mot narkotika- Livstids fängelse för grova narkotikabrottslingar- Möjlighet till buggning vid misstanke om mycket allvarlig brottslighet- Bättre rustat rättsväsende- Fängelsetiden skall användas till adekvat vård och utbildning- Disciplinåtgärder även för livstidsdömda- Fler alternativa påföljder2 Kriminalpolitiska utgångspunkter2.1 Återupprätta respekten för grundläggande värdenAnledningen till att flertalet av oss inte begår brott som vuxna är att viredan i unga år har fått lära oss att visa respekt för andra människors liv,hälsa och egendom. Tillägnandet av sådana grundläggande normer harstörre betydelse för människors beteende än varje slag av lagstiftningäven om sådan också måste finnas. måste respekten förstraffsystemet, som just är grundat i sådana värderingar, upprätthållasgenom en konsekvent reaktion vid brott. Brister medborgarna i respektenför grundläggande normer och värderingar hotas rättstryggheten och helafundamentet för det civiliserade samhället, vilket påverkar landetsbrottsnivå.Enligt den samlade brottsstatistiken i från efterkrigstiden ochframåt har antalet anmälda brott ökat med . Den prelimi-nära brottsstatistiken för visar på en fortsatt ökning.Mest ökar stöldbrotten, skadegörelse, våldsbrott - inte minst mot kvinnor -och personrån.Om vi skall kunna förhindra att den redan utbredda normlösheten rotar sigännu mer och återupprätta ett samhälle grundat på fasta moraliska ochrättsliga värderingar krävs en opinion för dessa grundläggande värden. En avModerata samlingspartiets viktigaste framtidsuppgifter är därför att drivadenna opinionsbildning bland enskilda individer och bland förtroendevaldaoch beslutsfattare. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot barn och ung-domar. Genom att få unga människor att frivilligt ta avstå från våld ochandra kriminella beteenden kan vi få stopp på rekryteringen av grova vane-brottslingar och minska brottsligheten.Det är framför allt på detta sätt som vi kan uppnå ett samhälle grundat pålag och ordning, där en av flertalet medborgare omfattad uppfattning om vadsom är rätt och orätt fungerar som ett sammanhållande värdekitt.2.2 Risken för upptäckt måste ökaHuruvida brottsligheten skall gå upp eller ner styrs framför allt av riskenför upptäckt och hotet om straff som också verkställs. Om enbrottsbenägen person inte upplever att han riskerar något genom att begåbrott blir incitamentet att avstå mycket svagt.Antalet poliser har central betydelse för upptäcktsrisken. Vetskapen om atten polis kan dyka upp - också på tider och platser då brottslingar är ute - haren klart brottsavhållande effekt. Därför måste upptäcktsrisken öka. Av detframgångsrika polisarbetet i och av bl.a. Eskilstunapolisens försökmed sänkta trösklar mot brott och ordningsstörningar vet vi numera attpolisen, genom att förlägga mer av arbetstiden till helgkvällar och nätter ochgenom att fotpatrullera i t.ex. stadskärnorna när mycket folk är ute, kanåstadkomma en stark brottsförebyggande och ordningsskapande effekt somkan hålla brottsligheten nere. Fördelarna med att bedriva polisarbetet på dettasätt är flera. På samma gång som fler synliga poliser hämmar den brotts-benägne att begå brott så finns polisen i närheten och kan snabbt ingripa ombråk uppstår eller brott trots allt begås. finns polisen tillgängligförmedborgare som antingen behöver information för egen del eller som villlämna tips och upplysningar om märkliga händelser, skumma personer,vapen m.m. som kan vara av betydelse i polisens arbete. När människor upp-lever att de kan hjälpa polisen i kampen mot brott, skapas också det incita-ment som får människor att engagera sig i sin närmiljö och ta sin del avansvaret för att ordningen upprätthålls. Men för att få i gång en sådan gynn-sam utveckling krävs att det finns tillräckligt många poliser ute bland män-niskor, inte bara på tider och platser då brott vanligtvis begås utan också pådagtid i människors vardagsmiljö.2.3 Straffhotet måste realiserasDen andra brottsavhållande faktorn utgörs av straffhotet, som för attkunna verkställas förutsätter att gärningsmannen grips och att brottetutreds, upp och beivras. I teorin är detta en självklar följd av ettbrott men utvecklingen har gått i motsatt riktning. År 1950klarades av alla anmälda brott upp. 1994 låg andelenuppklarade brott på . 