mot · GM02Ub424 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub424av m.fl. (m)Kvalitet i högre utbildning och forskningSammanfattning 2Dagens utbildningspolitiska klimat 2Kunskapsmiljöns strategiska betydelse 2Centralisering och kunskapsförakt 4Internationalisering och globalisering 5Prioritera utbildningens kvalitet 6Efterfrågan och kvalitet skall styra resursfördelningen 6De nya universiteten 6Regeringen förtjänar kritik 6Genomför en successiv uppbyggnad 7Högskolornas utveckling 7Fler fristående högskolor 8Använd utvärderingsinstrumentet 9Virtuell distansutbildning i framkanten 9Ett avancerat rymduniversitet 10Forskning i frontlinjen 11Utgångspunkter 11En långsiktig forskningspolitik 11Sätt fokus på forskningens kvalitet 12Internationell forskningssamverkan 13Ge grundforskningen svängrum 13Korsa kunnandet 14Satsa på det nydanande och excellenta 15Hemställan 15SammanfattningDen högre utbildningen och forskningen måste präglas avkvalitet och förnyelseförmåga. En stark och fri forskning är ikombination med ett gynnsamt företagsklimat avgrundläggande betydelse för ett modernt välfärdslandskonkurrensförmåga och utveckling.En utbyggnad av den högre utbildningen är nödvändig. Denna ambition fåremellertid inte innebära att ge avkall på grundläggande krav på hög kvalitetinom all högre utbildning och forskning.Forskning och högre utbildning av hög kvalitet är internationell till sinkaraktär. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen isyfte att bygga internationella allianser måste drivas vidare med full kraft.Forskningen måste organiseras så att den fritt från statsmakterna kanframföra kritik och deltaga i samhällsdebatten. Den fortgående politiseringsom präglar regeringens högskole- och forskningspolitik är därför oroande.En långsiktig forskningspolitik skall vidare verka för att forskningensresurser stärks och att finansieringen blir mer mångfaldig.Det behövs mer av konkurrens och mångfald inom den högre utbildningen.Moderata samlingspartiet förordar att fler högskolor ges möjlighet till en frånstaten friare och mer självständig ställning.Vid fördelningen av resurser till högskolor och universitet skall utbild-ningens kvalitet och studenternas val väga tungt.Regeringen förtjänar kritik för sin hantering av de tre nyutnämndauniversiteten. Regeringen har underlåtit att tillskjuta de medel som ärnödvändiga för att de nya universiteten skall ha rimliga möjligheter att påsikt leva upp till kraven som universitet.Moderata samlingspartiet föreslår en successiv uppbyggnad av de nyauniversiteten. Vi påbörjar förstärkningen av resurser genom att stegvis ökaanslagen för forskning och forskarutbildning i , och Örebro.Vi föreslår vidare att /ges möjlighet attbli en komplett specialhögskola inom informationsteknik och så småningomett IT-universitet. I motionen förordas också utvecklande av ett rymd-universitet i utbildningspolitiskaklimatKunskapsmiljöns strategiskabetydelseDen högre utbildningen och forskningen måste präglas avkvalitet och förnyelseförmåga. De kvantitativa målen måstevara förenliga med rimliga och nödvändiga krav som vi ochomvärlden ställer rörande utbildningens kvalitet. Valfrihetoch mångfald, kontinuerliga utvärderingar ochkvalitetsanalyser är väsentliga medel och redskap i strävanatt nå detta övergripande mål.En stark och fri forskning är i kombination med ett gynnsamtföretagsklimat av grundläggande betydelse för ett modernt välfärdslandskonkurrensförmåga och utveckling. God forskning kräver flexibilitet, frihetoch sund konkurrens. Är inte de svenska villkoren i ett globalt perspektivtillräckligt bra, flyttar företag och kompetens ut ur landet.Förmåga att utveckla och tillvarata nya kunskaper, metoder och tekniker ärbetydelsefull för varje enskilt land. För framtid är en väl fungerandekunskapsmiljö avgörande. Såväl för den enskilde som för samhället i storthar högre utbildning och forskning strategisk betydelse. För individenbetyder nya kunskaper vidgade vyer, nya