mot · GM02Bo236 · 1998-10-28 00:00:00 — Regeringen ochMiljöpartiet återupptog då diskussioner, i enlighet medöverenskommelsen. Ur dessa diskussioner kom tyvärr inte en enda nykrona. Regeringen hänvisade till statsfinanserna. satsades detytterligare pengar på rena ombyggnadsbidrag. Betongen gick förebarnens hälsa, vilket är mycket allvarligt.6.12.5 Nya försök - och resultat6.12.6Miljöpartiet har sedan vid ett flertal tillfällen försökt få regeringen att tadet ansvar man kan förvänta sig i en sådan här fråga. Inga pengaravsattes i vårpropositionen 1996, men under diskussionen omsysselsättningspropositionen , menade statsministern skulle försöka finna en lösning, inte minst för barnens skull, meningenting hände.Sedan dess har enträget återkommit med krav på att fullföljaallergisaneringen. Vi avsatte i vårt budgetförslag för1997. ser det äntligen ut att bli en förändring . Som en del avöverenskommelsen med regeringen och kommer regeringenatt vidga stödet till lokala investeringsprogram (Hållbara ) till attockså kunna omfatta allergisanerande åtgärder i bebyggelsen som genomförsi samband med de ombyggnadsåtgärder som regelverket germöjlighet att stödja. Vi kan bara konstatera att detta var så långt vi kundekomma i denna fråga i nuvarande politiska läge.6.13 Tillflyktsorter för elöverkänsliga6.14En ny och växande grupp "hemlösa" är de sk elflyktingarna. Det ärmänniskor, som får så starka allergiska symtom i närheten av el- ochmagnetfält, att de ofta tvingas på flykt och måste övernatta i bilar,eller tält. Det beror inte på att de saknar bostad eller arbete,utan enbart på att de inte kan vistas i närheten av ström- och magnetfält,sändare, alarmapparater o dyl. De värst drabbade har en ohållbarlivssituation med ständiga uppblossande symtom och rädsla för att intestå ut eller klara livhanken. Vad som skulle kunna vara en lösning fördem, som drabbats värst, är ett statligt stöd till byggande avrehabiliteringshem, totalt fria från elektricitet och långt borta från elgatoroch allfartsvägar. De skulle också kunna bli mötesplatser för dessautsatta, också missförstådda, offer för vårt välfärdssamhälle.Forskningen måste få ökat stöd. Orsakssammanhangen är oklara ochbehöver breda, tvärvetenskapliga insatser. Samhället måste ta problemen påallvar, från forskning om orsakssammanhang till hjälp och stöd för dedrabbade. Alla ny- och ombyggnader måste, så långt det är möjligt,minimera elektromagnetiska fält. Det sker bl a genom femledare ochavledande skarvningar av alla in- och utgående metallrör för de skvagabonderande strömmarna. Inom den bostadspolitiska sektorn voredessutom en inventering av helt elfria områden och ett stöd för dem som villbygga om eller nytt, för att bedriva rehabiliteringsverksamhet för de värstdrabbade, en bra början.7 Boendekostnader88.1 Reglerna för räntebidrag8.2Miljöpartiet stöder att de tidigare mycket höga räntebidragen nu så gottsom helt avvecklas. Den återstående frågan gäller hur neutralitet skalluppnås mellan olika upplåtelseformer. I nu gällande system förutsätts attdet finns kvar ett "evigt" räntebidrag på för hyres- ochbostadsrättshus, som skall motsvara värdet av egnahemsägarnasränteavdrag. Bostadspolitiska utredningen föreslog att detta räntebidragskulle trappas av helt och kunna ersättas av att nybyggda hyres- ochbostadsrättshus befriades från fastighetsskatt och att dedessutom fick ett investeringsbidrag på när de byggs.Förslagets ekonomiska effekter vad gäller neutralitet mot egnahem är svårtatt bedöma på lång sikt. Med denna fråga arbetar som skall bedöma frågan om neutralitet utifrån etthelhetsperspektiv. Arbetet med att hitta bättre former för neutralisering ändet eviga räntebidraget bör fortsätta.Miljöpartiet sympatiserar med Bostadspolitiska utredningens lösning ochmedverkar nu till ett första steg i denna riktning: I vår överenskommelse medregeringen och om budgetpropositionen ingår en till-fällig sänkning av fastighetsskatten för hyreshus från dagens till 1,3 %.Sänkningen är tillfällig i avvaktan på förslag.8.3 Statliga kreditgarantier8.4I budgetpropositionen redovisas en mycket dyster utvecklingbeträffande garantiförlusterna för de äldre statliga kreditgarantierna förbostadsbyggande. Regeringen konstaterar att det behövs drygt 1 miljardmera och ytterligare 1,5 