mot · GL02Jo69 · 1998-05-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart InledningAnvändningen av förnybara energislag och material ärgrunden för en hållbar utveckling. Genom att återanvändavaror och återvinna material kan kretsloppet slutas.Konsumtion som skadar miljön måste successivt minskas.Det är en utmaning för och övriga västvärlden att gåföre och visa att en hållbar livsstil går att förena med höglevnadsstandard. Respekt för människan kräver respekt förnaturen.Vägen till det ekologiskt hållbara handlar inte om en återgång tillgamla tiders samhälle. Det är istället fråga om att utveckla ett moderntsamhälle som utnyttjar högteknologiska lösningar för att nå en hållbartillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge den ekonomiska utvecklingenen hållbar inriktning. Dit kommer man inte i första hand genom storacentraliserade statliga program, utan genom ett livskraftigt näringsliv och enväl fungerande marknadsekonomi.Det ekologiska lyftet ska få att växa. Kretsloppsutvecklingen blirdrivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ett klimat förföretagande och innovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället. Det är grunden för medveten resurshus-hållning och för ökad användning av förnybara resurser samt återvinning avlagerresurser. Det kommer att stimulera forskningen, hela utbildningssam-hället och den tekniska utvecklingen.Regeringens miljöpolitikNär vi närmar oss slutet av mandatperioden kan vi konstateraatt regeringens miljöpolitik till stora delar är misslyckad. Ettexempel är den hårt kritiserade som Miljöpartietoch gett sitt stöd i . Centerpartietredovisade kritiken mot förslaget till miljöbalk ipartimotionen 1997/98:Jo34.Den nu aktuella miljöpropositionen manifesterar regeringens misslyckan-den på miljöområdet. Under stora delar av mandatperioden har vi kritiseratregeringen för att den inte kommit med några konstruktiva förslag på miljö-området. Vid ett flertal tillfällen har avvaktat med att ta beslut imiljöfrågor i väntan på den utlovade miljöpropositionen. Regeringen har helatiden meddelat att den avsett att lämna en samlad miljöproposition först islutet av mandatperioden. Vi kan nu konstatera att regeringen inte ens levtupp till detta blygsamma löfte. Miljöpropositionen lämnas till såsent att den inte kommer att kunna behandlas i innan höstens val.Resultatet av denna anmärkningsvärda saktfärdighet är att intekommer att kunna besluta om den framtida miljöpolitiken förrän en bit in påår 1999.Vi måste tyvärr konstatera att regeringens hantering av miljöfrågorna ochden aktuella propositionen tyder på att den inte tar miljöarbetet på allvar.Riksdagen förhindras att fatta nödvändiga beslut på miljöområdet. Än värreär att regeringen genom sitt agerande negligerar det breda miljöarbetet somsker runt om i landet av enskilda, organisationer och företag.De som haft förhoppningen att den långa perioden skulleinnebära att miljöpropositionen, när den väl kommer, skulle innehålla mångakraftfulla åtgärder har anledning att känna sig besvikna. Förslagen ipropositionen är urvattnade och bidrar inte på ett offensivt sätt till en bättremiljö. Till stora delar bygger det digra textmaterialet på att regeringensammanställt texter ur en lång rad utredningar. Problemet är att regeringenlyckats utelämna de flesta konkreta förslag som skulle kunna vara kraftfulla iarbetet att nå en hållbar utveckling.Regeringens förslag till miljökvalitetsmål är allmänt formulerade ochinnehåller inga delmål med en tydlig tidsbestämning. Det är mycket oklartnär delmålen slutligen kan fastställas, eftersom de först skall passera enparlamentarisk beredning. Dessutom föreslår regeringen att besluten omdelmålen skall flyttas från till departement och myndigheter.Arbetet med att kretsloppsanpassa inleddes av fyrpartiregeringen.Den socialdemokratiska regeringen tappar nu tempo i den fortsatta krets-loppsutvecklingen. Inga nya steg tas mot ökat producentansvar. Allt rege-ringen förmår är att poängtera att det