mot · GM02Ub801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub801av m.fl. (mp)Utbildning och universitetsforskningMiljöpartiets motion disponeras i sina huvuddrag efterregeringens budgetproposition , utgiftsområde 16"Utbildning och universitetsforskning". Utgiftsområde 15"Studiestöd" behandlas i anslutning till den utbildning stödetavser.Innehåll1 Barnomsorg, förskola och grundskola 31.1 Allmänna mål 31.2 Barnomsorg och förskola 41.2.1 Kvalitetsgaranti för förskolor 51.2.2 Effekter på förskollärarutbildningen 61.3 61.3.1 Stöd till elever med specifika läs- och skrivsvårigheter 71.3.2 Modersmålsundervisning 81.3.3 Mobbning 81.3.4 Fritidsverksamheten 91.3.5 Tillsyn av skolan 101.3.6 Fristående och kommunala skolor, en dynamisk organisation av kommunens skolväsende 112 Gymnasieskolan 122.1 Problem och möjligheter 122.1.1 Elevens val och kommunens kostnad 122.2 Betygssystemet 132.3 Studiernas innehåll och uppläggning 142.4 APU 142.5 Modersmål 143 Universitet och högskola 153.1 Allmänt 153.2 Högskolans ledningsorganisation 163.3 Grundutbildning 173.3.1 Högskollärarutbildning 173.3.2 Yrkesutbildning 173.3.3 Lärlingsutbildning 183.3.4 Studiestöd 193.3.5 Studiesociala frågor 193.3.6 Studenternas valmöjligheter 203.3.7 Miljökunskap 213.3.8 Bruksanvisning för akademiska grundexamina 223.3.9 Jämställdhet i grundutbildningen 223.4 Forskarutbildning 233.4.1 Brister i regleringen av forskarutbildningen och den fortsatta forskarkarriären 243.4.2 Forskarutbildning för framtiden 253.4.3 Likvärdiga villkor för kvinnor och män i forskarkarriären 253.4.4 Meritvärdering för forskarassistent 263.4.5 Rekryteringsmål 263.4.6 Alternativa åtgärdsförslag 273.4.7 Ny tjänstestruktur för ökad rörlighet 273.5 Forskning vid universitet och mindre och medelstora högskolor - ett optimeringsproblem 293.6 Finansiering av grundforskning och forskarutbildning 303.6.1 Utvecklingsfond för små och medelstora högskolor 323.7 Samordning och effektivisering av forskningsresurser 333.8 Rationalisera sektorsforskningen 333.9 Stärk sektorsforskningen inom miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingade hälsorisker 333.10 Försvarets forskning i civil verksamhet 343.10.1 353.10.2 363.10.3 363.10.4 363.11 Stoppa onödiga djurförsök 373.11.1 Oinskränkt myndighetsansvar och etiska bedömningar vid vetenskapliga djurförsök 373.12 Speciellt ansvar för information om utvecklingen inom vissa vetenskapsgrenar 384 Fördelning på anslagsområden 394.1 Tabell 1 394.2 Tabell 2 405 Hemställan 45Barnomsorg, förskola ochgrundskolaAllmänna målMiljöpartiet de gröna anser att skolan skall vara en skola föralla, där barn med olika förutsättningar, från olika miljöeroch med olika religionsinriktningar fostras till att levatillsammans och ha respekt för varandras egenart. Skolanskall ge alla elever en likvärdig utbildning av god kvalitet.En skola för alla men också en skola för envar.Skolan skall vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där det är en lustatt lära och arbeta och där alla känner ansvar för varandra och förverksamheten. Skolan är landets största arbetsplats. Eftersom barn arbetardär är det viktigt att ställa särskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, bådedenfysiska och den psykosociala.Utbildningen skall utgå från en medveten kunskapssyn. All kunskap ochall undervisning rymmer värderingar och därmed ett mått av subjektivitet. Devärderingar skolan står för ska vara öppet redovisade och kunna ifrågasättas.Eleverna ska lära sig att själva söka kunskap på ett obundet, kreativt sätt. Endemokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur är aktiv ochvill vara deltagande ska enligt uppfattning prägla all utbildning.För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer måste människan utveckla en ekologisk förståelse och respekt förnaturens lagar. Vi måste värdesätta livets mångfald och livsformer och värnadess grundförutsättningar. Kunskap om och vördnad för livet i ett brettekologiska perspektiv är en väsentlig del av