mot · GM02U802 · 1998-10-28 00:00:00 — Skatteregler måste vara likformiga för inhemska ochutländska företag.Baltic Sea Business Summit underströk att både information och energimåste få färdas över gränserna utan att möta hinder. Mötet pekade på att detfinns många kärnkraftverk i som ger säker och miljövänligelproduktion. Regionens regeringar bör samverka för att stänga de kärn-anläggningar som är minst säkra. Man var för en gemensam energimarknad iÖstersjöregionen. Infrastrukturen i är föråldrad och börbyggas ut, menade deltagarna vidare.Baltic Sea Business Summit efterlyste avreglering av de regelverk somstyr företagande och handel, inte minst vad gäller olika regler.Man efterlyste också konsekvensbeskrivningar av nya reglers kostnads-mässiga effekter för företag och samhälle. Nationella regelverk får intediskriminera bolag beroende på nationalitet, utan måste garantera lika-behandling. Man slog särskilt fast att långa väntetider för tullhantering ochgränspassering vid handel mellan är oacceptabelt. Myndig-heter måste vara enkla att ha att göra med och besluten gå att överklaga.Det är påfallande vilken vikt Stockholmsdeklarationen fäste vid upprätt-hållande av rättsstatens funktioner för att skapa förutsättningar förekonomisk tillväxt och utveckling. Den punkten är med som den första avmötets rekommendationer till regionens regeringar.I slutdokument talas om vikten av grundlagsskydd för privatägande, register för fast egendom för att möjliggöra lämnande av säkerhetvid lån, skydd för patent, fungerande konkursinstitut och system för atthantera avtalsbrott och tvister.Förutom dessa för näringslivet centrala faktorer pekar man också på viktenav väl fungerande rättsväsenden och bekämpande av korruption.Vissa bedömare har lyft fram kriminaliteten som hinder för tillväxt iÖstersjöområdet. 9/97 menar att empiriska studier visaratt det är på det viset och refererar till en studie gjord av , somhävdar att kriminalitet i sänker den potentiella tillväxten medmellan årligen.Percy var kritisk till regeringens Östersjöpolitik. Inriktningen varbra, men omfattningen för liten, menade han. Han ville se Östersjömiljardentiodubblad och en kraftig utökning av antalet utbytesstudenter, till minsttusen. drog parallellen med , som lyckats locka till sig ett stortantal asiatiska utbytesstudenter.Det ligger mycket i att utbytesprogram och samarbete mellan universitetmåste ses som ett led i marknadsbyggande. När dagens studenter småningomavslutar sina utbildningar och hamnar i ledande ställning i sina hemländersföretag så är studietidens kontaktnät fortfarande viktiga. Det är lätt attkontakta gamla studiekamrater och naturligt att söka affärskontakter i länderman haft kontakt med tidigare.Peter menade att samarbetet mellan Östersjöländernautvecklas för långsamt. Han sade sig sakna en "politisk drivkraft" församarbetet mellan Östersjöstaterna. ser de baltiska staterna sombaser för handel med och . tycker också attEU:s intresse för Östersjöfrågorna är alltför ljumt.Också inför det andra Östersjötoppmötet i , , avhölls ettBaltic Sea Business Summit. BSBS överlämnade ett dokument - Memoran-dum on growth and development in the Baltic Sea Region - till regerings-cheferna och övriga toppmötesdeltagare.Den svenskaÖstersjöpolitikensutvecklingTiden fram till och under de baltiska staternas frigörelsepräglades - som nämndes inledningsvis - av starka politiskamotsättningar.Direkt efter valet lade den borgerliga regeringen fast en ny, tydliginriktning av svensk utrikespolitik. ansvar för och intresse av attstödja de baltiska staternas utveckling lyftes fram. "Vi har en skyldighet attge dem hjälp och stöd i deras svåra omställning," sades det i regerings-deklarationen. "Vi känner ett särskilt ansvar för de baltiska staterna," slogsdet fast i utrikesdeklarationen . Den fortsatte:"För att åstadkomma en rimlig koncentration av den svenska hjälpen söker vilägga tyngdpunkten på valutastöd, återupprättande av rättsstaten ochdemokratin, införande av marknadsekonomin och dess