1997 klarades endast var fjärde brott upp,vilket långt ifrån är detsamma som att gärningsmännen döms för brotten.Enligt polisprofessor resulterar avalla anmälda brott, som uppgick till cirka 1,2 miljoner, i attbrottslingen ställs inför domstol. Med den betänkligt försvagade poliskårvi nu har klarar polisen inte ens upp brott med kända gärningsmän. Sämstställt är det med uppklaringen av den s.k. vardagsbrottsligheten, dvs.brott som drabbar folk i allmänhet i form av stölder och inbrott.Statens tillkortakommande när det gäller att upprätthålla lag och ordning,gripa och straffa brottslingar har resulterat i att brottsdrabbade människorgått samman och bildat medborgargarden för att ta lagen i egna händer, medalla risker det innebär för inblandade parter och för tilltron till rättsstatensomsådan. Under hela förra mandatperioden varnade Moderata samlingspartietför denna utveckling, som vi kunde se i förlängningen av ett rättsväsendeutan tillräckliga resurser. Efter sommarens alla våldsbrott, stängda polis-stationer och mediernas uppmärksamhet kring medborgargarden tycksregeringen sent omsider tagit intryck. budgetproposition tillförspolisen , dock med betoning påengångsvisa satsningar. Detta är bra men inte tillräckligt. Vad som behövs ären permanent förstärkning av hela rättsväsendet för kommande tre år.Samtliga rättsvårdande instanser - inte bara polisen - måste ges förutsätt-ningar att fungera väl för att kunna visa inte minst brottsoffren att det finnsen kraft och en vilja att gripa och bestraffa brottslingen. Då räcker det intemed att ge polisen bättre resurser för att gripa och höra den misstänkte utanbrottsutredningar måste i större utsträckning än leda till åtal ochdom,vilket bl.a. förutsätter att den misstänkte infinner sig i rättssalen när det ärdags för huvudförhandling. Som avspeglas i statistiken brister det i allaleden. Trots att antalet brott har ökat har antalet lagförda brottslingarsjunkitfrån 1992/år 1997.För att fler brott skall upp och fler brottslingar lagföras krävs bådeen resursförstärkning av såväl polis som åklagarväsende, domstolar och kri-minalvård och utbildningsinsatser som möjliggör utveckling och högt ställdakrav på kvalitet och effektivitet i de berörda myndigheternas olika verk-samheter.2.4 Fängelsestraff skall verkställasEn obestridligt positiv effekt av ett fängelsestraff är att denfängelsedömde är fysiskt oförmögen att begå nya brott. Attdetta förhållande ger kriminalpolitiska effekter avspeglar sig bl.a. ibrottsstatistiken. minskade rättstrygghetenpåtagligt i vårt land. släpptes fängelsedömda utefter halva strafftiden och det oavsett uppförande under anstaltsvistelsen.Under samma tid begicks 10 000 till 30 000 fler brott inom dedominerande brottskategorierna, dvs. stöldbrott, bedrägeri, misshandel,rån och biltillgrepp. På den borgerliga regeringens initiativ avskaffadesden obligatoriska halvtidsfrigivningen för huvuddelen av allafängelsedömda . avtjänarnotoriska återfallsförbrytare, i den mån de grips och lagförs, ifängelse. För fängelsedömda som döms till långa straff föregås denvillkorliga frigivningen av en noggrann prövning av återfallsrisken.Under förra mandatperioden fullföljdes den borgerliga regeringensreformarbete