det som eleverna skall bära medsig från skolan.Vi måste också förstå de historiska skeenden som format vårt och andramänniskors samhällen och deras kulturella särart. Barnen behöver kunskapom sin egen historia, insikt om att de är med och formar framtiden. Ett brettoch medmänskligt perspektiv på omvärlden är viktigt om denna framtid skabli fredlig. Förståelsen och respekten för andra folk och kulturer ärlivsviktig.Idén om jämställdhet mellan könen måste förankras . Som individerbehöver barnen tycka om sig själva sådana de är. Barn som är starka ochtrygga i sig själva vågar också ge av sig själva. Ett medmänskligt perspektivpå omvärlden blir då möjligt.Miljöpartiet anser att undervisningen ska utgå från en helhetssyn påmänniskan. Detta skall gälla alla utbildningsformer, från förskola tillhögskola och annan vuxenutbildning. Eleverna skall uppmuntras att användaoch utveckla sin tankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft ochsin fantasi.Undervisningen skall bygga på växelverkan mellan teori och praktik ochge eleven kunskaper som är tydligt förankrade i verkligheten. Under-visningen skall så långt möjligt anpassas efter individens egen förmåga ochläggning. Estetik och konstnärliga färdigheter skall ingå som en naturlig del iarbetet och användas som kunskapskälla och uttrycksmedel av alla elever.Utbildningen i har genomgått stora förändringar under de senasteåren. Förändringarna gäller alla nivåer i utbildningssystemet. Barnomsorgenbyggs ut till full behovstäckning och förskolan har knutits till skolväsendetoch har en egen läroplan. Sexårsverksamheten har fått nya former ochmöjligheterna för sexåringar att börja i har ändrats.Skolplaner, kursplaner och timplaner för är relativt nya ochgenomgripande förändringar har skett inom gymnasieskolan. Förskolan,och gymnasieskolan har drabbats avstora, ibland illa genomtänkta, nedskärningar som motiverats av brist påpengar i kommuner och stat. Lärartätheten har minskat genom uppsägningar.Detsamma gäller andra personalkategorier. Det finns för få psykologer,speciallärare och skolkuratorer i skolorna. De elever som i första handdrabbats är elever med behov av särskilt stöd.Det är angeläget att de förstärkningar av kommunernas ekonomi som åretsbudget innebär verkligen kommer skolan till del. Parallellt med denpågående utvecklingen av svenskt skolväsende måste särskild uppmärk-samhet riktas på de elever som har behov av särskilt stöd. Dessa elevers rätttill utbildning av god kvalitet måste sättas i främsta rummet ochges högsta prioritet.Barnomsorg och förskolaBarnomsorgen skall vara utbyggd till fullbehovstäckning. Många kommuner har emellertid avekonomiska skäl pressat kostnaderna per barnomsorgsplatsså att utbyggnaden av förskolan också medfört att kvalitetenförsämrats. Antalet barn per förskollärare har ökat över vadsom kan anses betryggande. Det finns, som flera aktuellaundersökningar visat, risk för att barn tar skada på grund avkvalitetssänkningarna inom barnomsorgen. Lärarförbundethar i en undersökning påtalat allvarliga brister i såvälförskolan som , brister som framför allt drabbarelever med behov av särskilt stöd.Ökade statsbidrag till kommunerna under 1999-2001 bör innebära attförskolorna också får ökade resurser. Utöver den förbättrade ekonominbehövs även olika åtgärder för att ytterligare höja kvaliteten i förskolansverksamhet, t ex genom ökad föräldraaktivitet i förskolorna.Fristående förskolor i föräldraregi har redan tagit steg i denna riktning. Vidså kallade föräldraaktiva förskolor avlastas personalen vissa arbetsuppgiftersom utförs av föräldrarna själva (städning, inköp, vissa enklare reparationer,matlagning, etc.) och förskollärarna kan därmed hålla en god kvalitet i denpedagogiska verksamheten och omsorgen om barnen.För att ge föräldrarna vid de kommunala förskolorna samma möjlighetsom föräldrakooperativen redan har, så måste nu gällande skattelagstiftningändras så att den ekonomiska vinsten av föräldrarnas arbete inte beskattassom lön för arbete eller