mot · GM02K323 · 1998-10-28 00:00:00 — kan genom en digitalisering av televisionen,genom satelliter och de befintliga kabelnäten gå i täten för en utveckling avbredbandskommunikationen. Alla hushåll som har eller kan få tillgång till ettkabelnät kan genom digitaliseringen av kabel-TV få en kraftfull data-kommunikation integrerad i samma kommunikationssystem. Dessutomskapas utrymme för interaktiva tjänster rakt in i vardagsrummet. Det passivamottagandet blir passé.Alla hushåll som har en telefonledning kan genom digitaliseringen fåtillgång till en kraftfull kommunikation på datanätet. Tillsammans med densnabba tillväxten av satelliter för digital kommunikation kommer detta attinnebära en revolution, där den enskildes möjligheter till informations-inhämtning och kommunikation ökar drastiskt.Regeringens försöksverksamhet med markbundna digitala TV-sändningargår stick i stäv med dessa möjligheter. Syftet med marknätet är att gynna enteknik som möjliggör begränsningar och kontroll. Vi moderater har längehävdat att det är ett illa genomtänkt förslag. Valet av den markbundnatekniken begränsar den möjliga mångfalden, leder till statlig kontroll övervem som skall få sända, kostar mer utan att kunna erbjuda vare siginteraktivitet eller datakommunikation samt motverkar den informations-tekniska utvecklingen.Urvalsprocessen av programbolag har bekräftat vår oro. I de tillstånd somregeringen meddelat krävs regeringens godkännande vid ägarförändringarsamt vid större programförändringar. Paralleller kan vidare dras till dedigitala radiosändningarna. Utöver provsändningar hardessa inte tagit fart på grund av oklarheter om villkoren för dem som skallsända.Regeringens planer på ett markbundet stolpnät för TV-sändningar är likafeltänkta som 80 en gång var för stålindustrin. De kommer inte baraatt motverka mångfalden inom medieområdet utan också hindra eninformationsteknisk utveckling där digitaliseringen genom kabelnät,satelliter, elnät och telenät skapar nya och omfattande möjligheter för inter-aktiv datakommunikation.Istället för att söka hindra utvecklingen och kontrollera medieutbudet skallstaten bereda utrymme och skapa gynnsamma villkor för en snabb ochomfattande digitalisering liksom för av en utbyggnad av den informations-tekniska infrastrukturen på marknadens villkor.2.3.2 Licensbetalda program skall inte betalas två gångerProgramverksamheten vid SVT, SR och UR betalas via TV-licenser. Reklamfinansiering har aldrig förekommit, sponsring har, trotsmoderata protester, utnyttjats som finansieringskälla för public service-verksamheten. Inför uppbyggnaden av det digitala marknätet förs nufram en modell där TV-tittarna krävs på ytterligare avgifter.För att hantera de digitala marksändningarna av TV har regeringen skapatett nytt monopolbolag, . skall koda och marknadsföra demarksända digitala TV-sändningarna. Delägare i detta bolag är, förutomRikab, TV4 och Terracom. För att kunna ta emot marksänd digital TVkommer det att krävas en särskild s k set-top-box som omvandlar de digitalasignalerna till de analoga som TV:n är byggd för. Samtliga kanaler imarknätet kommer att krypteras.För att kunna dechiffrera de krypterade kanalerna krävs därför att manköper ett programkort från och sedan betalar en årlig administrations-avgift för detta. Det innebär att det inte räcker med att betala TV-licensen föratt se SVT:s program digitalt, man måste dessutom köpa programkort ochbetala den årliga avgiften.För att ha betalkanaler, t.ex. , behövs ett programkort för attdechiffrera de krypterade betalkanalerna. Regeringen vill nu avgiftsbeläggasamtliga kanaler i det digitala marknätet.För att kunna se SVT:s kanaler krävs därför att man utöver TV-licensenköper ett programkort för ca och erlägger en årsavgift om ca 200 kr.Den som även vill se får betala ytterligare pengar. Vi moderateravvisar denna nya modell för att avgiftsbelägga licensbetalda program. Detman betalar licens för ska man inte behöva erlägga ytterligare avgifter för attkunna