institutioner,uppbyggande av fungerande familjejordbruk, stärkandet av enskildföretagsamhet samt förbättrandet av kärnkraftssäkerheten. "Det viktigaste verktyget för stödet var kunskapsöverföringTre miljarder anslogs för ett treårigt program för samarbete med Öst- ochCentraleuropa.Den borgerliga regeringen tredubblade därmed medlen för samarbete medländerna i Öst- och . Den tidigare socialdemokratiskaregeringen hade ett stöd som endast omfattade för tre årsarbete. betonades att de tre baltiska staterna samt ochområdet runt skulle prioriteras. Samarbete med mer avlägsnaländer skulle i första hand ske multilateralt.Den borgerliga regeringens grundinställning var att en positiv utveckling igrannländerna på andra sidan av ekonomiska, politiska, sociala ochsäkerhetspolitiska skäl var av grundläggande intresse för Sverige.Stödprogrammet inriktades på att stödja uppbyggnad av demokratiskainstitutioner och en väl fungerande förvaltning. Etablerande av marknads-ekonomiska institutioner gavs stor vikt. En särskild exportkreditgarantiramom för handel med och lades fast.Ett program för ekologiska balans inrättades också under denborgerliga perioden. Det löper och omfattar 135 miljarder ecu.Östersjöländerna kom vid ett möte i överens om att ta framen gemensam vision för . En handelshögskolainrättades i för elever från alla de tre baltiska staterna.Linjerna för en ny Östersjöpolitik drogs upp av den borgerliga regeringen.Socialdemokraterna har fortsatt på den politiska väg som den borgerligaregeringen anvisade, även om man förlorat en del av inriktningens fokus medtiden.I början på 1995 lade den socialdemokratiska regeringen en propositiondär man menade att en ny inriktning på Baltikumpolitiken lades fast, trots attförändringen var liten. Det som varit en politik för skulle nu bli enpolitik för , sas det. skulle ingå i denna politik,liksom , och då speciellt S:t Petersburg-, Pskov- ochKalinigradområdena, liksom . anslogs församarbetet /1996, 1997 och 1998. Cirka 1,2 miljarder av dessaavsåg det första, förlängda budgetåret. Därtill kom 500 miljoner som gick viaEU. Fyra mål gavs för det nya samarbetsprogrammet:? Att stärka den gemensamma säkerheten runt genom insatser föratt stärka polis och tullväsen, gränsbevakning liksom arbetet motorganiserad brottslighet, samt arbetet mot smuggling av människor ochkärnbränsle. Uppbyggnaden av Baltiska bataljonen för fredsbevarandeinsatser - BALTBAT - ingick i denna del.?? Att stärka demokratin bl.a. genom inriktning på uppbyggnad avrättsstatens institutioner, fria media, jämställdhet och minoritetsfrågor.De svenska partierna fick medel för att hjälpa systerpartier. SvenskaInstitutet fick medel för kulturutbyte och utbildningsprogram.?? Att främja socialt hållbar ekonomisk omvandling genom en kombineradsatsning på ekonomin och socialförsäkringar och arbetsrätt. Stödet varinriktat på erfarenhetsutbyte och kapacitetsutveckling. Den finansiellasektorn i skulle stärkas. Exportkreditgarantin höjdes från en tilltvå miljarder kronor.?? Att förbättra miljön och främja kärnsäkerhet och strålskydd i . Ettåtgärdsprogram för fanns inom ramen för , . ?Dessutom tilldelades EU:s östsamarbete medel. Regeringensa sig med detta vilja verka för att EU-programmen fästerökad vikt vid Östersjöregionen.Budgetpropositionen 1996Regeringen sa sig bygga vidare på den inriktning som ladesfast 1995, men som i sin tur härstammade från regeringenBildt. avsätts till det reguljäraÖstersjösamarbetet, varav cirka 300 miljoner kanaliseras viaEU-program. , , , och Ryssland- först och främst nordvästra med ,, , Novgorod, Archangelsk, ochKarelen - är liksom tidigare prioriterade samarbetsområden.