betraktas som skattepliktig förmån vid eventuellreduktion av barnomsorgsavgiften.Vi föreslår därför en ändring i skattelagstiftningen så att värdet avföräldrars arbete vid alla former av föräldraaktiva förskolor undantages frånbeskattning. En sådan förändring skulle medföra så stora fördelar att ävenmed relativt blygsamma föräldrainsatser skulle kommunen få lägre kostnadper barn, föräldern minskad barnomsorgstaxa och barnen väsentligtförbättrad barnomsorg.Utbyggnaden av förskolan till full behovstäckning har ännu inte fullföljtshelt. I ungefär hälften av landets kommuner har t ex inte barn till arbetslösarätt till barnomsorgsplats. Det är inte acceptabelt att vissa grupper ärutestängda från förskolan. har krävt att inga grupperskall utestängas från barnomsorg och förutsätter att regeringen vidtageråtgärder för att komma till rätta med rådande missförhållanden.Kvalitetsgaranti för förskolorMiljöpartiet har upprepade gånger föreslagit att barnomsorgoch förskola skall få en mer genomtänkt målsättning och enpedagogiskt väl genomtänkt läroplan. Minimikrav påinnehållet i verksamheten bör anges i sina väsentliga delar isyfte att skapa garantier för att alla barn får likvärdigamöjligheter till utveckling och mognad. Likaså bör någraobligatoriska moment i verksamheterna fastläggas; det kangälla krav på inskolning, ordnade observationer avindividuella barn med speciell uppmärksamhet på t exbarnens motoriska, kognitiva, sociala, språkliga och estetiskautveckling. Krav på regelbundna utvecklingssamtal mellanföräldrar och förskollärare (barnskötare) bör fastläggas. Denläroplan som regeringen fastlagt har påtagliga brister i enmängd avseenden. Den pedagogiska inriktningen och de målsom angavs i utredningen (BOSK) utgören mycket bra grund för en läroplan för förskolan. Tyvärrhar denna inte utnyttjats i regeringens arbete med den nyaläroplanen, som har blivit ett ganska urvattnat instrumentoch saknar en rad viktiga inslag vad gäller t ex inskolning,observationer, föräldrasamtal, etc med fokusering på barnsutveckling. har i andra sammanhang närmareredogjort för de krav som bör ställas på en läroplan förförskolan (motion med anledning av prop 1997/98:93).Miljöpartiet föreslår att regeringen omgående påbörjararbetet med en utvärdering av den nu gällande läroplanen isyfta att utveckla denna till ett mer adekvat ochfylligt dokument och därvid bättre utnyttja de genomtänktaförslag som BOSK lagt.Det är viktigt att de garantier som finns i skollag och läroplan om likvärdigskola för alla elever i också kan ges de yngre barnen. Med välangivna krav i läroplanen är det möjligt att genom tillsyn kontrollera attbarnen verkligen också får den kvalitet i verksamheten som de är berättigadetill. Reglerna för tillsynen av förskolans verksamhet är emellertid ocksåotydliga och bör preciseras med angivande av vilken instans som hartillsynsansvar. föreslår att regler för en sådan tillsyn tas framochatt ansvaret för den löpande tillsynen läggs på kommunen med ett överordnatansvar för tillsynsverksamheten hos Skolverket.I och med att småbarnsverksamheten förs in under skollagen skall ocksåförskolans (barnomsorgens) verksamhet behandlas i den kommunala skol-planen, med angivande av hur uppföljning, utvärdering och tillsyn skall ske.Liksom skall också varje enskild förskola (daghem) utforma sinegen arbetsplan, där skolans egen profil och inriktning redovisas.I skollagen och läroplanen är frågan om ansvarig för verksamheten vid enförskola liksom kraven på kompetens hos personalen mycket otydligtbehandlad. Självfallet skall kraven på kompetent personal vara lika tydligtuttalade som de är i motsvarande texter för . Förskollärare skallha förskollärarutbildning och lika självklart borde det vara att detpedagogiska ansvaret för verksamheten ligger på förskolläraren. Varjeförskola bör också ha en ansvarig föreståndare. Detta bör skrivas in iskollagen för förskolan och ansvaret ytterligare beskrivas i läroplanen.Effekter på förskollärarutbildningenFörskolan har varit