referensramar, nya färdigheter ochdärmed ökad förmåga att analysera och lösa problem. Utbildning är en viktigväg till ett rikare liv. Det ger fler människor chans att få syssla med kreativaoch utvecklande arbeten. Fler och fler vill ha den möjligheten i framtiden.Samtidigt är utbildning och kunskapsutveckling av stor betydelse förSveriges möjligheter att på motverka arbetslöshet, ökakonkurrenskraften och därmed rätta till ekonomiska obalanser. Välstånd,trygghet och utvecklingskraft kan i med snabba teknikförändringar ochaccentuerad internationalisering endast säkras genom ökade kunskaper ochökad flexibilitet.Utbildnings- och forskningssystemen kan aldrig ses isolerade från restenav samhället. Företagsklimat, skatter, lönebildning, socialförsäkringar,arbetsmarknadsregleringar och själva synen på kunskap, lärande, ansvars-tagande och individuell utveckling är alla en del av kunskapsmiljön.Tillkortakommanden i någon av dessa delar kan inte kompenseras av aldrigså goda insatser i de andra.Av central betydelse är den enskildes vilja att investera i sin egen framtid.En sådan investering är aldrig gratis. För den enskilde studenten kostar dettid, möda, resurser och ofta långvarig skuldsättning att skaffa sig ytterligarekunskaper.En modern syn på utbildning utgår från den enskilde individens personligakrav och önskemål. All kunskap och inlärning är individuell. Individen måstevara välmotiverad om en investering i kunskap skall ha god chans att falla utväl. Kunskap och inlärning förutsätter individuell motivation, engagemangoch intresse. Kunskap och intresse för att lära kan inte fördelas via s.k.traditionell fördelningspolitik. Lönebildning, skatte-satser, socialförsäkringaroch rörlighet på arbetsmarknaden måste stämma överens med drivkrafternaför att tillägna sig, utnyttja och utveckla kunskap för varje enskild människa.Mänsklig och samhällelig utveckling måste gå hand i hand.Att det system som erbjuds för finansiering av utbildning är trovärdigt,förutsägbart och överblickbart har stor betydelse. Det offentligas respektiveden enskildes ansvar behöver tydliggöras. För att åstadkomma enkontinuerlig kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivtarbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter skapas. Ettsådant system skulle kunna vara en form av kompetenskonton.För att investeringar i utbildning och forskning skall komma till praktisknytta krävs ett dynamiskt näringsliv. Företagens vilja och förmåga attanställa nya medarbetare säkerställer kunskapsöverföringen från forskningoch utbildning. Även inom andra samhällssektorer behövs ett ökat antalakademiskt utbildade. På motsvarande sätt är det väsentligt att enväxelverkan finns mellan näringslivets egen kunskapsutveckling ochforskningen inom universiteten och högskolorna.Centralisering och kunskapsföraktRegeringens högskole- och forskningspolitik präglas avstatlig detaljstyrning och minskad valfrihet. Det har skett enutspädning av resurserna till den högre utbildningen ochforskningen. Kvantitet går före kvalitet. Densocialdemokratiska regeringspolitiken har skapat oklarhetgenom att bryta upp de spelregler som den förra borgerligaregeringen lade fast. Inriktningen mot fria universitet harersatts av politiska tillsättningar och beslut.Den socialdemokratiska regeringen har tagit rollen som fördelare avantalet platser till de olika högskolorna, istället för att bidra tillutvecklingenav tydliga kvalitetsinstrument som fördelar resurser. Socialdemokraterna harcentraliserat antagningssystemet och därmed tagit från högskolorna ochuniversiteten uppgiften att bedöma kraven på förkunskaper för olika utbild-ningar. Studenternas efterfrågan är i minskad utsträckning styrande förutbudet av utbildningsplatser. Antalet högskoleplatser med inriktning motinformationsteknik är otillräckligt i förhållande till antalet sökande.I realiteten har den nuvarande regeringen försvårat möjligheterna försökande till högre utbildning att välja vilket universitet eller