Övriga täcktes - också det liksom förr - främstgenom multilateralt samarbete.Under 1996 fick stöd för . För varmotsvarande siffra , för 130, för 100,för 40 och för , allt inom ramen förÖstersjösamarbetet. Stödets storlek till respektive land varierar dock år frånår.Regeringen poängterade vikten av att stödja de baltiska staternas ochPolens närmande till EU och att hjälpa dem på vägen mot medlemskap, samtav att knyta och OSS närmare de västeuropeiska strukturerna. Påsenare tid har också växt fram som ett viktigare samarbetsland.En speciell samordnartjänst för insatserna för att hjälpa länderna nåEU-medlemskap har inrättats på UD. Ett anslag om - såkallat EU-integrationsstöd - har etablerats för utbildnings- och rådgivnings-insatser i detta avseende. Arbetet rör t.ex. anpassning av lagar, institutionelluppbyggnad, förhandlingsförberedelser och utbyte av tjänstemän. Blandannat hölls ett seminarium för ett 20-tal estniska regeringstjänstemän ijanuari 1997. Då behandlades frågor som förhandlingsförberedelser och EU:sinre marknad. Tanken är att följa upp seminariet med utbytesprogram förtjänstemän.Mer än 40 procent av de reguljära medlen för Östersjöstöd går via Sida.Sida anlitar i sin tur olika fackmyndigheter för insatser som kräver speciellkompetens. får av de anslagna resurserna förkulturellt och akademiskt utbyte. Resterande medel hanteras av UD.Dessutom lämnas motsvarande av det bilaterala anslaget tilleuropeiska kommissionen som i sin tur handhar de båda programmen Phareoch Tacis. Bilden är således något splittrad.Landstrategier har utarbetats för de prioriterade mottagarländerna. Dettainnebär inte att en landram har fastställts, utan landstrategin är snarare tänktatt vara ett verktyg för att styra de svenska utvecklingsinsatserna efter varjelands behov. har åtagit sig att fram till år 2002ställa till förfogande för den baltiska iRiga, som regeringen inrättade. 1997 till 1999 utgår 47 miljonerkronor. 52 miljoner har redan utbetalats . Regeringen lade högreprioritet vid stöd till sociala sektorer, såsom hållbara socialförsäkrings-system. Dessutom sas i propositionen att en studie av situationen på jäm-ställdhetsfronten i skulle göras. Den skall ge förslag på åtgärderför att stärka jämställdheten i berörda länder.På det ekonomiska området syftar arbetet till att stödja marknads-ekonomins institutioner, som kredit- och bankväsen och äganderätts-förhållanden för fastigheter. /1996 beslutade för övrigtregeringen att anslå högst 115 miljoner för fas två av det baltiska investe-ringsprogrammet, det samnordiska projektet från 1992.Regeringen plottrar bort Östersjöstödet, inte bara genom bristandesamordning, utan också genom att inte ha en tydlig linje i vad som skallstödjas. Stora infrastrukturella projekt finansieras bättre via deninternationella kapitalmarknaden än via t.ex. Östersjömiljarden. kanbara bidra på marginalen till den typen av projekt, men likaväl blir sådanasatsningar betungande.Suveränitetsstöd 1991-94De baltiska staterna var efter frigörelsen i stort behov av attbygga upp egna statsförvaltningar och ersätta de funktionersom tidigare skötts från . Länderna saknade egnavalutor. De stod utanför en rad internationella organisationer.De behövde utveckla gränsbevakning, försvar, tull,räddningstjänsts- och flygledningsfunktioner samt byggainternationella relationer.Den borgerliga regeringen arbetade för att skapa ett starkt internationelltpolitiskt stöd för , och . Detta inbegrep arbetebilateralt och i internationella organisationer.De baltiska ländernas statsledningar efterlyste ett konkret suveränitetsstödfrån Sverige.Sverige gav vardera baltiskt land för att återupprättainternationella relationer, via t.ex. säkerhetsrådgivare, diplomatutbildningoch ESK-praktik. /92 gavs isuveränitetsstöd samt säkerhetsfrämjande insatser.Arbetet innefattade stöd till gräns- och kustbevakning, civil luftrums-övervakning, säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, räddningstjänst, polisoch tull, militärt försvar samt bidrag till att återupprätta internationellaförbindelser. En viktig uppgift var också stöd till etablering av demokratiskapolisorganisationer, gränsbevakning och /93 beslutade regeringen om totalt isuveränitetsstöd och säkerhetsfrämjande insatser i de baltiska länderna.Det inrättades en särskild suveränitetsstödsgrupp inom departementen somberedde ansökningar om medel