förberedande för . Denpedagogiska inriktningen har speciellt i fem- ochsexårsverksamheten fokuserats på första år.Genom att förskollärare får tid att göra regelbundna,systematiska observationer kan också varje barns utvecklingföljas, vilket självfallet gör övergången till grundskolansmidigare och bättre förberedd än vad som varitmöjligt. Dessa nya inslag och möjligheter i förskollärarenspedagogiska arbete skall särskilt uppmärksammas ilärarutbildningen. Så bör t.ex. kunskaperna om förberedandespråkträning för att minska problemet med specifika läs- ochskrivsvårigheter i ingå iförskollärarutbildningen. Kunskaper och färdigheter iobservationsteknik och kopplingen mellan dessaobservationer och åtgärdsprogram i det dagliga arbetet börstärkas (inklusive träning i utvecklingssamtal med föräldrar).Att arbeta som förskollärare (eller barnskötare) vid en föräldraaktivförskola innebär en något annorlunda lärarsituation än den som råder vid envanlig förskola. Rätt skött innebär denna situation viktiga positivainslag, genom närmare kontakt mellan föräldrar och personal, snabb responsfrån föräldrar och barn vid olika pedagogiska och praktiska åtgärder vidförskolan, etc. Det finns dock skäl att uppmärksamma detta relativt nyainslag i förskollärarnas verksamhet. I förskollärarutbildningen bör denspeciella situation, som det nära samarbetet med föräldrar innebär, behandlasså att förskolläraren rätt kan utnyttja den nya pedagogiska situationen tillbarnens bästa. förordar ökade möjligheter för föräldraaktivitet iförskolan och utvecklingen går i denna riktning. Inom en snar framtidkommer förhoppningsvis även möjligheterna till föräldraaktiva förskolor ochdagis i regi att var fullt utbyggda. En sådan utveckling börunderlättas genom att föräldrasamverkan särskilt uppmärksammas iförskollärarutbildningen.GrundskolanGrundskolan har fått ändradearbetsdirektiv i en rad olika hänseenden, från nya skolplaner,läroplaner, kursplaner och krav på lokala arbetsplaner till nyorganisation och nytt huvudmannaskap. Det skolan framförallt behöver är arbetsro ochökade resurser. De redan beslutade förändringarna måste fåsättas i verket och utvärderas i lugn takt. De förändringarsom är påkallade är i huvudsak sådana åtgärder som krävsmed hänsyn till de nedskärningar som skett i skolansresurser. Vissa åtgärder är absolut nödvändiga för attelevernas trygghet och rätt till adekvat hjälp ska kunnagaranteras. Bland annat på grund av att antalet vuxna påskolorna minskats så måste mobbningsproblemetuppmärksammas särskilt. Nedskärningarna har minskatmöjligheterna för barn med behov av speciellt stöd, t ex barnmed specifika läs- och skrivsvårigheter, att få det stöd de ärberättigade till. har länge riktatuppmärksamheten mot dessa två problem och har i olikasammanhang föreslagit kraftfulla åtgärder för att snabbtkomma till rätta med problemen. De ökade statsanslagen tillkommunerna i budgeten 1999-2001 bör resultera i ökaderesurser för skolverksamheten i kommunerna.Stöd till elever med specifika läs- ochskrivsvårigheterI utbildningen av speciallärare måste kunskap om dyslexioch metodik för dyslexibehandling få en framskjuten plats.Få speciallärare har tillräckliga kunskaper för att rättomhänderta elever med läs- och skrivsvårigheter. Även i denordinarie lärarutbildningen måste läs- och skrivsvårigheterbehandlas mer omsorgsfullt. Man räknar med att ca 10procent av barnen har specifika läs- och skrivsvårigheter.Det innebär att ca 100 000 barn skall tas om hand och få enadekvat hjälp så att de inte lämnar skolan med ett livslångthandikapp med stora psykosociala konsekvenser. För attpåskynda möjligheterna att få adekvat hjälp till dessa eleverbör fortbildning anordnas för de lärare och speciallärare somredan arbetar i . Kvalificerad fortbildningrörande specifika läs- och skrivsvårigheter bör också ges förlåg- och mellanstadielärare.En lösning av dyslexiproblemet kräver utnyttjande av en rad olikakunskapsområden, från kunskap om språkförståelse, språkinlärning ochperception