miljarder . beräknarman att anslagsnivån kan sänkas med 0,5 respektive 1 miljard från 1999års nivå för . Det är enligt regeringen alltså fråga om entopp och nuvarande anslagsnivå skall återställas . Det ärvärt att notera att i de nämnda siffrorna ingår inte resurser förkreditgarantier för avlösen av borgen till krisdrabbadebostadsrättsföreningar. Dessa finansieras med medel från ett särskiltanslag under utgiftsområde 25.Med tanke på de negativa överraskningar som drabbat finan-sieringen av de statliga kreditgarantierna är skeptiskt till attut-vecklingen kommer att följa regeringens prognos. Utfallet kan bli etter värre.En beredskap för detta bör finnas och redovisas. Vi är beredda attkonstruktivt medverka till framtida åtgärder för att lösa problemen på dettaområde.Regeringen aviserar att ta initiativ till bl.a. regelförändringar medanledning av den dystra utvecklingen för kreditgarantierna och återkomma ikommande vårproposition. anser detta angeläget och vill geregeringen till känna att regelförändringarna främst skall syfta till att minskastatens garantiförluster, men också till att tillse att kreditgarantierna baralämnas till miljö- och hälsoriktigt byggande.8.5 Fastighetsskatten8.6Som en följd av bl.a. krav i den bostadspolitiskautredningen genomförs nu en stor och bred översyn avfastighetsskattefrågorna.Vi anser att det nu är nödvändigt med en förändring av synen påfastighetsbeskattning. Utgångspunkten för beskattning av fastigheter måstevara resursanvändningen i form av energi och material, ev. annanmiljöbelastning samt utnyttjande av infrastruktur som fastighetenåstadkommer. Att boendet skulle betraktas som en inkomst är nog för deflesta en främmande tanke. Däremot att betrakta en fastighet som kapitalkanske inte är lika främmande, men det är detta som ställer till de störstaproblemen med nuvarande beskattning. Och problemen är av flera slag. Ettav dem har att göra med sättet att fastställa storleken på "kapitalet", dvsvärdet på fastigheten. Den metod som används är att varje fastighet åsätts etttaxeringsvärde. Detta skall motsvara av fastighetens marknadsvärde.Taxeringsvärdet är baserat på husets storlek, utrustning, läge, mm. För att fastställa förändringen av marknadsvärdet användeman sig, enkelt uttryckt, av ett genomsnittligt försäljningspris för defastigheter som hade sålts i samma område.Den här principen att fastställa taxeringsvärdet har framför allt tvånegativa effekter. För det första så leder den till att människor som borpermanent i attraktiva områden, t.ex. skärgården, tvingas betala mer och meri skatt efterhand som priserna på husen som säljs runt omkring höjs. Detvärde som åsätts fastigheten är alltså fiktivt och inte något som ger en ökandeavkastning. Det här leder till att vissa människor får orimligt höga kostnaderför sitt boende och kanske till och med tvingas flytta för att man inte har rådatt bo kvar. Detta kan knappast ses som särskilt solidariskt eller rättvist.Ett annat stort problem är att den som väljer att investera i sin fastighet föratt t.ex. minska sin energiförbrukning straffas med högre fastighetsskatt.Investeringen höjer fastighetens värde och därmed skatten. Den som t.ex.väljer att komplettera sina befintliga tvåglasfönster med ett tredje glas,kanske återanvänt från ett rivningshus, drabbas av högre skatt. Det sammakan gälla den som byter sin värmepanna och börjar elda med biobränsle.Detta är naturligtvis tokigt och helt oacceptabelt ur miljösynpunkt. Den typenav investeringar måste naturligtvis gynnas för att medverka till omställningentill ett hållbart samhälle.Fastighetsskatten måste avskaffas i sin nuvarande utformning.Miljöpartiets linje, som utgår från resurshushållning, innebär att enbetydande del av den beskattning som drabbar boendet kommer frånenergiskatten. På så sätt kommer energieffektivisering i olika former attgynnas och på kort sikt även övergången till biobränslen för uppvärmning.Vi skulle få en beskattning som samverkar med strävanden att miljöanpassaboendet istället för att motverka. Man skulle också slippa den orättvisabeskattningen av skärgårdsfastigheter och fastigheter i andra attraktivaområden.Men det går inte helt att bortse ifrån den kapitaltillväxt, som sker då enfastighet stiger i värde. Hur stor denna tillväxt verkligen