och kommer halvtidsfrigiv-ningen att avskaffas helt och hållet. Härmed tas ett viktigt steg i arbetet medatt återupprätta förtroendet för rättssamhället.2.5 Straffsystemet måste vara och uppfattas som rättvistFör att kriminalpolitiken skall uppfattas som trovärdig fordras attstraffsystemet och de påföljder som utdöms inte bara är, utan ocksåuppfattas som, rättvisa och att de står i proportion till brottets allvar.Genom straffet ger staten brottsoffren en principiellt viktig upprättelsevid sidan om den kompensation som skadeståndet skall utgöra.En mängd faktorer kan naturligtvis ha betydelse för brottsutvecklingen,och värdet av brottspreventiva åtgärder kan inte nog betonas. Kvar står dockdet faktum att vi inte känner någon bättre form än straffet, där fängelse börvara den strängaste formen, för att möta en hotande brottsutveckling. Detråder enighet om att straffets allmänpreventiva betydelse, dvs. dess funktionatt verka brottsavhållande på andra än dem som drabbas av straffet, genom-syrar, och måste genomsyra, varje straffsystem och dess tillämpning. Dennaallmänpreventiva effekt hör också nära samman med straffets betydelse förmoralbildningen i samhället. För Moderata samlingspartiet är det angelägetatt även i detta sammanhang särskilt framhålla familjens och skolansbetydelse som överförare av goda normer.För att straffsystemet skall uppfattas som effektivt och rättvist måste detanpassas efter de nya krav som den alltmer komplexa samhällsutvecklingenför med sig. En allvarlig brist i vårt nuvarande straffsystem är att det inte äranpassat till unga brottslingars behov av tillrättaförande och rehabilitering.De senaste årens många brutala våldsdåd, där unga människor kallblodigt harmördat jämngamla eller äldre personer, understryker betydelsen av att ungamänniskor möts av en omedelbar reaktion när de begår brott. En annan bristsom tangerar straffsystemet rör skyddet för utsatta kvinnor som antingenmisshandlats och/eller tvingas leva under hot om våld. Även omgärningsmännen döms och straffas så upplever ofta kvinnorna att det är derasrörelsefrihet som begränsas istället för gärningsmännens. För att vrida fokusrätt och inrikta åtgärderna mot männen istället för mot de skyddsbehövandekvinnorna, som i vissa fall mer eller mindre tvingas barrikadera sig för attkunna känna sig trygga, ges i motionen en rad förslag som alla innebärskärpta regler för de män som hotar och misshandlar kvinnor. Vidare föreslåsett nytt påföljdssystem för unga lagöverträdare.3 Brottsförebyggande arbete3.1 Familjen - den viktigaste brottsförebyggarenPå grund av den ekonomiska stagnationen i vårt land, med storarbetslöshet, höga skatter och ett allt större bidragsberoende, har mångafamiljer drabbats av såväl ekonomisk som social otrygghet.Långtidsarbetslösa, ekonomiskt och socialt svaga familjer har inte alltidden styrka som behövs för att stödja och tillrättavisa barn som genom sittbeteende signalerar att allt inte står rätt till eller som redan har tagitstegetin i kriminalitet. Det finns därför starka skäl att också ur ettbrottsförebyggande perspektiv framhålla landets behov av fler riktigaarbeten och lägre skatter så att familjer kan få en rimlig chans att byggaupp en ekonomisk och social grundtrygghet för framtiden. Av största viktför bl.a. brottsutvecklingen är att familjen kan fungera både som vårdareoch förvaltare av det man byggt upp tillsammans och - inte minst viktigt- som en frontlinje mot missbruk och kriminalitet.Även om det inte finnas något starkt direkt samband mellan hög arbets-löshet och stigande brottslighet - större delen av alla brott begås av ung-domar, narkomaner och vuxna återfallsförbrytare, dvs. av personer som äveni tider med låg arbetslöshet oftast står utanför arbetsmarknaden - så riskerararbetslösheten att indirekt påverka brottsutvecklingen på ett negativt sätt.