mot · GM02Sk307 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk307av m.fl. (kd)FastighetsskattenInnehåll1 Bakgrund 22 Skatt på skatt på boende 23 Världens högsta boendeskatter 34 Statens netto för boendesektorn 35 syn på fastighetsskatten 46 Aktuella problem 47 Hur ser väljarna på fastighetsskatten? 58 Regeringens politik 59 Skattemässig neutralitet 510 Skatteförslag för trygghet i boendet 611 Hyreshus i krisårgångarna 712 Hemställan 7BakgrundFastighetsskattens utformning och nivå spelar en stor roll förmånga människor. Det är cirka 2,3 miljoner människor somäger småhus i . Det innebär att avbefolkningen och av barnfamiljerna bor ismåhus.Under 1995 genomfördes tre förändringar angående fastighetsskattensamtidigt. För det första höjdes taxeringsvärdena kraftigt efter att ha varitoförändrade . Taxeringsvärdena höjdes i genomsnitt med 26 procent.För det andra började den så kallade rullande fastighetstaxeringen att gällavilket innebär att taxeringsvärdena kan förändras . Den tredjeförändringen var den mest oväntade - den socialdemokratiska regeringendrev igenom en höjd fastighetsskatt från av taxerings-värdet. Tillsammans med de höjda taxeringsvärdena innebar detta en höjningav fastighetsskatten med drygt 40 procent.Utöver detta kommer skatten på kommersiella lokaler som är 1,0 procentfrån och med 1996. På industrilokaler har det införts en helt ny skatt på 0,5procent av taxeringsvärdet.Den totala fastighetsskatten för småhus, hyreshusenheter, kommersiellalokaler och industrifastigheter beräknas uppgå till cirka 24 miljarder kronor1998 resp. ca 28 miljarder 1999.Skatt på skatt på boendeI samband med skattereformen 1991 ersattes den tidigareschablonbeskattningen av villor och fritidshus medfastighetsskatt. Skattereformen innebar en mycket kraftigökning av boendekostnaderna främst genom minskat värdepå ränteavdragen. Till detta ska läggas effekterna av denallmänna fastighetstaxeringen och sjunkandebostadssubventioner, ökad moms på uppvärmning samtkommunala taxor och avgifter.Skattereformen 1991 finansierades delvis genom kraftigt höjda skatter påboendet i form av bland annat mervärdesskatt på förvaltning och byggandesamt fastighetsskatt. Fastighetsägarna utsätts för tre former av skatt påboende; skatt på avkastning, innehav och omsättning av fastighet. Sverigehar en mycket hård beskattning av boendet:? Alla får betala skatt på sparandet till en bostadsrätt eller ett småhus.Själva sparandet görs med redan beskattade pengar.?? Småhusägare betalar lagfart vid förvärvet.?? Småhusägare betalar skatt på inteckningar som behövs för att få ett lån.?? Alla betalar fastighetsskatt oavsett om man bor i villa, bostadsrätt ellerhyresrätt.?? Kostnader för vatten och el beskattas speciellt och ovanpå detta läggsdessutom moms. Förvaltning, underhåll och inköp för förbättringarbeläggs med moms. Förbättringar (till exempel miljöinvesteringar,energisparåtgärder) som höjer taxeringsvärdet ökar dessutom fastighets-skatten.?? Bostäder behandlas som en "förmögenhet" som beskattas dubbelt - delsgenom förmögenhetsskatt, dels genom fastighetsskatt.?? Vid försäljning beskattas en eventuell värdeökning, medan möjligheternaatt dra av en förlust är mer begränsade. ?Genomsnittligt räknat är en tredjedel av boendekostnadernaskatt. Det är en stor del av förklaringen till att andelen avinkomsten som går till boende ökat från år 1969till år 1995.Världens högstaboendeskatterSverige har vid sidan av världens högsta skatteroch har den i särklass hårdaste beskattningen påboendet i hela världen. I de europeiska länderna är momsenlägre, försäljningsskatten (reavinstskatt) är mycket sällsyntoch fastighetsskatten är mycket begränsad - vissa länder haröver huvud taget ingen fastighetsskatt. Det innebär attboendekostnaderna som procentuell andel av hushållensdisponibla inkomster i de europeiska länderna i genomsnittvar . I var , i och i varde . Detta ska jämföras med 30 procentår 1993.Tabell 2. Boendebeskattning i några länder.LandFastighetsskattReavinstskattSverigeJaJaDanmarkEnbart kommunalNejNorgeJaNejFinlandEnbart hyressektornNejTysklandBegränsadNejÖsterrikeNejNejFrankrikeNej, men