för suveränitetsstödsinsatser. Departementoch myndigheter kunde där söka pengar för projekt inom suveränitetsstödet.I november 1993 fick materiel från den svenska polisen för attmöjliggöra kontroll av passens äkthet. Polisen i fick metall-detektorer för säkerhetskontroller, inte minst vid flygplatsen i . Den nyaestniska räddningstjänsten erhöll stora mängder materiel och skydds-utrustning från Statens räddningstjänst. För räddningstjänsterna i Lettlandoch påbörjades liknande insatser vid denna tidpunkt.Budgetåret 1993/94 beslutades om totalt i säkerhets-främjande insatser och suveränitetsstöd till de baltiska staterna. Till upp-gifterna hörde hjälp till ett gemensamt baltiskt radarnät och uppbyggnad avett heltäckande kustbevakningssystem.Sommaren 1994 erbjöd fem kustbevakningsfartyg,tre och ett. Vidare beslöt den att skänkasjukvårdsutrustning, terränggående fordon, uniformer och annan utrustningtill de tre länderna. Under budgetåren 1991/92-1993/94 omfattade beslutadeinsatser för stöd till suveränitet och säkerhet till de baltiska länderna totalt110 miljoner kronor.En central fråga för den borgerliga regeringen var de ryska truppernasnärvaro i de baltiska staterna efter frigörelsen. Regeringen krävde attförhandlingar skulle genomföras om truppernas uttåg och en tidsplanupprättas för tillbakadragandet. Socialdemokraterna visade ett svagt intresseför detta.Hela processen präglades av osäkerhet. De baltiska staterna krävde snabbauttåg. riktade kritik mot det sätt varpå ryska minoriteter behandladesoch satte sig på bakhasorna. Uttågen inleddes för att sedan avbrytas.Sammantaget framstod situationen som en källa till instabilitet och konflikt.Statsminister återkom gång efter annan till att de ryska truppernasnärvaro stod i strid med regeringarnas vilja, i strid med internationella avtaloch utgjorde en historisk anomali. Regeringen krävde när hem-tagningen avbröts att trupperna "ofördröjligen, i sin helhet och i god ordningdras tillbaka i enlighet med de åtaganden som gjordes vid iHelsingfors ... " Både i ESK - inte minst då var ordförandeland -och i FN markerade regeringen mot de ryska truppernas närvaro.I augusti 1993 gjorde och ett gemensamt uttalandeom utvecklingen i de baltiska länderna:"Det finns ingen plats för hot i umgänget mellan nationerna i det nya Europa.Särskilt uppmanar vi enträget att utan ytterligare dröjsmål fullgörasitt åtagande enligt ESK-dokument i att dra tillbaka sinaåterstående trupper från de tre baltiska länderna tidigt, i god ordning ochundantagslöst. Detta måste ske utan koppling till andra frågor. "lämnade de ryska trupperna slutligenLitauen. Regeringen fortsatte att markera att ett villkorslöståtertåg av de ryska trupperna i och krävdes.Stödet var tydligt och kvarstod till dess att samtliga ryskatrupper lämnat de båda länderna.Den socialdemokratiska regeringen ärvde således mycket goda traditionerinom suveränitets- och demokratistödet.Suveränitets- och demokratistöd från1994Den nya socialdemokratiska regeringen valde att prioriteralågnivåhot - med andra ord organiserad brottslighet,flyktingsmuggling samt handel med vapen och radioaktivaämnen. Särskilt viktigt ansågs stödet till rättsprocessen(polis, åklagare, domstol, kriminalvård och lagstiftning)vara.I 1997 års budgetproposition står att det har utgått totalt240 i säkerhetsfrämjande stöd till Central- och Östeuropa.Som framgår ovan kan en betydande del av detta belopp härledas till deborgerliga åren. Det framgår också att de svenska insatserna fortsättningsvisfrämst kommer att ha karaktären av underhåll och uppföljning avgenomförda projekt. Vikten av samarbete mellan betonas,liksom att de svenska insatserna kommer att koncentreras till lågnivåhoten.Det sägs i propositionen att samarbetet på försvarsområdet kommer att ha enfredstida inriktning, främst i form av rådgivning och utbildningsinsatser.Våren 1997 utexaminerades den första kullen baltiska officerare i Sverige.17 personer fanns fram till dess i utbildning här. fickförsvaret i uppdrag att utbilda