Åtgärder som minskar arbetslösheten, segregationen och utanförskapet somallt fler upplever är därför viktiga inslag i arbetet med att minska brotts-ligheten.Ett hårt samhällsklimat utsätter familjerna för stora påfrestningar, som i sintur riskerar att leda till att många föräldrar inte orkar med att ta sitt för-äldraansvar och hålla tillräcklig uppsyn över sina barn. Inte sällan är det justde barn som har vuxit upp i familjer där de vuxna brustit i sitt föräldraansvarsom återfinns i de kriminella ungdomsgäng som kartlagts på senare tid.För att stärka föräldrar och andra vårdnadshavare i rollen som godafostrare, normöverförare och brottsförebyggare är det enligt Moderata sam-lingspartiets uppfattning angeläget att göra en bred översyn av hur nuvarandelagstiftning allmänt sett kan förbättras i syfte att tydliggöra och förstärkaföräldrars och andra vårdnadshavares ansvar för barnen. Regeringen börsnarast få i uppdrag att genomföra en sådan kartläggning och lämna förslagmed denna inriktning.3.2 Föräldrars rätt till polisstödMånga föräldrar tar aktivt del i arbetet - ofta tillsammans med polis ochsociala myndigheter - med att se till att barn inte far illa när de är ute påkvällarna. Dessa föräldravandringar är viktiga och skall uppmuntras.Ett sätt att stödja föräldrar eller andra vårdnadshavare som av olika skälupplever att de inte fullt ut i alla situationer klarar att leva upp till detansvarstagande som fostrarrollen kräver kan vara att införa en laglig rätt förvårdnadshavaren att begära hjälp av polisen och/eller med attfå hem sitt barn när barnet vistas ute sena kvällar utan föräldrars eller annanvårdnadshavares tillåtelse. Införandet av en rätt till polisstöd i sådanasituationer skulle kunna utgöra ett komplement till det utökade skadestånds-ansvar som åvilar den förälder som uppsåtligen eller av oaktsamhetbrister i uppsikten över sitt barn. Införandet av ett föräldrastyrt utegångs-förbud skulle tjäna två goda syften. Dels skulle det ge föräldrar en bättremöjlighet att utöva kontroll över sina barn, dels skulle det verka brottsföre-byggande. Frågan om vilken åldersgräns och vilka tider som skulle omfattasbör lämpligtvis överlåtas till den lokala nivån att avgöra.Införandet av en laglig rätt till polisstöd för föräldrar i deras fostrande rollkorresponderar väl med den möjlighet som polisen har att omhändertapersoner enligt 12 § polislagen. Regeringen bör närmare utredaförutsättningarna och detaljerna för en sådan lagstiftning.3.3 Skolans ansvarEfter familjen är det skolan som har den viktigaste uppgiften attförebygga brott. Skolans personal och ledning måste ta på sig ansvaretför att grundläggande normer om rätt och fel förmedlas till eleverna och ilika hög grad se till att skolarbetet fungerar väl. Märker elever att de intebehöver följa lärarnas anvisningar eller att de kan skada andra elever,lärare eller skolans egendom utan att de möts av en reaktion är detta ettsvek både mot dem som drabbas och mot den normöverföring som familjoch lagstiftare bedriver. Det är av största vikt att den unge inser attsamma regler gäller i skolans värld som för samhället i övrigt.Moderaternas syn på normgivning i skolan utvecklas närmare i motion1998/99:Ub258 av m.fl. (m).3.4 Närpolisverksamhetens betydelseDet tycks numera råda politisk enighet om att den framtidabrottsutvecklingen är beroende av hur det framtida brottsförebyggandearbetet kommer att utvecklas, dvs. vilka faktiska möjligheter somnärpolisen kommer att ha att arbeta brottsförebyggande utebland folk, på tider och platser då bråk uppstår och brott begås.I en särskild motion av m.fl. (m) behandlas regeringensbudgetförslag avseende polisväsendet men redan här bör