inte skall vara skräpigt runt insamlings-platserna för returpapper!Regeringen har dröjt med nödvändiga åtgärder på kemikalieområdet underflera år. har tidigare motionerat om förändringar på dettaområde, bland annat vad gäller avvecklingen av PVC. Först nu kommerregeringen med förslag. Dessa är dock harmlösa och föga långtgående. Omdet hade funnits någon handlingskraft i regeringen hade de redan varitgenomförda.Regeringens passivitet leder till att är på väg att tappa positionensom föregångsland på miljöområdet. riskerar att missa de positivamöjligheter som en utveckling mot ett ekologiskt samhälle för med sig. Denkraftiga expansionen inom den miljörelaterade företagssektorn riskerar attavta. Resultatet blir försämrad ekonomisk tillväxt och färre nya arbetstill-fällen.Bidrag och subventioner kan inte vara en huvudstrategi för att utveckla etthållbart samhälle. Tyvärr har regeringens politik allt för ofta haft deninriktningen inom miljöområdet. I stort sett har regeringens insatser påmiljöområdet begränsat sig till de 5,4 miljarder kronorsom skall satsas i åtgärder för en hållbar ekologiskutveckling. Det behövs givetvis åtgärder för kretsloppsanpassning, t.ex. avbyggsektorn, men det får inte ske på bekostnad av åtgärder för biologiskmångfald, försurningsskador eller för att åtgärda skador av tidigare miljö-synder. kan konstatera att de 5,4 miljarder som satsas förekologisk omställning används som en del i miljöministerns valrörelse. Denlångsiktiga miljönyttan i de olika projekt som ges stöd är inte alltid tydlig.Centerpartiets hantering avpropositionenRiksdagsbehandlingen av denna proposition kommer inte attpåbörjas förrän efter riksdagsvalet, hösten 1998.Riksdagsbeslutet kommer troligen att tas först en bit in pånästa . avser därför att återkomma medytterligare, och mer preciserade, förslag på miljöområdet isamband med den allmänna motionstiden efter höstens val. Idenna motion ges endast övergripande synpunkter på deföreslagna miljömålen samt en övergripande redovisning avinriktningen på miljöpolitik.MiljömålenI propositionen förslås att de nuvarande miljömålen skallsamlas under 15 övergripande miljökvalitetsmål, vilka skallfastställas av . välkomnar ensystematisering av miljömålen. Det är en klar fördel ommiljömålen kan struktureras och göras mera överskådliga änvad som är fallet i dag.Den allvarligaste invändningen mot de föreslagna miljökvalitetsmålen äratt det endast är de övergripande målen som skall ta ställning till.Att anta de övergripande miljökvalitetsmålen kommer i sig inte att varanågot kontroversiellt beslut. Vem är emot miljömål av typen frisk luft,levande skogar eller storslagen fjällmiljö?Det är delmålen, under de nationella miljökvalitetsmålen, som är avbetydelse. Dessa föreslås dock bestämmas av regeringen, utan inblandningav . Till skillnad från regeringen anser att det ärviktigt att även delmålen beslutas av . Delmålen fungerar somriktmärke för miljöarbetet inom näringsliv, kommuner, föreningsliv etc.Därför är det viktigt att de antas av för att garantera en parlamen-tarisk förankring. riksdagsmajoriteter är av betydelse för att uppnålångsiktiga lösningar även inom miljöområdet. Vad som ovan anförts om attdelmålen skall antas av bör ges regeringen till känna.Delmålen måste vara mätbara och tidsbestämda. Alla delmål måste kunnautvärderas. Det får inte råda osäkerhet om delmålen uppnåtts eller ej. Inormalfallet bör delmålen ha för att ge incitamenttill omedelbara åtgärder. Ju mer akuta miljöproblemen är, desto kortare bördelmålens tidsperiod vara. Vad som ovan anförts om delmålens mätbarhetoch tidsbestämning bör ges regeringen till känna.Centerpartiet ställer sig tvekande till den hantering av utarbetandet avdelmålen som föreslås i propositionen. I stället för att sätta upp ambitiösamål och därefter analysera vilka medel som skall användas för att nå målen,finns en uppenbar risk att den föreslagna beredningsprocessen kommer attfokuseras på hur långt det går att nå med nuvarande styrmedel och teknik.Det