se.2.3.3 Sändningstillstånd skall ej förenas med villkor om samverkanRegeringen har föreslagit att Radio- och TV-lagen förändras så attsändningstillstånd får förenas med villkor om samverkan. Enligt våruppfattning kan detta leda till otillbörlig styrning från regeringen på ettsätt som står i strid med yttrandefrihetens principer.Den digitala tekniken innebär att flera program samsas om en och sammafrekvens. Programmens olika signaler blandas i en s k mux och sänds i enfrekvens. Den gemensamma signalen delas sedan upp, de-muxas, imottagaren så att man där kan välja vilket av programmen man ska se. Ifördelningen av tillstånd på olika frekvenser ligger därför ett krav på teknisksamordning mellan de program som delar på en frekvens.Denna samordning är redan möjlig med dagens formulering av Radio- ochTV-lagen. Regeringen vill nu öppna upp för styrning, inte bara avsändningstekniken utan också i samverkan vad gäller val av mux-operatör,sändare, SMS-operatör och EPG-operatör. En sådan kommenderadsamverkan försvårar för den enskilda kanalen och kan motverka konkurrensoch ny utveckling. Man kan heller inte bortse från risken att avsikten är attytterligare cementera de statliga monopolbolagens, och ,ställning. Regeringens förslag till ändring i Radio- och TV-lagen på dennapunkt bör därför avvisas.2.3.4 Begränsa Must carry-regelnDen s k must carry-regeln innebär att kabel-TV-företagen är skyldiga attutan avgift, i kabelnäten, sända samtliga program som sänds medtillstånd av regeringen. har det varit STV1, SVT2 samt TV4. I detdigitala marknätet kräver samtliga program tillstånd av regeringen. Dettaställer krav på förändringar av must carry-regeln vilket också aviserats ien särskild proposition med förändringar av Radio- och TV-lagen. Ävendetta nya förslag är alltför omfattande.Det finns ingen anledning att ålägga kabelägare att kostnadsfritt distribuerakommersiella program. Det kan vidare ifrågasättas om dagens omfattandemust carry-skyldighet är förenlig med yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). I3 kap. 1§ andra stycket YGL stadgas nämligen: "Den frihet som följer avförsta stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter i fråga omskyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i denutsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång tillallsidig upplysning ....".Kravet på allmänhetens tillgång till allsidig information måste rimligenanses tillgodosett genom att de licensbetalda public service-kanalerna TV1och TV2 omfattas av must carry-skyldigheten. Som public service-kanaler ärdet deras uttryckliga uppdrag att tillhandahålla just allsidig information.Därmed kan det inte anses befogat att utöka must carry-skyldigheten till attomfatta andra kanaler för att tillgodose informationsbehovet. Must carry-regeln bör därför begränsas till enbart de licensfinansierade public service-kanalerna. I takt med den av oss föreslagna privatiseringen av TV-kanalerminskar därmed även must carry-skyldigheten.2.4 program skall satellitsändasSVT:s analoga program SVT1 och SVT2 sänds enbart i marknätetför att kunna tas emot av svenska tittare. Dessa program sänds också viakabel bl.a. med hjälp av must carry-regeln som ålägger kabeloperatöreratt sända vissa program i kabelnäten utan villkor om särskild betalning.Det har varit förbjudet för SVT att sända via satellit över Sverigemen har man regeringens tillstånd för detta.Sveriges Television kommer att sända digitalt i marknätet. Must carry-regeln kommer, precis som med de analoga programmen, att tvingakabeloperatörerna att distribuera SVT:s digitala program gratis i kabelnäten.SVT har även i tillstånden för digitala sändningar ålagts att sända de digitalaprogrammen via satellit. Ett av motiven till must carry-regeln har varit att detsom finansierats via TV-licensen eller andra offentliga medel ska kunna tasemot av alla licensbetalare utan villkor om särskild betalning. Dvs man skainte behöva betala extra för t.ex. ett programkort för att kunna se SVT1 