ytterligare sex personer från vardera trebaltiska stater till marin- och arméofficerare. Utbildningens längd beräknadestill mellan två och ett halvt och tre år.Stödet till BALTBAT är och har varit ett av de viktigaste säkerhets-främjande projekten. BALTBAT har för övrigt försetts med en del svenskavapen. hade använts för attstödja BALTBAT. Då anslogs ytterligare 10 miljoner för samma ändamål.Under 1997 har det svenska försvaret haft huvudansvar för att utbildaBALTBAT:s ingenjörspluton, reparationspluton och förrådstrupp. Vidare vardet uppgift att vidareutbilda ett lettiskt skyttekompani. Ihop medNorge utbildar bataljonsstaben. Ett liknande samarbete förberedsinom marinen, i form av en gemensam flottstyrka för minröjning ochkustbevakning, kallad BALTRON.Sommaren 1997 röjde för fjärde gången minor utanför , den här gången vid i . har insatser gjortsutanför 1995 och 1996, och dessutom i . Syftet var dels attsöka minor, dels att utbilda den litauiska marinen. Kadetter som utbildats iSverige deltog i arbetet. Röjningen följdes av litauiska befäl. Totaltomfattade operationen sju svenska fartyg och 150 man. I december 1996såldes ett kustbevakningsfartyg till . har tre kustbevaknings-fartyg och tre rescuebåtar överlämnats. fick ett kustbevakningsfartygi och hade fått gränsbevakningsbåtar för merskyddade vatten.Den säkerhetsfrämjande delen av stödet består mer och mer av insatser itredjepelarrelaterade perspektiv, men de tidigare uppgifterna inom tull, polis,räddningstjänst och försvarsmakt består.Tidigare betonades vikten av demokratifrämjande åtgärder, men också attde kan vidtas på många olika sätt. Folkrörelser och enskilda organisationer,vänortssamarbete mellan länsstyrelser och kommuner, kulturutbyte, hög-skole- och forskningssamarbete beskrevs alla som viktiga kanaler, liksom detmultilaterala stödet.Över 80 kommuner har genomfört drygt 300 projektinom ramen för vänortssamarbetet. Totalt uppgår dessa projekt till50 miljoner kronor.SIDA har utarbetat en strategi för stödet till demokratiutveckling, varpåregeringen säger sig basera insatserna. I denna ingår bl.a. kontroll ochrevision i förvaltningen, medborgarutbildning, jämställdhet och kompetens imedia. Man arbetar också med främjande av väl fungerande rätts-institutioner, stöd till domstols- och åklagarväsen, inte minst i ettEU-perspektiv.Den socialdemokratiska regeringen har prioriterat att arbeta medlågnivåhoten inom suveränitetsstödet. Dessa är på intet sätt oviktiga. Värt attnotera är dock att bilden framträder av en regering som undvikit de hårdasäkerhetspolitiska frågorna.ÖstersjömiljardenEn fond med upprättades för attanvändas för att utveckla samarbetet i regionen. Förslagetom Östersjömiljarden kom isysselsättningspropositionen 1996. Insatserna skall kopplastill det svenska näringslivet och ett syfte är att skapa jobb iSverige. I finansutskottets betänkande 1995/96:FiU15återgavs propositionen:"Avsikten är att ()rådets arbete skall koncentreras till följande femområden: svensk exportindustri, bl a avseende livsmedel; energisystem;ömsesidigt kunskapsutbyte; stärkt infrastruktur; samarbete för att skyddamiljön runt . "Östersjömiljarden skulle användas till projekt i enlighet meddetta, sades det. Syftet med miljarden var alltså att främjaekonomisk utveckling och tillväxt i , menockså att främja sysselsättningen i Sverige.Från moderat sida avvisades Östersjömiljarden:? Dels därför att konstruktionen - att den skulle hanteras i Statsråds-beredningen vid sidan av övriga program - inte var acceptabel.?? Dels därför att statliga subventioner som utgår för att öka den svenskasysselsättningen knappast kan vara att anse som ett stöd till Östersjö-länderna.?? Dels därför att vi i ordinarie budget anvisat en högreanslagsnivå än regeringen hade för stödet till närområdet.?? Dels därför att propositionen var oacceptabelt oklar i beskrivningen avÖstersjömiljardens innehåll.?? Dels därför att inriktningen - att stödja svensk export av t.ex. livsmedeltill - inte var acceptabel. ?Trots att näringsutskottets