högskola devillläsa vid. De nya platserna fördelas i första hand till de mindre och medelstorahögskolorna istället för att avspegla studenternas förstahandsval.Det finns starka skäl för att känna oro inför den utveckling som pågår.Regeringens forskningspolitik riskerar att leda till direkt negativakonsekvenser för den svenska kunskapsmiljön.Allvarligast är den kraftigt ökade politiska styrningen av forskningen.Detta märks på flera sätt bl a för de forskningsfinansierande organen. Enbegränsning av framväxande pluralism gällande forskningens finansieringtydliggörs bl a genom ökad politisering av stiftelsestyrelser och forsknings-råd. Oberoende forskare från utlandet och har ersatts av politiskarepresentanter.Regeringen vägrar inse att fristående och kraftfulla forskningsfinansiärerär vad behöver för att kunna få den höjning av forskningenskvalitet som krävs. Dessutom använder regeringen stiftelsemedlen som enbudgetregulator.Regeringens politik har vidare lett till en väsentligt minskad pluralismavseende forskningens finansiering genom korsrepresentation och olikaformer av "utbytespolitik" mellan olika finansiärer. Det innebär exempelvisatt flera rektorer och huvudsekreterare i forskningsråden sitter i deprivaträttsliga forskningsstiftelsernas styrelser. Allt färre aktörer, somsitterpå allt fler stolar, avgör vilka strategiska forskningsområden som skallprioriteras. Uppenbara jävssituationer har medvetet eller omedvetet skapats.Samtidigt har forskningsmedlen direkt till universiteten minskat ochuniversitetens frihet under eget ansvar successivt reducerats av dennuvarande regeringen. Riskerna borde vara uppenbara. Eftersom all genuinkunskapsutveckling närmast per definition är oförutsebar och okänd, ärmångfald och oberoende nödvändiga förutsättningar för forskningensutveckling. Regeringens politik går i direkt motsatt riktning.Staten måste skapa tydliga långsiktiga spelregler som ser till att de som harkompetens att prioritera och välja forskningsområden får ett avgörandeinflytande över den processen. Det är i forskarvärlden den främstakompetensen finns, inte bland politiker eller generaldirektörer.Regeringen pläderar också i en rad sammanhang för ökad "samhälls-relevans" i forskningen. Universiteten och högskolorna skall som det heterutföra sin tredje uppgift. Även detta är i och för sig en riktig och lovvärdsak.Problemet är bara att även "samhällsrelevans" av regeringen riskerar attreduceras till att bli liktydigt med politiskt styrt. I stället för attstimulerauniversiteten och högskolorna till att själva ta och bibehålla aktiva kontaktermed företag och myndigheter inom olika områden, försöker regeringenovanifrån bestämma vad som är relevant eller inte.En konsekvens av den socialdemokratiska politiken är attgrundforskningen fått sämre förutsättningar. En allt större del av medlen gårtill s k strategisk forskning. Det är emellertid en viktig uppgift för statenattsäkra medel till fri grundforskning. Den utgör grunden för god kvalitet ochutvecklingsmöjligheter för all övrig forskning. Problemet är att densocialdemokratiska regeringens besparingar på forskningsrådens anslag letttill en sådan balansförskjutning mellan grundforskningen och den strategiskaforskningen att det med tiden kan skapa problem för den strategiskaforskningen och därmed undergräva våra möjligheter att klara ökadinternationell konkurrens.Internationalisering och globaliseringForskning och utbildning av hög kvalitet är internationell tillsin karaktär. Den pågående utvecklingen tenderar attförstärka vikten av internationellt samarbete.Antalet studenter som studerar utomlands på grundläggande högskolenivåhar ökat. Totalt studerade 20 000 svenskar vid ett utländskt universitet ellerhögskola under /96. Nära 15 000 läste på eget initiativ utanförnågot organiserat utbytesprogram. Mer än hälften av dessa är kvinnligastuderande och de väljer i stor utsträckning studier i . Totalt,inkluderande gymnasiestudier, studerade 28 000 svenskar