är, kan man dockinte veta förrän fastigheten säljs och värdet bör därför inte vara föremål förlöpande beskattning. Istället bör realisationsvinstbeskattningen för fastigheterses över och anpassas mer till nivån för övrig kapitalbeskattning.Ur resurssynpunkt är det också rimligt att beskattning så långt det ärmöjligt sker där resurserna förbrukas. Varje fastighet kräver en vissinfrastruktur i form av gator, räddningstjänst, etc. Kostnaden för dennainfrastruktur betalas oftast av kommunerna och det är därför rimligt attkommunerna får rätt att ta ut någon form av fastighetsskatt eller avgift för atttäcka dessa kostnader. Detta skulle också lösa en del av problemen för dekommuner som har ett väldigt stort antal fritidsbostäder. I dessa kommunerfår man höga kostnader för infrastrukturen men fastighetsskatten hamnar hos staten.En miljöanpassning av fastighetsbeskattningen är en viktig del avMiljöpartiets bostadspolitik. Att boendet förbrukar resurser är ofrånkomligtoch det är därför viktigt att ett miljöriktigt beteende gynnas. En övergångfrån nuvarande beskattning av ett fiktivt kapitalvärde till en kombination avenergiskatt, reavinstskatt och avgift ger ett grönare boende.9 Anslagsfrågor10De olika anslagen har diskuterats under separata rubriker ovan. Här följeren sammanfattning av effekterna på statsbudgeten. Under utgiftsområde18 avviker budgetförslag vid fyra anslag:A7 - Byggforskning. Den kraftiga nedskärningen om 100 miljoner kronorvill vi motverka med ytterligare utöver regeringensförslag för 1999.A8 - Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador. Regeringensneddragning om motverkar vi med enomprioritering om för åren 2000 och 2001.A9 - Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder. Också här vill vi motverkaregeringens nedskärning om med motsvarande belopputöver regeringens förslag . föreslår vi enkraftigare satsning om utöver regeringens förslag, totalt17 per år.E1 - Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet: Deovan nämnda omprioriteringarna finansierar vi med en neddragningom på anslaget E1.10.1 Fördelning på anslagsområden10.2Miljöpartiet föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde18. Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr18Samhällsplanering,bostadsförsörjningRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet20463173001370207060AnslagA1Boverket: Förvaltningskostnader122124126A2Räntebidrag m.m.753740851981A3Vissa äldre låne- och bidragsstödför bostadsändamål m.m.100A4Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader131313A5Statens bostadskreditnämnd:Garantiverksamhet300025001500A6Byggforskningsrådet:Förvaltningskostnader232424A7Byggforskning6469705040A8Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador4040401010A9Bidrag till åtgärder mot radon ibostäder7771010A10Bostadsbidrag586556585686A11Bonusränta förungdomsbosparande688A12Investeringsbidrag för anordnandeav bostäder för studenter m.m.3000A13Internationellt samarbete20200B1Geoteknik232324C1Länsstyrelserna m.m.175817691787C2Regionala självstyrelseorgan202020D1Lantmäteriverket428435439D2Statens va-nämnd566E1Stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologiskhållbarhet149524951965E2Kunskapscentrum för ekologiskKunskapscentrum för ekologiskhållbarhet55,05,111 Hemställan12Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldrebostäder,14.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bidraget för ekologisk hållbarhet ocksåskall omfatta nya lösningar i egnahemsområden,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om estetiska kvaliteter,8.9. att avslår regeringens förslag i fråga om ram förbidrag till åtgärder mot radon i bostäder,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radonproblemet i bostäder,12.13. att hos regeringen begär förslag till genomförande ochfinansiering av förslag om bidrag tillreparation av fukt- och mögelskadade småhus i enlighet medvad i motionen anförts,14.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelförändringar för de statligakreditgarantierna,16.17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräknad fördelning på anslag inomutgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande enligt tabell.18.Stockholm den 26 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.