mot · GM02Ju509 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju509av m.fl. (kd, s, m, v, c, fp, mp)Barn på anstaltSituationen idagDen tvärpolitiska barngruppen har tidigare motionerat för attsituationen skulle förbättras för de barn vars föräldrar sitterpå anstalt. På regeringens uppdrag genomför för närvarandeKriminalvårdsstyrelsen och en gemensamöversyn av levnadsförhållandena för barn vilkas föräldrar ärintagna i kriminalvårdsanstalt eller häkte. En kompletteringav uppdraget har också skett då översynen nu också skaomfatta familjehemmens roll när det gäller att underlätta ochförbättra barnets kontakt med en förälder som ärfrihetsberövad. Uppdraget ska redovisas senast den 1december 1998.Mer än hälften av dem som sitter på anstalt runt om i landet är föräldrar.Deras barn har precis som alla andra barn behov av sina föräldrar. Föräldrar-nas straff drabbar också barnen, trots att de ingenting gjort.Birgit och , båda legitimerade psykologer,har undersökt situationen för barn till fängelseintagna föräldrar. Resultatetfrån undersökningen visar att de grundläggande rättigheterna enligt barnkon-ventionens intentioner inte uppfylls. I princip skulle man enligt de nugällande författningarna på området (Lag om kriminalvård i anstalt ochKriminalvårdsverkets författningssamling) kunna göra åtskilligt.Barn på anstaltBåde små barn och lite äldre förskolebarn skullekunna vistas tillsammans med sina föräldrar på anstaltenförutsatt att fängelsemiljön anpassas bättre efter barns behov.Små barn måste få möjlighet att bo tillsammans med sinaföräldrar och inte behöva resa långt för att träffa mammaeller pappa . Dessutom saknas idagföreskrifter om barns besök i fängelse. Detta leder till attbarnen nu ofta låses in med besökande förälder och intagenunder . ska föräldrarnaumgås och barnen är hänvisade till att vara medäven om föräldrarna har sexuellt umgänge. Det skulle inteaccepteras i något annat sammanhang.Om den intagne besöks på sin vårdavdelning kan barnet hänvisas tillövriga intagna och befintlig personal medan föräldrarna låser in sig i cellen.Det behövs särskilda bestämmelser för utformning av hur barns besök ska gåtill beträffande besöksrum, dess inredning och storlek, tid för besök,särskilda utrymmen för barn och föräldrar och särskilt utbildad personal vidbevakade besök. En grundläggande förutsättning är att fängelserna görs heltdrogfria. Detta är livsviktigt för barnen men också för föräldrarna. Det harvisat sig att en person som är intagen på anstalt inte sällanbörjar sitt drogmissbruk där. I betänkande 1997/98:JuU19 bifölls delvistvärpolitiska barngruppens förslag vad gäller drogfrihet på anstalterna. Ibetänkandet sägs att regeringen bör ges i uppdrag att skynda på det arbetesom pågår. Barngruppen vill i denna motion återigen påpeka vikten avdrogfria kriminalvårdsanstalter. Drogfrihet måste uppnås.Anställda psykologerDet är också nödvändigt att föräldrar och barn får stöd ochhjälp såväl som efter frigivningen.Hinseberg, som är , saknar till exempelmöjligheter att ge mödrarna den psykologiska hjälp debehöver för att uthärda långa fängelsevistelser och samtidigtkunna fungera som bra föräldrar. Anstalten saknar en fastanställd psykolog som kan stödja de intagna och gehandledning till personalen. De psykiskt påfrestandevillkoren utan möjlighet till hjälp leder till att barnen tar storskada.Alla barn genomgår vissa faser i sin utveckling. I en del faser är de merkänsliga än i andra. Barn mellan går igenom den viktiga identi-fikationsprocessen då pojkarna identifierar sig med pappa och flickorna medmamma. När pappan plötsligt försvinner kanske under brutala former blirdenna upplevelse mycket traumatisk för en liten pojke. Följden blir intesällan svårt utagerande, destruktivitet och aggressivitet som ofta går ut övermamman. Flickorna i sin tur får ofta ett depressivt beteende. Dekänslomässiga skador dessa barn får kan bli bestående. I många fall är detmorgondagens "värstingar" som ropar på hjälp men inte får någon.Medverkan vid beslutBarnpsykologisk expertis måste få medverka dåsocialförvaltningen fattar beslut om barnens behandling närderas förälder tas in på anstalt. fattar socialsekreterarenoftast beslut om fosterhemsplacering utan hörande avbarnpsykologisk expertis med kunskaper om barnets behovoch utveckling. Vid anstaltsplacering bör hänsyn tas till hurviktigt det är att vidmakthålla eller bygga upp kontakten medfamiljen, övervakaren, arbetskamraterna och andraresurspersoner i barnens släkt eller omedelbara närhet.FöräldragruppverksamhetBarn behöver båda föräldrarna. Pappor och mammor ärviktiga för sina barn oavsett var de befinner sig. Kontaktenmåste därför kunna byggas upp och upprätthållas även underen fängelsetid. Detta uppmärksammades påMariefredsanstalten där ordnadeen pappagrupp. Initiativet togs av de intagna som skrev ochbad om hjälp att starta en sådan grupp. Gruppen möttes tiogånger och två stödpersoner från deltog. Enfråga som ständigt kom upp var "Kan man vara viktig försina barn fast man sitter på kåken?" Att samtala i en gruppupplevdes som oerhört värdefullt. Frågor som: Hur undvikerjag att min son blir kriminell? Hur påverkas barnen av attväxa upp utan en kontinuerlig kontakt med sina fäder? Hurbygger man upp kontakten med ett barn som fötts underfängelsetiden? behöver ventileras och bearbetas. Enpermanent föräldragruppverksamhet bör finnas på allaanstalter.Föräldrar och barnBarn behöver sina föräldrar men föräldrar behöver ocksåsina barn. Barnen betyder mycket för föräldrarsrehabilitering. Barn och förälder kan tillsammans skapa godaförutsättningar för en normal livssituation. För samhället ärdet en god investering att satsa på familjen, inte splittra den.I nedskärningstider är det viktigt att se över anstaltsvården.Många åtgärder kan vidtas om bara förståelse skapas för deberörda och vad som kan åstadkommas. Kan vi skapa enbättre situation för de intagna och deras barn har vi kommitlångt. Kan vi dessutom se till att det stöd som ges ocksåfortsätter efter frigivningen har vi kommit betydligt längre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till plan för ombyggnad avanstalter i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fängelserna för både barns och föräldrars bästa görs heltdrogfria,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnpsykologisk expertis bör finnas tillgänglig på anstalter därbarn vistas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnpsykologisk expertis får medverka då socialförvaltningenfattar beslut om barnens behandling när en förälder tas in på anstalt,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid anstaltsplacering hänsyn tas till vikten av att vidmakthållaeller bygga upp kontakten med familjen, övervakaren, arbetskamraterna ochandra resurspersoner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrar och barn får stöd och hjälp efter frigivandet så attförutsättningar för en normal livssituation kan skapas.1Stockholm den 22 oktober 1998Inger ()()()()()()()1Yrkandena 4 och 6 hänvisade till SoU.