markskattNejNederländernaSchablonskattNejNya ZeelandNejNejKällor: Bostadspolitiska utredningen och SBC.Statens netto förboendesektornStatens intäkter och kostnader för boendet genomgårdramatiska förändringar . Statensnettokostnader för boendesektorn har varit stora men nuförändras detta faktum snabbt. Ökade intäkter, bland annatfastighetsskatt, moms på byggande och sjunkande kostnaderför räntebidrag, gör att statens netto blev positivt.Intäkterna uppgick till i storleksordningen 53,7 miljarderkronor och kostnaderna till det villsäga ett netto på en halv miljard 1997. Prognosen för nettotmellan fastighetsskatt och räntebidrag pekar på ett överskottpå ca 15 miljarder 1999.Den post på kostnadssidan som minskar är räntebidragen. Prognosen är attde minskar från 20 miljarder till 1999. Det kanifrågasättas om det är rimligt att staten tar in ökade skatter på boendet närstatens kostnader för räntebidrag minskar. Fastighetsskatten borde egentligensänkas i samma takt som räntebidragen försvinner.Höga skatter på boende och fastigheter är inte bra för samhällsekonomin.Det motverkar ambitionen att medborgare skall kunna leva på sin lön. Istället leder höga skatter till att alltfler människor blir beroende av bidragfrån stat och kommun.Det måste få vara en klok och långsiktig investering att skaffa sig ett egetboende. Just detta är förutsättningen för en sund bostadsmarknad och därmeden sund samhällsekonomi. Det måste löna sig med ett eget boende.Kristdemokraternas syn påfastighetsskattenTill skillnad från beskattning av löner, företagsvinster ochkonsumtion tas fastighetsskatt ut på en tillgång som intebestår av, eller för ägaren sällan omsätts, till reda pengar.Fastighetsskatten utgår därmed från att ägandet alltidkombineras med lönearbete som kan bekosta denna skatt.Men genom händighet, sparsamhet och inslag av självhushållkan medborgare i egen fastighet leva "fattigt" i bemärkelsenlåga kontanta inkomster om fastighetsskatten är rimlig.Fastighetsskatten är med andra ord skatt på en inkomst som inte finns, varsenda syfte är att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga, tvärtemot den skatteprincip som borde gällai : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar till och medäganderätten om man inte har råd att betala en hög fastighetsskatt.Sverige har som nämnts världens högsta skatt på boende. Detta leder till attendast den som har hög inkomst av kapital eller tjänst har råd att äga enfastighet.Att göra det möjligt att äga sin bostad också för den mindre bemedlade äratt verka för ett jämlikt samhälle, ett samhälle där äganderätt inte heter storapengar.Kristdemokraterna anser att den statliga fastighetsskatten böravvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt att ta en kommunalfastighetsavgift för täckande av bl.a. gatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad till fastigheten.Aktuella problemMånga barnfamiljer och pensionärer med låga inkomster,som har köpt sina hus när priserna stod som högst 1989-91,och familjer som drabbas av arbetslöshet, har storasvårigheter att bo kvar. Det gäller särskilt boende iskärgårdar och storstadsområden. Det bör uppmärksammasatt av alla barn bor i villa.Statistik från ett samarbete mellan , LO och StatistiskaCentralbyrån (SCB) visar att av LO-medlemmarna bor i småhus(villa eller radhus) som de själva äger. bor i småhusmed annan upplåtelseform (nr 6 1997). Det är således fel attpåstå att människor som bor i småhus generellt sett är "rika". SCB harjämfört de olika boendeformerna (hyresrätt, bostadsrätt och villa) ochresultatet är att skillnaderna i konsumtionsutrymmet är obefintligt (SCB:sBostads- och hyresundersökning 1993).Regeringen, och bäddar för en ny"flyttlasspolitik" genom att överbeskatta småhus och övrigt markboende.I skärgårdar, längs kusterna, i fjällvärlden och andra områden som berörsav mycket kraftiga höjningar av fastighetsvärdena utgör den höjdafastighetsskatt som följer av detta förhållande ett stort problem. Våra kusterblir ett reservat för rika som skatten tvingar bort bönder, hant-verkare, butiksägare och fiskare. Det är