kansli kontaktadedepartementet gick det inte att utröna vilken typ av stöd tillsvensk livsmedelsexport det var fråga om. Enligt sena,muntliga uppgifter avsåg skrivningen"kunskapsöverföring i allmän bemärkelse inom hela livsmedelskedjan. Detgäller t.ex. regler för djurhållning, hygienfrågor och distributionskedjan. Idetfall att det skall kunna bli fråga om stöd till export av produkter skall det,enligt uppgift, avse högt förädlade livsmedel. "Det är tveksamt om detta verkligen är rimligt.Enligt muntliga uppgifter från , som är sekreterare i stats-ministerns Östersjöråd, var de projekt som stod inför att beviljas bidragsådana där ett svenskt företag skulle ta över nedgångna anläggningar iBaltikum och med hjälp av statliga pengar bl.a. utbilda personal. Somframgår av sammanställningen nedan förekommer ett antal större infra-strukturella projekt, som tar en stor del av miljarden i anspråk.Östersjömiljarden handlades i Statsrådsberedningenoch övergick då till Närings- och . Medlen har fördelatsefter förslag från statsministerns Östersjöråd, som beskrivs nedan.Regeringen fattar beslut om varje enskilt projekt.Hittills har av miljarden beslutats till följandeprojekt:Miljoner kronorRiksantikvarieämbetet, husrenovering i och Polen25Tetra , Demonstrationsfarm i , Mejeri i bussar till Baltikum40Sjöräddningsutbildning i Estland2Utbildning i spilloljeuppsamling i Baltikum2Länsstyrelsen i , uppbyggnad avkommunförvaltning i Jelgava, Lettland9Marinbiologiskt Centrum i Kalmar12,5SweRoad, vägtrafikprojekt i Litauen23,5SwedAvia Flygledning i ,5Vattenfall, turbinflyttning till från i (USA-projekt)10Miljöprogram i Polen25Visbystipendier120Katastrofprogram för Polen50Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet5Scandinavian , sjukvårdsplan för Riga4Renovering av Kardriorgslottet och i och , utredningar4Torkningsåtgärder i Polen5Militära miljöprojekt i och Litauen1,8Summa:445,3Utöver dessa projekt fanns i skrivande stund en rad andraunder beredning:Miljoner kronorTre livsmedelsprojekt i Baltikum:22Cerealia, kvarn och bageri i LettlandLyckeby Stärkelse, stärkelsefabrik i , mejeri i LitauenFyra större projekt:Fjärrvärme i nordvästra (och )75Fjärrvärme i och Daugavpils75Energiåtgärder i Litauen75Vattenrening och avlopp i Kaliningrad80Fjärrvärme i Gdansk6Stödprogram för mindre företag50Kommunutbildningsinstitut i Baltikum30IT-projekt, bredbandskabel80Militära miljöprojekt i Baltikum6SJ järnvägsadministration i Polen10NCC hamnprojektering i Lomonosov1,2ICC näringslivsinitiativ för miljön i Östersjön1Summa:ca 511,2Till för förhandling47,6Summa totalt1004,1Generaldirektör uppger för övrigt spontant isamtal att det är omöjligt att göra beräkningar på antaletsysselsatta i varje projekt. Det är den långsiktigasysselsättningseffekten som är det intressanta.En tolkning av detta är att regeringen känt sig pressad att visa att projektenger resultat i form av fler arbeten i , inte minst eftersom pengarnaanslogs i sysselsättningspropositionen.Det visar också att Moderata samlingspartiets kritik var relevant. Att stödjaprojekt i andra länder för att öka det egna landets sysselsättning leder fel.Den moderata linjen, att anvisa ett högre ordinarie anslag för Öster-sjösamarbete, hade varit en betydligt bättre åtgärd för att stödja utvecklingenrunt . Stödet bör inriktas på uppbyggnad av rättsstatens och mark-nadsekonomins institutioner, miljöförbättringar och kunskapsöverföring.Man kan ifrågasätta om en del av projekten verkligen borde komma ifrågaför skattefinansiering. Större infrastrukturella projekt bör finansieras via deninternationella kapitalmarknaden. kan bara bidra på marginalen tillden typen av projekt, men likväl blir sådana satsningar betungande.Statsministerns ÖstersjörådStatsministern upprättade under förra mandatperioden ettstatsministerns Östersjöråd, ett rådgivande organ som skasamordna och utveckla den svenska Östersjöpolitiken. Rådetsaknar beslutfunktioner och fungerar som diskussionsforumför statsministern när det gäller Östersjöfrågor.