mot · GM02T338 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T338av m.fl. (kd, m,fp)VäginvesteringarEfterfrågan på effektiva och säkra vägtransporter ökar iSverige. har kännetecknats av svårigheter förstaten att sätta av resurser för investeringar i och underhållav vägar. Så har, bl a till följd av den ekonomiska krisen ibörjan av 90-talet, infrastrukturens årtionde inte kunnatrealiseras, även om investeringsnivåerna mer änfördubblades under årtiondets första del.För som ett litet, starkt exportberoende land, beläget i EU:s ochEuropas utkant är goda och säkra transporter viktigare än för vårakonkurrentländer på kontinenten.Vägverket har tillförts en rad nya arbetsuppgifter, däriblandsäkerhetsfrågorna, vilket kan ha medfört att man inte tillräckligt betonatbehovet av direkta insatser på vägnätet. Därför bör just frågor kringbyggande och underhåll av vägar åter ges en central roll.Både forskare, företag och organisationer hävdar att högklassiga väg- ochflygtransporter blir alltmer centrala när företag ska välja okaliseringsort.Just-in-time-system för logistiklösningar och färdmedelsval efter varornasvärde/kg spelar en ökande roll för de svenska företagens lönsamhet ochdärmed deras val av produktionsort. För att få utländska företag att etableraverksamheter i kan hög transportstandard vara avgörande.Det allvarligaste problemet i dagens svenska vägpolitik är att samhälls-och företagsekonomiskt lönsamma väginvesteringar inte görs därför att demåste finansieras över statsbudgeten. har ju staten måstbegränsa väginvesteringar för att minska budgetunderskottet.Lönsamma investeringar ger bättre statsfinanser vare sig de utförs i privateller offentlig sektor. Staten har, just därför, för vissa delar av denoffentligasektorn genomfört förändringar som ska möjliggöra offentliga investeringarmed lånefinansiering utanför statsbudgeten, trots ansträngda statsfinanser.Vattenfall, och Posten har gjorts om till bolag, ägda av staten. På detviset har de gamla verken fått möjlighet att finansiera sina investeringarutanför statsbudgeten. Det har visat sig vara en framgångsrik politik att meroch mer frikoppla infrastrukturinvesteringarna från staten.Samma grundidé bör till viss del kunna tillämpas inom Vägverketsområde. Investeringar i angelägna vägprojekt kan tidigareläggas genom attinbjuda entrepenörer och finansiärer att i samverkan finansiera, bygga ochunder den avtalstid som är aktuell för resp avsnitt, underhålla och i övrigtansvara för den aktuella vägsträckan. Finansiering sker genom att det iavtalet mellan staten/och investerarna, träffas en överenskommel-se om den avgift per fordonsenhet som kan anses rimlig för att täckaavskrivnings- och underhållskostnad. När avtalstiden löpt ut () över-går vägen att vara statens/egendom och ansvar. I ett antaleuropeiska länder har denna metod att finansiera nödvändiga infrastruktur-projekt framgångsrikt prövats. I deltar svenskt byggbolag i ett s.k.PPP-projekt, Public and Private Partnership, där ett konsortium finansierar,bygger och under lång avtalstid även ansvarar för driften och underhållet.Efter avtalstidens utgång övergår ägandet till . Överenskommel-sen om mellan staten och ett privat konsortium är ett svensktprojekt som påminner om dessa investeringsmodeller. bör ocksåges möjlighet att pröva väginvesteringar på detta sätt.Avgörande är att man, liksom m fl, skapar en direktkoppling mellantrafikanternas betalningsvilja och väginvesteringarna. Två politiska problemdyker upp. Staten måste avstå en del skatter på vägtrafiken till ochpolitikernas möjligheter att direkt påverka valet av investeringsobjektminskar. Problemen får dock inte stå i vägen för möjligheterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om en nysamverkansmodell för infrastrukturinvesteringar utanför statsbudgeten ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Mats ()()()