anmärkningsvärt att Socialdemo-kraterna vill skapa en sådan segregering.Fastighetsskatten innebär att skillnaden mellan lågprisorter ochhögprisorter ökar. Det är kolossala skillnader i fastighetsskatt mellanlandsbygd och högprisorter. Det är inte acceptabelt att det för ett likvärdigthus kan skilja flera i årlig fastighetsskatt beroende på vari landet huset är beläget.Hur ser väljarna påfastighetsskatten?Sju av tio svenskar vill att fastighetsskatten ska sänkas. Detvisar en opinionsundersökning som utförts avForskningsgruppen för samhälls- och informationsstudier,FSI, på uppdrag av SBC, Skattebetalarna och Villaägarna.Att av svenska folket vill behålla fastighetsskatten somden är måste betraktas som ett rejält underbetyg. Fastighetsskatten äruppenbarligen en skatt som helt saknar folklig förankring.Av LO-anslutna är det som tycker att det är dåligt med ensänkning. tycker det är bra. TCO- och Saco-anslutna visar ingastörre avvikelser från de procenttalen.Regeringens politikI årets valrörelse lade Socialdemokraterna under hård pressav opinionen tillsammans med fram ett förslag tillriksdagen som fattade beslut om en nivåsänkning avfastighetsskatten från till på alla bostäder.I nu föreliggande budgetproposition föreslår regeringen en tillfällignivåsänkning av fastighetsskatten från till , men endast förhyreshus och bostadsrätter, dvs. Därmed ökar regeringenden redan stora snedfördelningen av beskattning mellan boendeformernahyreshus och småhus/egna hem.Skattemässig neutralitetKristdemokraterna anser att samhället skall förhålla sigskattemässigt neutralt till olika boendeformer. Det ärmedborgarna som skall välja boendeform utan att bli styrdaav att skatter belastar en boendeform mer än andra.Villaägarnas riksförbund redovisar att skatteskillnaderna ärhela /kvm och år mellan hyreshus och småhus. (Småhus: 58kr/kvm och hyreshus: 33kr/kvm).Kristdemokraterna kan inte acceptera denna styrning av boendeval ochavvisar därmed Socialdemokraternas, och till-fälliga förslag att sänka skatten för hyreshus.Skatteförslag för trygghet iboendetKristdemokraterna föreslår att skatten sänks från 1,5 till 1,4procent av taxeringsvärdet för alla boendeformer och avvisardärmed regeringens förslag som leder till en förstärkning aven snedvridande och orättvis beskattning. De kassamässigaeffekterna av detta förslag beräknas till 260, 990 respektive1420 de kommande tre åren.Vidare har i sitt budgetalternativ beräknat ettskattebortfall på ytterligare för att lindra fastighets-skatten, genom att fastighetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel avmarkvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000 kronor.Kristdemokraterna anser också att hela förmögenhetsskatten skall fasas utgenom att sänkas till 1999 och därefter till . Av för-mögenhetsbeskattningen i drabbar egna hem, som redanbeskattats med fastighetsskatt.Våra förslag innebär till skillnad från regeringens förslag att man inte ökarskattediskrimineringen av villaboende i förhållande till att bo i hyreshus.I högprisorterna, det vill säga kring storstäder och i skärgårdar, beror denhöga fastighetsskatten framför allt på att marken åsatts höga värden samt attdet så kallade tabellnivåvärdet för byggnaden sätts högt (detta speglar attförsäljningspriserna för byggnaderna är höga i förhållande till standard ochboyta). Ett högt taxeringsvärde för ett ganska ordinärt småhus beror alltså påatt både markvärdet och byggnadsvärdet är högt. Det kan förefalla paradoxalt- lägesfaktorn borde bara avspeglas i markvärdet - men i verkligheten"smittar" ett högt markvärde av sig även på byggnadsvärdet. En lindring avfastighetsskatten genom begränsningsregler för taxeringsvärdets genomslagför beskattningen måste därför innefatta regler för både markvärdet ochbyggnadsvärdet.I skärgårdsområdena och kustorterna är skatten i kronor inte lika hög mensjälva höjningen desto större. Det beror på att efterfrågan påsommarhus är stark och att människor som arbetar i storstäder bosätter sigpermanent i gammal skärgårdsbygd. I ett hus i storstaden taxeras såledessåväl marken som byggnaden högre än ett likvärdigt hus på någon