understrykas att förModerata samlingspartiet framstår inte regeringens ökade anslag till polisenför kommande år som tillräckliga om en effektiv och brottsförebyggandenärpolisverksamhet skall kunna garanteras.3.5 Rent och snyggt i offentliga miljöer påverkar brottslighetenOrsaken till senare års påtagliga brottsminskning i är inteenbart hänförlig till den avsevärda förstärkningen av New York-polisensresurser och den tillämpade nolltoleransen mot brott ochordningsstörningar. Innan polisreformerna genomfördes togs initiativfrån privat håll (bl.a. fastighetsägare och affärsinnehavare) för attåterskapa trivseln i stadens olika offentliga miljöer. Genom privatainitiativ i samverkan med staden hålls rent och snyggt i stadens parker,toaletter, gator och torg. Offentliga rum städas, krossade rutor bytssnabbt ut och klotter tvättas omgående bort, papperskorgar töms och manser till att gatubelysningen alltid fungerar. Härigenom har man lyckatsskapa ett incitament för människor att uppföra sig gott och ta ansvaristället för att utveckla eller hålla fast vid sådana destruktiva beteendensom är typiska för miljöer i förfall.Livskvaliteten för människorna i har ökat som en följd av attdet finns fler fotpatrullerande poliser som ingriper mot såväl ordningsstör-ningar som mot små och stora brott men också till följd av att själva stads-miljön har blivit trivsammare. Det vore självfallet önskvärt att få till ståndsamma positiva utveckling i och då framför allt i våra storstads-miljöer. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning bör regeringen därförinta en pådrivande roll i arbetet med att stimulera privata och kommunalainitiativ i denna riktning.4 Unga brottslingar4.1 BakgrundI BRÅ:s undersökning om vilka omvärldsfaktorer som kan vara styrandeför brottsligheten i landet (Brottsförebyggande rådetsframtids- och omvärldsanalys, BRÅ 1994:1) understryks behovet av attingripa mot en liten grupp (pojkar till ) i nedre tonåren som,om ingenting görs, blir den kärna på ett par hundraåterfallsförbrytare som svarar för den övervägande delen av den grövrebrottsligheten.Av detta kan vi alla dra slutsatsen att det är bättre att reagera , än attbehöva låsa in dem när de passerat vissa åldersgränser och lämnat social-tjänsten för gott. Så som det är kommer reaktionen ofta för sent ochsaknar dessutom ofta verkan. Den unge upplever att han har fått samhälletstillstånd att fortsätta att begå brott. Först då den brottsliga verksamheten harpågått tillräckligt eller tagit sig synnerligen allvarlig form och handömts till fängelse upptäcker den unge plötsligt att samhället har reagerat påhans brottslighet. Nuvarande ordning är minst sagt otillfredsställande. Somstraffsystemet är utformat sviker samhället den unge när man tydligt visar misstror dennes förmåga att ta ansvar för sina handlingar.4.2 Krav som måste ställas på ett nytt påföljdssystemI en rad uppmärksammade fall har tonårspojkar somhamnat i bråk gått långt utöver gränserna för ett vanligt slagsmål ochbrutalt misshandlat sin antagonist till döds. I vissa fall har domstolendömt till vård enligt socialtjänstlagen, i andra fall har man dömt tillfängelse. Att domstolarna enligt det nuvarande påföljdssystemet tvingasdöma personer till fängelsestraff är ett nederlag förrättssamhället och också tveksamt utifrån konventionsgrundadeåtaganden. Bl.a. har ifrågasatts om bryter mot FN:sbarnkonvention, vars regler rör personer . Konventionenuppställer inte något absolut förbud mot frihetsberövande av barn under18 år, men om det sker skall barnet inte placeras tillsammans med vuxnaom detta inte är till barnets bästa, vilket det självfallet sällan är. Sverigehar förbundit sig att följa konventionen även om den inte är direkttillämplig som svensk lag.Upprepade gånger har