mot · GM02N252 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N252av m.fl. (m)Skogsområden och behöver öka andelen skog som är skyddad motavverkning, främst i . Den enskildefamiljeskogsbrukaren eller andra markägare skall dock intekomma i kläm till följd av ambitionerna att skydda merskogsmark. Naturvården måste därför betalas solidariskt.Moderaterna föreslår att statens aktier i skogsföretaget säljs och att del av intäkterna används till nyanaturreservat och biotopskyddsområden.Sverige lever av skogenAv yta är skog. Därtill kommer 8,3procent impediment, dvs skogklädda områden med mycketliten skogstillväxt. avverkas avden årliga tillväxten, vilket ger arbete åt 120 000 personer iskogsnäringen och ett överskott i utrikeshandeln på ca 75miljarder kronor. av exporten ärskogsprodukter. Dessutom genererar biobränsle från skogenenergi motsvarande per år.Sveriges välstånd och den roll det lilla landet spelat i historia harhaft sin grund i de naturtillgångar som vi förmått ta till vara och förädla.Koppar, stål, trävaror, tjära och vattenkraft - samt människors initiativ ochuppfinningsförmåga - utgjorde grunden för vår välståndsutveckling undersekler. Vi har samma ansvar som då! Vi är skyldiga att lämna detillgångar landet förfogar över till våra efterkommande. ()Av skogsmarken ägs privat, dels av aktiebolag,dels av 360 000 enskilda skogsbrukare. I är hela 75procent av skogsmarken ägd av enskilda markägare. Sverigeär unikt genom dels den höga andelen skogsmark, dels denstora spridningen av markägandet.1993 års skogsvårdslagEtt viktigt steg mot ökad naturhänsyn i skogen togs med dennya skogsvårdslagen . Det likriktade skogsbruksom den gamla, genomreglerade lagen gav upphov till kannu bli ersatt av en mångfald av brukningsmetoder somskapar förutsättningar för en ökad mångfald i skogen. Enskogsbrukare kan exempelvis fritt välja attåterbeskoga med lövträd i stället för med barrträd eller väljaatt lämna gammal skog orörd. Kvar av regleringarna är istort sett bara återbeskogningskravet.En viktig nyhet skogsvårdslag var också att miljömålet jämställ-des med produktionsmålet.Skyddad skogsmarkInte minst genom det generella förbudet mot aktivtskogsbruk på impedimenten är en stor del av skogsmarken iSverige skyddad. Totalt är av skogenundantagen från aktivt skogsbruk. När det däremot gäller debiologiskt värdefulla, artrika skogarna är en betydligt mindreandel av skogen skyddad.Knappt 1,2 miljoner ha, av skogsmarken är skyddad genomspeciella åtgärder, t.ex. nationalparker, naturreservat, biotopskyddsområden,civilrättsliga naturvårdsavtal, särskild avverkningshänsyn eller frivilliga av-sättningar. En stor del av den skyddade skogsmarken är så kallad fjällnäraskog i norra - i inland är av skogenskyddad.Nedanför gränsen till fjällnära skog är andelen skyddad skog liten, vilketär allvarligt med tanke på att de artrikaste skogarna ofta finns längre söderutiSverige. Endast 485 000 ha, eller av skogsmarken, nedan-för gränsen har särskilt skydd. Av detta är endast 175 000 ha, ,naturreservat eller biotopskyddsområden.Ökat skyddDet finns stora skäl att skydda mer skogsmark. En stor del avde rödlistade hotade arterna finns i de fåtal naturskogar somfinns nedanför fjällskogsgränsen. har ocksåundertecknat FN:s konvention för bevarande av denbiologiska mångfalden och därigenom förbundit sig föromfattande åtgärder för artbevarandet. Skyddet av relativtopåverkad naturskog behöver främst öka i de rester avgammal löv- och blandskog som fortfarande finns kvar isödra och mellersta Sverige.Samtidigt får inte den naturvetenskapliga och politiska diskussionen ombehovet av fler reservat i skogen blandas samman med finansieringsfrågan.Att kräva att enskilda skogsägare skall ge upp rätten att bruka sin mark utanatt erhålla ersättning är inte värdigt en rättsstat. Följden skulle bli att deskogsbrukare som skött sin mark bäst ur naturvårdssynpunkt skulle göra destörsta förlusterna, eftersom deras mark är mest intressant förreservatsbildningar.Även små markintrång kan vara mycket kännbara för markägare. Ettintrång på på en fastighet som är belånad till motsvararen förlust på halva förmögenhetsvärdet!Det är svårt att exakt ange hur mycket skog som behöver skydd. Vivet exempelvis ännu inte hur stora positiva effekter som uppnås genom dennya skogsvårdslagen eller hur stora de frivilliga markavsättningarna kommeratt bli. I utredningen av skogsmark (SOU1997:97) angavs ingetabsolut mål. Klart är dock att behovet ligger på flera hundratusen hektar,vilket gör att kostnaderna ligger på flera miljarder kronor.Växla motnaturvårdStaten äger av aktierna i är (vecka 36, 1998) värda 11,6 miljarder kronor.Samtidigt är det svårt att motivera varför staten skall ägaaktier i ett konkurrensutsatt skogsföretag som bedriverpapperstillverkning och kommersiellt skogsbruk. Iregeringens skrivelse 1997/98:20 Redogörelse för företagmed statligt ägande anges inga skäl eller motiv för detstatliga ägandet i finns däremot starka skäl som talar för att statens ägande i växlas mot fler naturreservat och biotopskydd.Vi föreslår att medel för skydd av ytterligare värdefull naturskog skallsäkras genom försäljning av . I ett första steg bör tvåmiljarder kronor av intäkterna reserveras för naturvården. Av dessa bör enmiljard kronor användas omgående för skydd av områden där det brådskarmed initiativ. Detta kan ske antingen genom inköp eller byte av mark ellergenom avtal med markägarna där dessa erhåller viss ersättning. Medlen böranvändas för att säkerställa olika skyddsvärda områden, såväl nationalparkersom naturreservat och biotopskyddsområden. Denna satsning gör det ocksåmöjligt att tillmötesgå Skogsägarerörelsens erbjudande att inte avverka någranyckelbiotoper om staten visar att man löser finansierings-frågan.Härutöver bör användas för bildande av en statlig fondför bevarande av naturvärden i skogen. Fonden bör också vara öppen fördonationer. Donationsvillkoren bör kunna vara flexibla så att donatorernakan framställa vissa önskemål, t.ex. att de medel han eller hon satsar skallanvändas inom ett visst objekt, en viss region eller för bevarande av enspeciell biotop, t.ex. en biotop för en viss djurart.Fondens styrelse skall vara självständig, så till vida att inga politiskabeslutsfattare skall ingå. Däremot bör företrädare för areella näringar,skogsindustrierna, , ideella natur- och miljöorganisationersamt forskare från exempelvis SLU/artdatabanken ingå i fondens styrelse.Artdatabankens chef bör vara ordförande i fondens styrelse.Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om användningen avintäkterna från en försäljning av i enlighet med vad som anförtsi motionen.Stockholm den 26 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()