annan ort iSverige. Många människor, inte minst beslutsfattare, lever i tron att detenbart är taxeringsvärdet på marken som påverkas av det geografiska lägetmen så är alltså inte fallet.Mot denna bakgrund är det angeläget att införa en begränsningsregel somgör att medelinkomsttagare och pensionärer på högprisorter ska kunna bokvar. föreslår därför att fastighetsskatten enbart ska be-räknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000kronor. Vidare föreslås att tabellnivåvärdet begränsas till 5, vilket innebärattlägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas. Fastighetsskattenskulle med detta förslag för genomsnittsvillan i de verkliga högpris-kommunerna komma att sjunka med 30-40 procent.Ovanstående begränsningar av markvärdet och tabellnivåvärdet vidfastighetstaxeringen bör också gälla för permanentboende vid förmögenhets-beskattningen 1999. Därefter bör förmögenhetsskatten på permanentboendeslopas helt enligt vårt förslag.Sambeskattning av förmögenhet är det enda kvarvarande momentet avsambeskattning som finns i nuvarande skattesystem. Den skattepliktigaförmögenheten beräknas bland annat gemensamt för makar som sammanbottstörre delen av beskattningsåret. Med makar jämställs de som utan att varagifta bor tillsammans och har eller har haft barn eller tidigare varit gifta medvarandra. Detta innebär att samboende utan barn inte sambeskattas.I praktiken innebär detta att två personer eller till exempel ett samboendepar utan barn kan förlora om de gifter sig. Denorättvisa som sambeskattningen leder till beroende på valet avsamlevnadsform är oacceptabel. Makar och samboende måste beskattas likanär det gäller förmögenhet. anser i sin rapport (RSV Rapport 1995:10) att ett slopandeav sambeskattningen av familjs förmögenhet skulle "vara till stor fördel ochinnebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen". Sambeskattningeninnebär betydande kontrollproblem för skattemyndigheterna. Regeringen hartrots kritik även från Lagrådet ändå hållit fast vid systemet medsambeskattning med hänvisning till det statsfinansiella läget. Problemen medsambeskattningen av förmögenhet löses i takt med att hela förmögenhets-beskattningen avskaffas.Underlaget för statlig fastighetsskatt är värdet på såväl byggnad som mark.I dag utgår fastighetsskatt även på tomträttsmark som tomträttsinnehavareninte äger utan hyr till exempel av en kommun. Det är en orimlig princip attbetala skatt för fast egendom man inte äger. Det är inte acceptabelt attjämställa tomträttsinstitutet med äganderätt i detta avseende. Kristdemo-kraterna anser att fastighetsskatt på tomträttsmark inte ska tas ut avtomträtts-havaren, utan i förekommande fall direkt av markägaren.Hyreshus i krisårgångarnaI syfte att lindra skattebelastningen på de hyreshus sombyggdes under högkostnadsåren, de s.k. krisårgångarna sombelastas med mycket höga kapitalkostnader, föreslår vi skjuter fram inträdet för dessa årgångar ifastighetsskattesystemet . Kostnaden blir 640miljoner kronor för år 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffad fastighetsskatt,12. att beslutar sänka fastighetsskatten till avtaxeringsvärdet fr.o.m. , 13. att beslutar att fastighetsskatten endast skall beräknas på entredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på150 fr.o.m. , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tabellnivåvärdet för fastighetsskatten begränsas till 5, vilketinnebär att lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas, 15. att beslutar att sambeskattningen av förmögenhet avskaffasfr.o.m. och att skattenivån sänks till 1999, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förmögenhetsskatten på permanentboende för och att denfr.o.m. skall avskaffas, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fastighetsskatt på tomträttsmark avskaffas för tomträttshavare,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att flytta fram inträdet i fastighetsskattesystemet för de s.k.krisårgångarna för hyreshus. 1Stockholm den 26 oktober 1998Holger ()()()()()()()Per ()()()()()()()1Yrkandena 1-6 och 8 hänvisade till FiU.2Yrkande 7 hänvisat till SkU.