till kunnande om teknik för information och kommunikation,datorer och bildhantering. FOA är unikt i det avseendet att organisationentäcker många av dessa specialiteter. En samverkan mellan ,, de universitetsforskare som arbetat med dyslexi (Göteborgsuniversitet och i ) och de aktiva intresse-organisationerna skulle ge närmast perfekta förutsättningar för att nåväsentliga framsteg i dyslexifrågan.Den samlade kompetensen och resurserna i övrigt för en lösning avdyslexiproblemet finns alltså inom landet. En effektiv samverkan mellaninstitutioner som tidigare ej samverkat krävs och samordningen ochledningsansvaret måste utformas i samverkan mellan deltagande parter. Viföreslår att FRN, som enligt sina direktiv har just denna samverkandefunktion och dessutom har mångårig erfarenhet av sådant arbete, fåruppdraget att samordna och administrativt leda verksamheten.Projektet har en rad sinsemellan olika verksamhetsfält att täcka. framtagande av diagnosinstrument, hjälpmedel, etc, men också massivainsatser för att utveckla och sprida god information om dyslexi ochmöjligheter att få och ge hjälp till lärare, skolledning och allmänhet. Dethandlar om utbildning av lärare och speciallärare, uppföljning ochutvärdering under projektets gång o s v. Vilka delar som skall prioriteras ochi vilken ordning olika insatser skall göras blir en uppgift för deltagandeparter och FRN att gemensamt avgöra.Miljöpartiet föreslår att i samhället redan befintliga resurser skallsamordnas så att kraftfulla insatser kan göras med början . Enfullgod insats skulle kunna ske genom samordning av resurserna vid , , , , ,, vissa universitetsinstitutioner samt FOA och FRN. Entung del i denna samlade kompetens skulle FOA utgöra. börstartas omgående så att verksamheten kan påbörjas . Miljöpartietanslår i partiets budgetmotion för projektet.ModersmålsundervisningModersmålsundervisning för invandrarbarn är en fråga omrätt till egen identitet och möjligheter att med bibehållensjälvkänsla och trygghet kunna växa in i det svenskasamhället. Elever med ett visst hemspråk är ofta utspridda påolika skolor och i olika klasser, det är svårt att finnakompetenta hemspråkslärare, det är svårt att samordnascheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andraämnen etc. Dessa svårigheter får inte leda till att man bristeri verksamhetens kvalitet. Kravet på godmodersmålsundervisning får inte svikas med hänvisning tillsvårigheter som faktiskt går att övervinna med rimligainsatser och god planering.När skolan drabbas av sparkrav på grund av kommunernas försämradeekonomi så är det stor risk att just hemspråksundervisningen drabbas extrahårt. vill särskilt framhålla att minoritetsgruppers rätt tillundervisning i sitt modersmål skall skyddas. En viktig förutsättning ärnaturligtvis tillgången på goda språklärare. Dessa lärare skall ha godlärarutbildning (och erbjudas möjlighet till lärarutbildning i flera ämnen).Deras verksamhet skall inte särbehandlas vid skolan utan inordnas ikollegiets arbete och lärarna skall få en fastare plats i lärarlaget. Demodersmålslärare som är verksamma och inte har lärarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning. Skolledningen måste ansvara för attorganisation och schemaläggning av undervisningen sker på samma sätt ochmed samma krav på smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan. Dettaställer stora krav på skolledningen; att samordna mellan rektorsområden ochofta även över kommungränser.Modersmålsundervisning i andra språk än svenska skall tydliggöras ävenför de elever som har svenska som modersmål så att alla vid skolan rättförstår och kan värdesätta att hemspråksundervisning ges vid skolan. Dettafordrar medvetna insatser från skolledningens sida. Risken finns annars attattityder mot undervisning i modersmål uppstår som kan hämma studielustenför dem som följer undervisningen och i olyckliga fall underblåsafrämlingskap mellan olika grupper av elever. Svenska som andraspråk börprioriteras. Möjlighet till kompletterande