mot · GM02MJ782 · 1998-10-28 00:00:00 — har mer än enmiljard ecu avsatts för att öka reaktorsäkerheten (exklusive avfallsfrågor).Särskilda medel från G 7- och G 24-länderna har bl.a. administrerats viaEuropeiska () kärnsäkerhetskonto (NSA).Omfattande bilateralt stöd har även givits, inte minst av . harsärskilt koncentrerat sig på de båda RBMK-reaktorerna i Ignalina.Västländernas insatser har otvivelaktigt fungerat när det gäller att höjasäkerhetsnivån på sovjetiska kärnreaktorer. kan man emellertidkonstatera att ingen reaktor ännu har stängts tack vare västliga insatser. Föratt nå dit är det tänkbart att och andra länder måste sätta mer press påregeringarna som styr över de före detta sovjetiska kärnreaktorerna. EnligtNSA bör stödet från EU för en stängning av även inbegripa hjälpmed rivning av reaktorn, vilket beräknas kosta 100 miljoner USD enbart fören reaktor.En förtida avveckling i försvårar dock en stängning av ryskareaktorer på andra sidan . Redan nu finns tydliga tecken på att mani vill fortsätta att driva vidare långt in på 2000-talet.Sverigebör med anledning av detta se över de nuvarande formerna för svenskastödprojekt till sovjetiska reaktorer. Fortsatta insatser kan riskera attunderlätta förlängt utnyttjande av reaktorer, vars grundkonstruktion alltidkommer att vara farlig.Den 11 februari 1998 annonserade det litauiska ekonomiministeriet iFinancial Times efter offerter på att bygga och operera en elförbindelse tillVästeuropa. Det anmärkningsvärda var att man framåt garanteradeårliga elleveranser på - något som förutsätter fortsatt drift avIgnalina.Trots att den socialdemokratiska regeringen ännu inte kunnat genomföraden, tycks den förtida avvecklingen av redan ha gjort skadagenom de signaler avvecklingsbeslutet sänt till andra sidan av Östersjön.Ekonomiska styrmedelSkatteväxlingskommitténs betänkande (SOU 1997:11)visade att en omfattande skatteomläggning med höjda miljö-och energiskatter och sänkt skatt på arbete ger synnerligenbegränsade miljövinster. blir desamhällsekonomiska kostnaderna stora, liksom försämringenför vissa hushåll. "Uppdelat på olika hushållstyper och företag så är det framför alltlåginkomsthushåll med många barn i glesbygd som belastas relativt setthårdast. "(SOU 1997:11)Vid en så kraftig skattehöjning som fördubbling avnuvarande koldioxidskatt beräknas utsläppen av koldioxidenbart minska med mellan , enligtSkatteväxlingskommittén, vilket skall jämföras med denförtida avvecklingen av som beräknas ledatill ökade utsläpp av koldioxid med över 5 procent.Dessutom finns en klar risk för att en kraftig höjning av energiskatternaleder till att energikrävande produktion flyttar till andra länder med sämremiljökrav. Därigenom kan den globala miljösituationen rent av försämras.Införandet av fler miljöskatter skall inte vara ett mål för miljöpolitiken.I stället bör utgångspunkten vara de miljöproblem som kan identifieras. Ivalet av åtgärder bör de medel som ger bäst resultat väljas. Ekonomiskastyrmedel skall ses som ett komplement till miljöpolitiken. En avvägningmellan miljöskatter och andra medel, såsom administrativ reglering,förbudslagstiftning, informationsinsatser etc, bör då göras.Nya ekonomiska styrmedel bör framförallt innefatta skatterabatter i syfteatt uppnå en snabbare introduktion av ny teknik eller miljövänligareprodukter. Ett exempel med gott resultat är det snabba införandet avkatalytisk avgasrening som skatterabatten på katalysatorförsedda bilar leddetill.Köp- och säljbara utsläppsrätter bör införas för att effektivt styra framkostnadseffektiva miljöinvesteringar. Sådana utsläppsrätter används redanmed framgång i . När företag får möjlighet att köpa och säljautsläppsrätter styrs investeringarna dit störst utsläppsminskning kanåstadkommas till minst kostnad. Miljöarbetet kan därmed skyndas på.Exempelvis bör reningsverk inordnas i ett system med utsläppsrätter. Ensärskild utredning bör tillsättas för att utarbeta förslag till ett sådantsystemsamt undersöka andra områden som kan omfattas av köp- och säljbarautsläppsrätter. Miljöorganisationer och andra intressenter bör också gesmöjlighet att köpa upp utsläppsrätter i syfte att minska de totala utsläppen.Kemikaliekontroll i ettintegrerat EuropaDen europeiska integrationen ställer krav på en gemensamstrategi och ett sammanhållet regelverk för att minskamiljöstörningarna på kemikalieområdet. Kemikaliepolitikenmåste därför sättas in i ett internationellt sammanhang.Esbjergdeklarationens slutsatser att utsläpp, emissioner ochförluster av bioackumulerbara, persistenta och giftiga ämnentill skall upphöra inom en generation, är härvidlagviktiga och bör bilda föredöme för kemikaliepolitiken i helaEuropa. EU-samarbetet vad gäller gemensammariskbedömningar bör därför effektiviseras.Målet för kemikaliekontrollen måste vara att förhindra skada på människaoch miljö. Skadliga ämnen bör, inom ramen för vad som är tekniskt möjligt,ekonomiskt rimligt och miljömässigt motiverat, ersättas med mindre skadligaoch helt ofarliga ämnen.Kemikaliekontrollen skall garantera att de kemikalier som används är välutredda. Kunskap skall finnas om ämnenas och produkternas inverkan påhälsa och miljö, vilket ger ökad möjlighet att välja de minst skadligaalternativen samt hantera avfall. Det ger också möjligt att ställa gemen-samma europeiska krav på innehållsdeklaration av varor, vilket innebär attkonsumenternas drivkraft att välja miljövänliga varor kan utnyttjas för attpåskynda utvecklingen.Erfarenheterna från missödena i samband med tunnelbyggegenom måste leda till en bättre kemikaliehantering. Behovet avtydligare regler för produktinformation om farliga kemikalier bör ses över.Riskbedömning skall vara kunskapsbaserad. Försiktighetsprincipen skallinte tillämpas på svaga indikationer och lösligt grundade misstankar omfarlighet. För att kunna tolka tillämpningen bör det övervägas om en instansskall inrättas som kan avgöra tillämpningen av försiktighets- och substitu-tionsprincipen.Bedömningen av ämnen skall bygga på generella kriterier. Enskilda ämnenskall inte pekas ut, eftersom det kan leda till symbolpolitik som inte ärmiljömässigt motiverad.Företagens avgifter till kemikalieinspektionen bör ses över i syfte att desmå företagen inte skall missgynnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den enskilda människans ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat statligt ansvar på kärnområdena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tonvikt vid internationellt miljösamarbete,4. att hos regeringen begär förslag om en långsiktig miljö- ochforskningspolitik i enlighet med vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytänkande i naturvården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationalparker,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturreservat och biotopskydd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om våtmarker,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vattendragen,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturlandskapet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fjällvärlden,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för minskad försurning och övergödning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att begränsa koldioxidutsläppen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtidens miljöstöd till ,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av stödet till kärnsäkerhet i ,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska styrmedel,317. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kemikaliekontroll,18. att hos regeringen begär förslag om utsläppsrätter i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()1Yrkande 9 hänvisat till BoU.2Yrkandena 14 och 15 hänvisade till UU.3Yrkande 16 hänvisat till SkU.