regeringen uttalat att insatserna mot unga lagöver-trädare har en viktig brottsförebyggande roll. Trots det tog det närmare fyraår innan fick ta ställning till regeringens förslag om ett nytt på-följdssystem för unga lagöverträdare (prop. 1997/98:6, bet. 1997/98:JuU21).Till viss del hade regeringen tagit intryck av kritiken mot påföljdsformenvård enligt men regeringens utgångspunkt var densamma.Enligt regeringen skall även ha det primära ansvaretför unga lagöverträdare medan vår kända inställning är attreaktioner på brott främst är en uppgift för rättsväsendet. I en särskild motionav m.fl. (m) utvecklas förslag till ett reformeratpåföljdssystem för unga människor, som både är tydligt för den unge ochsom tar hänsyn till allmänhetens uppfattning om vad som är rätt och rättvist.4.3 Registrering av minderåriga lagöverträdareVad som saknas i det samlade arbetet mot våld och annanbrottslighet är förutsättningar för snabba ingripanden mot ungamänniskor som är på väg att utveckla ett kriminellt beteende. Det harlänge varit ett moderat krav att även den som är och skäligenmisstänkt för brott skall registreras. Enligt vår uppfattning är det av storbetydelse för polisens kartläggning av brott och brottsbekämpning i stortatt även brott som begås av minderåriga lagöverträdare kan omfattas avpolisens misstankeregister.Införandet av ett registreringsinstrument skulle vara mycket värdefullt ipolisens arbete med att kartlägga och bekämpa ungdomsbrottsligheten, ochdärmed få stor brottsförebyggande effekt.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att ta fram lagstiftning som gerpolisen möjlighet att registrera även personer som skäligen kanmisstänkas för brott.4.4 Sekretesslagen får inte försvåra samarbetet mellanmyndigheterUnder förra mandatperioden påtalade Moderata samlingspartietupprepade gånger att större ansträngningar måste göras för att minskaungdomsbrottsligheten och för att förhindra att unga människor fastnar ikriminalitet. Bl.a. har vi återkommande föreslagit en ändring avsekretesslagen i syfte att underlätta samarbetet mellan berördamyndigheter. har emellertid ingenting hänt mer än att regeringenhar aviserat att en översyn av sekretesslagen kommer att vara klar i maj2001. Regeringens agerande är besynnerligt eftersom det redan idagfinns ett konkret lagförslag som innebär att uppgifter hos socialtjänstenom ungdomar och deras närstående skall kunna lämnas till polisen omdet finns en påtaglig risk att den unge skulle begå brott och uppgifternadessutom kunde antas bidra till att förhindra brott (Ju 1994:E, Sekretessvid samarbete mot ungdomsbrott och ekobrott).Det är nu hög tid att regeringen avkrävs ett förslag som undanröjer nuvar-ande hinder för effektivt brottsförebyggande samarbete mellan myndig-heterna.5 Narkotikapolitiken5.1 BakgrundNarkotikamissbruket är ett av samhällets allvarligaste och mestsvårlösta problem. Missbruket orsakar inte bara stort lidande förmissbrukaren och dennes anhöriga utan med missbruket följer ofta engrov kriminalitet, som drabbar enskilda och förorsakar samhället storakostnader. Moderata samlingspartiet har därför alltid förordat enrestriktiv narkotikapolitik. strikta hållning motnarkotikamissbruk har varit framgångsrik jämfört med andra ländersnarkotikaproblem.Den som missbrukar narkotika finansierar ofta sin drogkonsumtion genomstölder och annan brottslighet. Det finns således ett klart samband mellan attbekämpa missbruket och att bekämpa brottsligheten.Många finansierar sitt missbruk genom att sälja till andra varför vi ocksåmåste föra en målmedveten politik mot dem som för in narkotika i vårt landoch mot dem som distribuerar narkotika till missbrukare. Narkotikabekämp-ningen måste inriktas mot både grossistled och användarled för att varaeffektiv.