utomlands under1997. beräknar antalet gäststuderande i till ca 5 000.För forskarstuderande är det internationella utbytet betydelsefullt. Attdeltaga i internationella konferenser skall utgöra en självklar del i allforskarutbildning. Minst 260 svenska doktorander förlade /96minst av sina forskarstudier utomlands. hade vi iSverige minst 950 utländska doktorander.Vi anser att det internationella utbytet är en nödvändighet för att Sverigeskall kunna tillgodogöra sig resultat frambringade i andra länder och för attvår egen utbildning och forskning skall kunna hålla i internationelljämförelse hög standard. deltagande i internationelltforskningsarbete har på ett påtagligt sätt bidragit till att höja kvaliteten påden nationella forskningen. Internationell konkurrens och granskningpåverkar arbetet vid högskolor och universitet positivt.De många skälen för studerandeutbyte är väl kända. Att arbete utomlandslockar visas bl. a. i den undersökning som och Institutet förframtidsstudier genomfört. av civilingenjörs-, civilekonom-,naturvetar- och systemvetarstudenterna kan tänka sig att arbeta utomlands iminst efter examen. kan tänka sig att stanna utomlands i 20år eller mer. säger sig planera att flytta utomlands efter studierna.Prioritera utbildningenskvalitetEfterfrågan och kvalitet skall styraresursfördelningenResurserna bör fördelas till högskolorna dels viahelårsprestationer, dels via studenternas val samt genominförandet av kvalitetskriterier. Den andel av ersättningensom högskolorna erhåller genom studenternas val måste öka.Den viktigaste och grundläggande drivkraften för utbyggnaden av denhögre utbildningen skall vara konkurrens om studenterna mellan universitetoch högskolor. Det är viktigt att fördelningen av resurser fungerar ochuppfattas som rättvist och konkurrensneutralt av både lärosätena ochstudenterna.Moderata samlingspartiet anser mot den bakgrunden att staten genomsärskilda beslut inte skall bestämma hur många studieplatser som skallfördelas till respektive högskola och universitet. Vi väljer att inte fördeladetexakta antalet studieplatser högskola för högskola utifrån politiska förtecken,utan anser att tydliga kvalitetskriterier och studenternas sökandetryck ärrelevanta redskap att använda. Vi menar vidare att exakt utfall av de resursersom vi avsätter för eftergymnasial utbildning får avgörasmed hänsyn tagen till bl a studenternas efterfrågan under 1999.I ett något längre perspektiv finns skäl att se över delar av den offentligautbildningsfinansieringen. Vi avser t ex frågan om hur ett ökande behov avåterkommande studier vid universitet och högskolor för vuxna i arbetslivetskall finansieras. Förslag om individuella kompetenskonton kan vara enframkomlig väg. Principer för vad som skall vara statens respektive denenskildes ansvar behöver definieras. Regeringen bör ges i uppdrag att beredafrågan. Ett exempel på stimulans av mångfald och valfrihet inom grundläggandeakademisk utbildning är möjligheten att införa en utbildningspeng på mot-svarande sätt som systemet med nationell skolpeng.De nya universitetenRegeringen förtjänar kritikDet finns skäl att kritisera regeringens handläggning ochstrategi avseende tre nya universitet. Frågan om fleruniversitet får inte handla om att via utnämningar ta hempartipolitiska poäng för att sedan inte bry sig om attgenomföra en seriös och successiv uppbyggnad av denyutnämnda universiteten i , och . Regeringen har i budgetpropositionen underlåtit att tillskjuta utökademedel som utgör en förutsättning för att de nya universiteten skall kunna harimliga möjligheter att leva upp till kraven som universitet. Det ärbåde oroande och oacceptabelt. Regeringens handläggning medför enurholkning av universitetsbegreppet.Genomför en successiv uppbyggnadModerata samlingspartiet förordar en strategi som syftar tillatt genomföra en successiv uppbyggnad av de nyauniversiteten. Vi påbörjar resursförstärkningen under denkommande mandatperioden genom att stegvis öka anslagenför