språkhjälp för elever som på grundav brister i språkförståelse får svårigheter med kunskapsinhämtande i andraämnen måste finnas för att inte dessa elever skall löpa risken att sacka efter istudierna i en omfattning som senare kan vara svårt att ta igen.MobbningDet är en grundläggande demokratisk rättighet för en elev attkunna känna sig trygg i skolan och slippa bli föremål förövergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vararädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingenförälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barnskall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffrenär en stor och av många skolor försummad elevgrupp, somgenomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet ochdålig självkänsla.Rapporter från såväl som visar attproblemet är stort och att hittillsvarande rekommendationer och regler inte ärtillräckliga. har tidigare som enda parti krävt lagstiftning ifrågan. Enligt riksdagsbeslut finns nu ansvaret för åtgärder mot mobbninginskrivet i skollagen.Miljöpartiet föreslår att ett tydligt krav på att ett fullständigt program förhantering av mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola och attansvaret för att detta finns och att programmet följs skall ligga på skolansrektor. Det skall också åligga kommunen att övervaka att skolorna inomkommunen verkligen följer lagen genom utvärderingar i samverkan medskolorna. bör särskilt uppmärksammas på att införandet iskollagen och läroplanerna också innebär att har det övergripandetillsynsansvaret och skyldighet att ingripa när lagens och läroplanensintentioner ej följs.Frågor kring mobbning skall ingå som en del i skolans viktiga uppgift attge eleverna en demokratisk grundsyn, som bygger på respekt och förståelseför medmänniskor, tolerans och solidaritet. Detta har direkta konsekvenserför val av åtgärdsprogram. Ett program mot mobbning måste innehålla klararegler för hur man aktivt skall kontrollera om mobbning förekommer, reglerför hur mobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammas ochdiskuteras återkommande, såväl inom skolan med eleverna, som medföräldrar och personal. Elever, föräldrar, personal och skolledning skallengageras aktivt i arbetet med att förebygga, upptäcka och åtgärdamobbning. Hur mobboffer och mobbare skall behandlas skall klart angesliksom beredskapen att följa upp ett ärende . Mobbning är enför alla på skolan, inklusive föräldrar, gemensam angelägenhet. Detta börockså vara vägledande för valet av åtgärdsprogram.FritidsverksamhetenSkolbarnsomsorg i form av fritidsverksamhet i anslutning tillskolan är en lagstadgad rättighet för barn t.o.m.årskurs 6. Detta motiveras bl a av att det är vanligt att bådaföräldrarna förvärvsarbetar utanför hemmet. Barn under 13år skall inte behöva vara nyckelbarn. Fritidsverksamhetenhar också stora och viktiga uppgifter i samarbetet medskolan. Fritidspedagogernas verksamhet är på många skolorintegrerade i klassrumsarbetet. Programmen på fritidskompletterar också ofta klassundervisningen genom olikaaktiviteter som är kopplade till aktuellaundervisningsmoment. Det är viktigt att skolorna inte avbesparingsskäl gör avkall på kvalitetskrav inom fritids-verksamheten. Tillsynen över denna del i skolansverksamhet är illa organiserad. bör få tydligadirektiv om att skolbarnsomsorgen vid en skolas fritids-verksamhet faller inom tillsynsansvar.Fritidshemmens personal är en viktig vuxenkontakt för barnen och kan förbarn med sociala problem i familjen få avgörande betydelse. Skol-barnsomsorgen borde därför knytas till kommunernas ungdomsverksamhetvid fritidsgårdar och ungdomsgårdar. De fritidspedagoger som också deltar idessa verksamheter skulle kunna bli en viktig resurs för ungdomar som avolika skäl tillhör en riskgrupp med tanke på alkohol, narkotika ochkriminalitet. Betydelsen av en trygg kvarstående vuxenkontakt, etableradföre , kan vara avgörande för den pojke eller flicka som undertonåren hamnar i sociala situationer som är osäkra och riskfyllda.