är uppgift att fastställa målen. Sedan är det upp till myndig-heter och marknadens aktörer att uppfylla målen. Den i propositionen före-slagna beredningsprocessen får ses som en olycklig sammanblandning avdessa olika ansvarsområden.De delmål som skall vara uppfyllda på nästasekel borde varit förberedda och föreslagna av regeringen , så attriksdagen kunnat fatta beslut om dem. Delmål med en längre tidshorisontskulle kunna vara föremål för den av regeringen föreslagna beredningspro-cessen.Det är viktigt att olika aktörer har tillfälle att delta i beredningsprocessen.Frivillighet kan ibland vara bra för att nå uppsatta mål. Det är dock oroandeatt regeringen inte haft kraften att lägga förslag på åtgärder som leder till enhållbar utveckling. Regeringen har inga ambitioner att med hjälp avstyrmedel verka för att uppsatta mål skall nås.Avslutningsvis vill peka på några uppenbara brister bland deföreslagna delmålen:Delmålet om skydd av skogsmark saknar slutår. Miljövårdsberedningenhar förslagit att skogsmark bör skyddas inom en tioårsperiod.Regeringen överlåter avgörandet om slutår till den parlamentariskaberedningen. anser inte att det finns några skäl för detta.Miljövårdsberedningens förslag bör antas av riksdagen.Mål om utsläpp av klimatpåverkande gaser saknas helt. Naturvårdsverkethar lagt förslag om en 20-procentig minskning av koldioxidutsläppen till år2020, och (räknat ). anser att deav föreslagna målen bör antas som ett första steg.Delmålet för utsläpp av kväveoxider är begränsat till att gälla endasttransporter. har inte föreslagit någon sådan begränsning.Centerpartiet anser i likhet med att en 40-procentig minsk-ning bör ske . bör minskningen vara ,räknat års nivå.Det föreslagna delmålet för begränsning av kväveläckage saknar slutår.Centerpartiet anser, i likhet med , att de svenska utsläppenav kväve till havet söder om bör kunna minskas till2005, räknat års nivå.En politik för en hållbarutvecklingNedan redovisas några centrala områden för att nå en hållbarutveckling.EnergiSamhällets energiomställning är av avgörande betydelse förom en hållbar utveckling kan uppnås. Tre huvudlinjer börvara vägledande för att forma ett hållbart energisystem.Effektivare energianvändningEnergi måste tillföras samhället för att det ska fungera.Förutom energi till människokroppen behövs energi för attförse oss med en hel rad funktioner som vi efterfrågar: ljus,värme, transport, informationsförmedling, industriprocesseretc. Genom hushållning och modern effektiv teknik kan vi fåut fler nyttigheter med mindre energiinsats. Vi kan ocksåminska energiefterfrågan genom klok samhällsplanering ochval av livsstil i vardagen.Effektiviseringar minskar behovet av tillförd energi och därmed belast-ningen på ekosystemen. Ett hållbart energisystem måste till allra störstadelen bygga på förnybara energikällor.En effektiv energianvändning innebär framför allt att vi hushållar bättremed energi. Elektricitet är den mest kvalificerade av alla energiformer ochkan användas till nästan vad som helst. Den ska framför allt användas däringen annan energiform duger. Att använda el till lågkvalitativa ändamål somuppvärmning av hus är däremot slöseri. Till detta räcker det utmärkt medexempelvis biobränsle, jordvärme eller spillvärme vid ganska låga tempera-turer.Förnybara energikällorFossila bränslen är solenergi som lagrats ochsammanpressats i fossil under miljoner år. Dessa resurser harvi under ett fåtal generationer eldat upp i allt högre takt. Vitär på naturkapitalet och släpper ut föroreningar som skadarmiljön. Effekten av att överskrida de långsiktiga villkorenför hållbarhet börjar nu visa sig. Hela jordens klimatpåverkas.Riksdagen beslutade att ratificera . I sambandmed det antogs som delmål att de svenska koldioxidutsläppen ska stabili-seras till nivå , och därefter minska. I samband med i Kyoto har EU-länderna nu åtagit sig att minskautsläppen av koldioxid till . Världens allaindustriländer ska gemensamt reducera utsläppen i förhållande tillbasåret 1990.Under