mot · GM02K296 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K296av Per m.fl. (mp)demokratiPolitiken har blivit en åskådarsport. Demokratin kan bara vitaliseras ompubliken kommer ner från läktaren. , UNT 951207BakgrundDe har det talats mycket om politikens kris. Detär dock tveksamt om det råder någon egentlig politisk kris,eftersom medborgarnas politiska kunskaper och intresse ärväl så högt som tidigare, enligt medbland andra och Bo Rothstein.Valdeltagandet ligger också kvar på en internationellt settmycket hög nivå, förutom det tidigare valet till , och i någon mån, årets val till kommuner ochriksdag. Däremot råder det kris för partipolitiken, medsviktande engagemang och medlemssiffror, och ett mycketlågt förtroende för politiker.Kommun- och landstingspolitiken är för många tämligen anonym. Enundersökning visade exempelvis att en klar majoritet av de tillfrågade iStockholm inte visste vilka partier som sitter i majoritetsställning iStockholmsfullmäktige.Det är vår uppfattning att vi nu har kommit till där det är möjligt attge medborgarna mycket större direkt inflytande, både genom väsentligt flerfolkomröstningar (se särskild motion) och direkt motionsrätt till fullmäktige.Vidare presenterar vi här två andra förslag till stärkt demokrati.Ge medborgarna rätt attmotionera till fullmäktigeMiljöpartiet vill bättre ta till vara goda idéer och förslag fråninvånarna. Det är vår övertygelse att många goda förslagaldrig kommer fram till politikernas beslutsbord, eftersommånga förslagsställare inte engagerar sig politiskt och ejheller torgför sina tankegångar i massmediala fora. Detta ärsärskilt allvarligt som vissa grupperingar i samhället ärkraftigt underrepresenterade i politiken, och därför meddagens system har svårt att göra sina röster hörda. Det gällerexempelvis ungdomar och invandrare.Ett sätt att komma till rätta med detta är att ge varje kommuninvånare rättatt motionera direkt till kommunfullmäktige, ungefär som föreslagits i denstatliga utredningen medborgarnas villkor (SOU 1996:162). En sådaninitiativrätt anknyter till de demokratiska traditioner som finns inom svenskaorganisationer; medlemmarna har motionsrätt, men besluten fattas av valdarepresentanter.Kommunala frågor är ofta av mer praktisk karaktär, vilket gör det lättareför invånarna att uttrycka en ståndpunkt. kan de ha mycketlångtgående betydelse för dem som påverkas, vilket gör det angeläget att tatill vara åsiktsströmningar som inte nödvändigtvis finns representerade ifullmäktige. Säkerligen skulle det med en direkt motionsrätt dyka upp förslagsom vi politiker tycker är orealistiska, men också goda, värdefulla förslagsom annars aldrig hade kommit fram. Förslag som gäller detaljer ochlämpligen inte blir en fråga för fullmäktige kan lotsas till den politiskainstans det berör.Flera kommuner har i sina remissvar till den statliga utredningen uttrycktfarhågor för att den kommunala motionsberedningen skulle överbelastas. Vimenar att det finns goda möjligheter att hålla det hela på en hanterlig nivågenom att kommunen själv beslutar om regler för handläggning avmedborgarnas förslag, tidpunkter för inlämning (t ex en gång/år) osv.Förslagsställaren skulle inte heller ha yrkande- eller yttranderätt i sambandmed förslagets behandling i fullmäktige. Avgörandet fälls som vanligt avfullmäktiges majoritet.På samma sätt som det nu ges möjlighet till öppna nämndsammanträden ikommunerna, så bör införandet av denna direkta motionsrätt ske frivilligt,efter beslut i kommunfullmäktige. En senare översyn kan visa om det finnsbehov av att från statligt håll vidare styra upp mot ökat direktinvånarinflytande.Tillägg i kommunallagen krävsI kommunallagens 5 kap. 23 § räknas upp vem som har rättatt motionera till kommunfullmäktige. Där fastslås attfullmäktigeledamöter, nämnder och revisorer alltid fårmotionera till fullmäktige. i kommunalt bolagoch fullmäktigeberedning får efter särskilt beslut motioneratill fullmäktige. Denna förteckning om fem instanser ärexklusiv, några ytterligare instanser kan med dagenskommunallag inte ges rätt att motionera till fullmäktige. Denkommun som skulle vilja införa ett sådantdirektdemokratiskt instrument har enligt kommunallagen ejmöjlighet att göra så.Vi föreslår att det i kommunallagen läggs till en sjätte instans; kommunaltrösträttsberättigade. På samma sätt som styrelse i kommunalt bolag ochfullmäktigeberedning ges motionsrätt efter särskilt beslut, bör de kommunaltrösträttsberättigade ges det.Misstroendeförklaring motkommunstyrelsen ochkommunalrådI kan misstroende riktas mot regering eller enskiltstatsråd. Vinner detta majoritet, måste rådet - ellerregeringen - avgå. Detta används endast sällan, men det ären säkerhetsventil mot maktmissbruk och korruption.Kommunalt finns ingen motsvarighet, vilket vi anser bör finnas. Viföreslår att det i kommunallagen skrivs in att misstroende kan riktas motkommunstyrelsen som helhet eller mot enskilt majoritetskommunalråd. Dettaskall gälla såväl primär- som landstingskommun.Kommunala nyvalMiljöpartiet har tidigare motionerat om att det ocksåkommunalt skall vara möjligt att utlysa nyval. Detta gällersåväl primär- som landstingskommunerna. Åtminstone någotannat parti tycks nu ha anammat tanken, vilket gör detangeläget att på nytt få den prövad. Nyval i kommunerna ärinte något som vi tror kommer att utlysas ofta, och det ärknappast någon central del i att förnya den kommunalademokratin. Andra av våra förslag har här betydligt störreverkan.Vårt förslag innebär att en majoritet i fullmäktige kan utlysa nyval enligtsamma principer som gäller i riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredningangående ändring i kommunallagen med syfte att möjliggöra förkommunfullmäktige att ge de kommunalt röstberättigade kommunalmotionsrätt,2. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen attmisstroendeförklaring kan riktas från kommunfullmäktige gentemotkommunstyrelse och enskilt majoritetskommunalråd,3. att beslutar om sådan ändring i kommunallagen att enmajoritet i kommunfullmäktige kan utlysa nyval enligt samma principer somgäller i riksdagen.Stockholm den 25 oktober 1998Per ()()()()()()