forskning och forskarutbildning i och ,medan i kraft av Högskoleverketskvalitetsbedömningar ges en utökad anslagsram enligtgranskningskommitténs rekommendationer d v s närmare 50procent.En utbyggnad av forskning och forskarutbildning bör ske på ett sådant sättatt varje universitets eller högskolas särart tas tillvara. För de nyauniversiteten är det angeläget att sträva efter en organisation för forskningoch utbildning som säkerställer en egen profil och särställning. Forskarcentramed definierad inriktning kan verka kvalitetsfrämjande, öka högskolornasattraktionskraft gentemot omgivningen och underlätta en övergångtill fristående form och öka möjligheten att klara kraven för universitet.Utvecklingen måste emellertid ske utifrån respektive högskolas egnaförutsättningar och ansvar för hög kvalitet i utbildning och forskning.Det är av avgörande betydelse för att kunna bibehålla universitets-begreppets trovärdighet och kvalitetsstämpel att regeringen i framtidenförbinder sig att inte utnämna nya universitet utan att binda sig fören långsiktigt hållbar finansiering. Om inte regeringen kan garanteratillräckligt med resurser för att lärosätena skall ha rimliga möjligheter attuppfylla kraven på universitet bör utnämningar av dylika slag dröja tillsdessa rimliga förutsättningar är vid handen.Högskolornas utvecklingDe nuvarande högskolorna ger fler möjlighet att skaffa sigen grundläggande högskoleutbildning. Tillgängligheten harbetydelse för hur många som söker vidareutbildning.Utbyggnaden av dessa högskolor är därför positiv. Sverigebehöver många fler individer med akademisk examen.Forskning bedrivs i varierande utsträckning vid alla Sverigesuniversitet och högskolor. Utgångspunkten för den statliga finansieringen avforskning måste vara grundforskningens betydelse, behovet av hög kvalitetsamt medvetenheten om att ett litet land som inte kan splittra uppsina forskningsresurser alltför mycket. Förutsättningar för internationellthållbar forskning ökar om resurserna hålls samman.Vid de mindre och medelstora högskolorna bedrivs främst forskning som inära samarbete med det lokala näringslivet främjar tekniköverföring ochforskningsinformation. Grundläggande och nydanande forskningsinsatserkräver större resurser än vad som där kan erbjudas med undantag för mycketväl definierade forskningsfält. Den forskning som i samverkan med lokaltnäringsliv bedrivs vid de mindre och medelstora högskolorna är viktig ochskall utvecklas. För de mindre och medelstora högskolorna vore det enligt vår meningangeläget att pröva en organisation för forskning och utveckling somsäkerställer en fokuserad inriktning. Ett forskarcentrum vid varje mindre ochmedelstor högskola med inriktning på en vald profil skulle kunna verkakvalitetsfrämjande och öka högskolornas attraktionskraft gentemot en bredomgivning.Högskolans ledning skall kännetecknas av professionalism och engage-mang, sakkunskap och god överblick. En klar och tydlig ansvarsfördelningav arbetsuppgifterna inom styrelsen är nödvändig. Styrelsens ansvar börförtydligas. Regeringen skall inte kunna utse en aktiv politiker eller politiskttillsatt tjänsteman till ordförande i styrelsen. Att partipolitisera dettaviktigauppdrag är förödande för verksamheten.Vi prioriterar en vidareutveckling av den forskning som tar tillvara detspeciella som vuxit sig starkt vid de olika lärosätena. För vår del är underallaomständigheter innehållet och kvaliteten i samladeforskningsansträngningar avgörande.Med en sådan forskningsstruktur ges de olika utbildnings- ochforskningsenheterna huvuduppgifter som de har exklusiva möjligheter attfullfölja. Inom ramen för en sådan struktur bör allehanda samarbetsformerfrämjas. Inom flera forskningsområden är ett nära samarbete mellanuniversiteten och mindre högskolor nödvändigt och angeläget. Det tar att bygga upp en forskarutbildningskompetens. En ökadsatsning på forskarutbildning vid universiteten i förening med en successivutbyggnad av högskolorna är därför en bra