lång tid minskade utsläpp av koldioxid, men sedan 1990har utsläppen ökat med nästan /år. Trots detta har ,jämfört med andra industrialiserade länder, låga utsläpp per capita avkoldioxid. Detta bör inte tas som ursäkt för att agera passivt i klimat-politiken.Sverige bör tvärtom vara en föregångare med höga ambitioner och i enlig-het med beslut sträva efter att minska utsläppen av klimatpå-verkande gaser. Det förutsätter framför allt insatser inom transportområdet.Kärnkraften bryter fullständigt med kretsloppsprincipen. Råvaran, uran, ären ändlig resurs och avfallsproblemet överlämnas olöst till framtidagenerationer. Därtill kommer risken för allvarliga olyckor med radioaktivautsläpp - olyckor med låg sannolikhet men med fruktansvärda konsekvensernär de inträffar. Den civila atomkraften underlättar också för spridningen avatomvapen. Internationellt har kärnkraftsavvecklingen pågått . Antalet reaktoreri drift minskar. I har inga nya reaktorer beställts . har avvecklat sin kärnkraft, och kommer att haavvecklat sina reaktorer fram . har efter enfolkomröstning avstått från att ta en färdig reaktor i drift. Som en del i deninternationella avvecklingen ska hela den svenska kärnkraften avvecklas, ienlighet med utfallet av folkomröstningen . Det skall ske i en sådan taktatt en trygg elförsörjning upprätthålls. Därför är det nödvändigt attavvecklingen börjar nu.Ett decentraliserat energisystemKärnkraftverk och stora fossilkraftverk bildar encentraliserad och därmed också sårbar energiförsörjning. Itakt med att kärnkraft och fossilbränslen avskaffas bör deersättas av ett mer decentraliserat energisystem. Det germinskade överföringsförluster, större flexibilitet och ärmindre sårbart för störningar. Det är därutöver en fördel omenergiresurserna finns inom landets gränser.I kommer därmed biobränslen att ha encentral betydelse för ett hållbart energisystem. Viktiga utvecklingssteg är enbred marknadsintroduktion av biodrivmedel samt elproduktion från bio-bränslen.En omställning av energisystemet efter dessa riktlinjer bygger på att vi tartill oss nya högteknologiska lösningar. Genom att leda utvecklingen kan viforma en samhällsekonomiskt effektiv energiförsörjning och skapaexportmöjlighet för svensk miljöteknik.BioteknikBioteknik är ett samlingsnamn för olika teknik som använderlevande organismer för att producera olika varor och tjänster.Det innefattar därmed uråldriga tekniker för öljäsning ochyoghurtframställning likaväl som modern genteknik.Den moderna biologin har gett människan kunskap om livets egen kod,generna. Vi lär oss att bättre förstå själva livet, men också att förändra andralivsformer likaväl som oss själva. Den genetiska koden är gemensam för alltlevande, vilket gör det möjligt att flytta arvsmassa mellan organismer av heltolika slag.Den moderna biotekniken är antagligen det starkaste tekniska redskapetsom människan någonsin hållit i sina händer, ett tekniskt genombrott fulltjämförbart med informationstekniken eller när vi lärde oss att klyva atomen.En sådan kraftfull teknik rymmer självfallet såväl stora löften som faror.Framför allt är det mycket svårt att överblicka och förutsäga utvecklingen.Inom det medicinska området har biotekniken varit mycket betydelsefull.Exempelvis kan man med biotekniska metoder framställa tillväxthormon ochinsulin av hög kvalitet. Modern bioteknik, tillsammans och i symbios medinformationsteknik, bör i många fall kunna forma nya resurseffektiva ochhållbara lösningar. Vi kan lära oss av naturens egna metoder och kanskeersätta miljöskadliga ämnen eller resurskrävande mekaniska processer.Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material och hållbara energiproces-ser är exempel på områden där biotekniken redan är eller kan bli ett viktigtinstrument.Introduktion av främmande organismer kan leda till svåra miljöproblem avett alldeles eget slag, problem som tillväxer av sig själva. En organism somhar fått egenskaper som ger bättre möjlighet till överlevnad än naturligtförekommande arter och som börjar växa och sprida sig kan vara mycketsvår eller omöjlig att hejda. Och det är inte ens säkert att vi märker att detharskett.Så som den moderna biotekniken utvecklats kan den medföra ävenindirekta problem av annat slag. Bland annat riskerar den att förstärkautvecklingen mot en allt smalare genetisk bas i jordbruket. Detta gör män-niskans livsmedelsförsörjning allt mer sårbar.Patenträttigheter är på väg att ge några få stora kemiföretag ensamrätt allt större del av det genetiska materialet på jorden. Det är fullt rimligtattutfärda industripatent på tekniska instrument och metoder, men patent pågener och levande organismer bör inte vara tillåtet. Patentsystemet är intelämpat för det levande området. Det skapar osunda maktförhållanden ochriskerar dessutom att bli en hämsko för teknikens positiva utveckling.Vi står inför en teknik med stora potentiella möjligheter. Tekniken är dockförenad med risker som kan vara mycket långsiktiga och svåra att i tidupptäcka om de blir verklighet. Gentekniken reser också många svåra etiskafrågor. Vad kan människan tillåta sig gentemot sig själv och andra levandevarelser?Vi ställer oss i huvudsak positiva till en utveckling av biotekniken somkombineras med ständig vaksamhet, en öppen offentlig debatt och tydligagränser för vad som är tillåtet. Eftersom vår kunskap ännu är så begränsadmåste prövningen ske från fall till fall vid tillämpning av modern genteknik.Försiktighetsprincipen bör inom detta område tolkas relativt strikt.Det går därutöver att lägga fast vissa generella gränslinjer. Exempelvis skaingrepp som med motiv om högre avkastning leder till lidande ellerpermanenta sjukdomstillstånd för våra husdjur inte tillåtas. Skapandet avgrödor som är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket ifel riktning och bör heller inte godkännas. Så kallade markörgener som gerantibiotikaresistens ska inte förekomma i produkter på marknaden.Den biotekniska revolutionen drivs till stor del framåt av privat forskningoch utveckling. Men dagens regelverk ger en obalans i det att teknikensmöjliga vinster tillfaller företagen medan riskerna till största delen får bärasav samhället och skattebetalarna.Därför bör ett strikt skadeståndsansvar gälla för den som önskar introdu-cera en gentekniskt förändrad organism i begränsade försök eller påmarknaden. För att det ekonomiska ansvaret ska fungera i praktiken bör detkombineras med en obligatorisk ansvarsförsäkring. Därmed blir riskkost-naden tydlig för bioteknikföretagen och deras kunder. Marknadsekonominger tydligare prissignaler och självkontrollen hos företagen inför vilkaprojekt som genomförs ökar radikalt. Ett producentansvar av denna typersätter inte, utan kompletterar myndigheternas tillståndsprövning.För att göra utvecklingen synlig och ytterligare förbättra medborgarnasmöjligheter att påverka teknikutvecklingen bör obligatorisk märkning införasav alla produkter som består av, eller har tillverkats av, gentekniskt för-ändrade organismer.Den offentligt finansierade forskningen inom biotekniken bör förstärkas.Det finns många områden där vi kan ha stor nytta av biotekniken och där merforskning behövs, inte minst inom det medicinska området. börforskningen om risker och ekologiska effekter utvecklas. Vi lär oss idagsnabbt allt mer om hur den levande cellen kan manipuleras men vetfortfarande väldigt lite om hur detta påverkar den komplicerade väven i deekologiska systemen.Biotekniken kan tyvärr också användas för framställande av biologiskavapen. Genetiskt modifierade biologiska stridsmedel är en realitet, ochden fortsatt snabba utvecklingen kan resultera i nya hot. Det är viktigt attinternationella konventioner kommer till stånd för begränsning av framställ-ning och användande av biologiska vapen.Biologisk mångfald och naturvårdBiologisk mångfald som är nödvändig för naturen ochdärmed människan är tyvärr hotad på många sätt.Växter och djurarter riskerar att dö ut och för alltid gåförlorade. Alla arter måste ges förutsättningar att