väg att gå. Forskningen vidhögskolorna måste växa av sin egen kraft och profil för att ständigt nå högrekvalitet.Fler fristående högskolorDet behövs konkurrens och mångfald inom den högreutbildningen och forskningen. Den reformering som skeddeunder den förra borgerliga regeringen innebar att universitetoch högskolor gavs en mer självständig ställning. Statensövergripande regler för högskolornas organisation ochresursfördelning skall utformas så att de främjar mångfaldoch uppmuntrar ett långsiktigt synsätt på verksamheten.Vår fasta övertygelse är att det behövs fler fristående högskolor.Erfarenheterna av de stiftelsehögskolor som inrättats är goda. För bådeChalmers tekniska högskola och har stiftelseformeninneburit ökad möjlighet till kreativt nytänkande. Mediantiden för studier påChalmers tekniska högskola har sjunkit och antalet industridoktorander harökat. Ett nytt kollektivavtal, nya arbetsordningar, en ny befattningsstrukturoch en ny rekryteringsprocess där stor vikt läggs vid den sökandespedagogiska skicklighet är förändringar som genomförts. Den ekonomiskarörelsefriheten har medfört att man med egna medel och med externt stödstärkt befintlig verksamhet och börjat bygga upp ny. För Högskolan iJönköping gavs genom stiftelseformen en bättre möjlighet till långsiktigresursplanering vilket underlättar ett långsiktigt investeringsarbete. Vi ansermot denna bakgrund att fler högskolor bör ges möjlighet att övergå ifristående form. En lämplig kandidat är Kungliga tekniska högskolan.Fristående högskolor har andra förutsättningar att besluta om resurser,personal, utrustning och lokaler än statliga. Kvalitetsskäl är således ettavgörande argument för fler fristående högskolor. Ett annat skäl är att ettsamhälle som värnar om mångfald, kritisk granskning och analys måsteskapa utrymme för motvikter till en allomfattande stat. Vi anser att villkorenför utbildningar som ges av andra huvudmän än statliga universitet ochhögskolor måste förbättras.Använd utvärderingsinstrumentetAtt hävda kvaliteten inom den högre utbildningen ärnödvändigt för möjligheter att göra sig gällande i enhårdnande internationell konkurrens. Ansvaret förkvalitetsbefrämjande åtgärder ligger i första hand påuniversitet och högskolor.För att stimulera kvalitetsarbetet ingick som en del i den förra borgerligaregeringens förslag en kvalitetspremie för att sätta fokus på utbildningenskvalitet. På den socialdemokratiska regeringens initiativ har den tagits bort.Vi anser fortfarande att en kvalitetspremie behövs och föreslår att en sådaninförs. Detta kan stimulera till nya insatser från lärosätenas sida att utvecklautvärderingen av den egna verksamheten.Även på nationell nivå måste kvalitetsfrågorna bevakas. I har detsedan länge funnits väl utvecklade ackrediteringssystem för utvärdering avuniversiteten. Där har man ett system med beskrivning och självvärderingsom åtföljs av en utvärdering som genomförs av externa sakkunniga. I USAbevakar och utvärderar dessutom seriösa tidningar lärosätenas kvalitetgenom att analysera en lång rad parametrar. Det kanske bästa exemplet är USNews.Runt om i världen betonas alltmer vikten av att låta kvalitetsindikatorerstyra en betydande del av resursfördelningen. har, till skillnad frånexempelvis och , inget oberoende kvalitetsinstitut somregelbundet följer upp och utvärderar högskolornas kvalitet och resultat. Enorsak till det är den socialdemokratiska regeringens initiativ till nedläggningav Kanslersämbetet.Vi anser att alla möjligheter skall prövas för att kunna sätta utbildningenskvalitet i fokus på ett tydligare sätt än under den gångna mandatperioden.Virtuell distansutbildning iframkantenSamtliga svenska universitet och högskolor skall ligga ifrontlinjen när det gäller att utnyttja IT för att främjautbildningen och forskningen inom alla discipliner. Allastudenter skall ha goda möjligheter att användainformationstekniken som ett betydelsefullt hjälpmedel attsnabbt få tag på en betydande informationsmängd.