livskraftigtfortleva i en naturlig miljö. Det är också viktigt att deekologiska processerna och den genetiska variationenbevaras. Skydd av biologisk mångfald och för arternavärdefulla livsmiljöer måste därför prioriteras.Ekologisk hållbarhet i moderna samhällen förutsätter ett uthålligt nyttjandeav ekosystem och arter. Decentraliserade samhällen ökar förutsättningarnaatt upprätthålla den biologiska mångfalden. Exempel är ursprungs-befolkningar som lever i samhällen som bygger på ekosystemets bärkraft.Närhet till naturen och bred försörjningsbas ger god insikt i hur naturensresurser kan hanteras och vad som inte är hållbart. Även ett öppet svensktlandskap med betes- och hagmarker kräver att någon bor och brukar dem.Således bevaras biologisk mångfald bäst i decentraliserade samhällen.Jordbrukets förändring har påverkat olika artersförutsättningar. Den biologiska mångfalden i jordbruket består både av denvilda och av den brukade mångfalden i flora och fauna. Bevarande av ängaroch naturbetesmarker, övergång till mer ekologisk odling och ökadinriktning mot betessystem för uppfödning av köttdjur är åtgärder förbevarad biologisk mångfald i jordbruk.I avsätts skyddad mark i form av naturskyddsområden, reservatoch nationalparker främst genom statliga markinköp. Nationalstadsparkernaoch grönområden i tätorterna är mycket betydelsefulla för rikedomen i djur-och växtlivet och människornas välbefinnande. De områdena bör vårdasaktivt och varsamt.Men det finns sannolikt dessutom hos en engagerad allmänhet en störrebetalningsvilja för att skapa sådana naturskyddade miljöer. Staten börmedverka till att det blir enklare för företag och enskilda att frivilligtavsättapengar till skyddande av värdefulla naturmiljöer, t.ex. genom system förkvalitetssäkring av naturskydd.Hur skapas ett hållbart samhälle?Kunskapen och insikten om miljöproblemen har ökat starktunder . Diskussionen förs överallt, vidköksbordet likaväl som bland statsmän och diplomater.Genom har FN satt en global dagordning för det21:a århundradet som i högsta grad också gäller den lokalanivån och enskilda individer.Detta innebär att miljöarbetet har så många fler aktörer. Enskildamänniskor, miljöorganisationer, kommuner, företag, fackföreningar, yrkes-grupper, stater och internationella sammanslutningar arbetar på olika sättmed miljö- och kretsloppsfrågor.MedborgarnaDet är viktigt att alla medborgare känner ett personligtansvar för miljön. Var och en ska försöka göra vad man kanför att nå ett hållbart samhälle och se möjligheter ochfördelar med vårt agerande. Det ger t.ex. ekonomiska vinstermed att hushålla på material och energi, det ger god hälsa omvi tar cykeln istället för bilen. Medborgarna måste gesmöjligheter att välja rätt och hitta sätt för ett mermiljöanpassat agerande. Det kan främst ske genomutbildning och information om t.ex. miljömärkning ellermöjlighet att återvinna och återanvända.Kommun och regionDet lokala arbetet är grunden för ett kretsloppsanpassatsamhälle. Många har gjort mycket på ett lokalt plan genomAgenda 21 och engagemanget där. Det är också lokalt detförst märks när människor vill vara med och ta ett störreansvar för miljön. Kommunerna bör vara föregångare ochgoda exempel samt ge möjligheter att styra marknadengenom t.ex. miljövänlig upphandling. Nyckeltal påförbrukning av olika naturresurser och påverkan avkretsloppen i kommunen böra vara en del av kommunensekonomiska redovisning.Kommunernas arbete har på miljöområdet gått från tillsyn till mer rådgiv-ning och till att bistå kommuninvånarna. Kommunerna ska inte längrebehöva sopa upp efter alla andra genom renhållning och sophantering, såsom det länge varit, utan istället ha som uppgift att vidareutvecklaproducentansvaret. Det tryck vad avser miljöansvar som finns hos företagenkommer att avsätta motsvarande krav på den kommunala verksamheten ochdå främst den tekniska delen rörande avlopp, energi och renhållning.För att nå ett hållbart samhälle krävs internationella åtaganden ochnationella miljömål.