ochSVT2.Det är bra att SVT getts frihet att distribuera sina program via satellit. Itakt med att de digitala sändningarnas andel ökar kommer satellitsändningaratt öka i betydelse. Vi moderater anser att det bör införas en möjlighet församtliga satellitoperatörer att distribuera SVT:s program. SVT bör därföråläggas att kostnadsfritt tillhandahålla satellitoperatörer public service-kanalerna, såväl analogt som digitalt, under förutsättning att mottagningenkan ske utan kostnad . Detta bör regleras antingen i sändningstillstånden elleri anslagsvillkor. Regeringen bör därför ges detta i uppdrag .2.5 En fri radio2.5.1 Avveckla stopplagenUtvecklingen av en privat lokalradioverksamhet har inneburit enväsentlig förändring i det svenska mediesamhället. Den borgerligaregeringen bröt radiomonopolet och fick stöd i för en frihetligradiolagstiftning som byggde på yttrandefrihet, mångfald, oberoende frånstat och kommun samt konkurrens som grundläggande hörnstenar. Detfinns fler radiosändningar än de som beslutas av public service-radion och uppenbarligen har det funnits ett betydande intresse för dessasändningar.Under de första åren har den privata lokalradion dominerats av stationermed olika musikinriktning tillsammans med samtal, kommentarer ochnyheter. Lyssnarandelarna är så stora att ingen kan förneka radiostationernasbetydelse. Detta har inte hindrat en rad socialdemokratiska makthavare attuttrycka ringaktning och irritation över det som sänds. Man har också påolika sätt uttryckt en vilja att begränsa friheten i radion.Gradvis utvecklas nu denna radio efter publikens önskemål och behov. Deolika radiostationerna sänder till exempel med konkurrerandenyhetsservice trots att de saknar public service-verksamhetens licens-finansiering.Fortfarande är public service-verksamheten genom sin gynnade ställningsom enda nationellt sändande radioverksamhet och genom sin licens-finansiering dominerande när det gäller till exempel reportage,nyhetsförmedling, kultur- och debattprogram. Public service-verksamhetensnyhetsredaktion är sålunda den kanske mest dominerande ochgenomslagskraftiga nyhetsförmedlingen i landet. I takt med att radionkommit att bli allt viktigare har det därför kommit att bli allt viktigare attslåvakt om mångfald, oberoende och konkurrens för att säkra yttrandefriheten.Socialdemokraterna har trots detta verkat för att motverka de friaradiostationernas oberoende och existens. I föreslogen majoritet av Socialdemokraterna, att samtliga sändningstillstånd skulle dras in vid koncessionsperiodensslut. Till slut tvingades regeringen backa från denna extrema ståndpunkt.Om förslaget genomförts skulle det ha varit en unik åtgärd i den friavärlden. Vidden i det socialdemokratiska utredningsförslaget var omfattande.Om det någon annanstans i världen fanns en regering som på fullt allvarmedvetet ville upphäva fria mediers rätt att existera och verka inom givnalagar och regler skulle reaktionerna i ha varit omfattande. Genom attanvända oss av detta perspektiv kan vi bättre förstå vikten av att skydda denfria radion.Vi välkomnar att regeringen sagt att den tillsvidare inte avser att läggafram något lagförslag som grundar sig på den utredningens betänkande. Dethade för det fria ordets ställning varit av värde om regeringen omgåendehade avvisat utredningsförslaget som omöjligt i en rättsstat och oförenligtmed principen om fria medier. Regeringens långa tvekan är avslöjande förSocialdemokraternas mediepolitik. Det är också regeringens agerande mot defria radiostationerna i övrigt.Socialdemokraternas motvilja mot den fria radion tog sig redan efterregeringsskiftet uttryck i den s k stopplagen som stopparfördelningen av ytterligare lediga frekvenser i etern. Stopplagen förhindraroch förbjuder att ytterligare 20-30 radiostationer etableras. Denframstår som högst tveksam vid beaktande av 3 kap. 2 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen, som anger att sammanslutningar skall hamöjlighet att få tillstånd att sända ljudradioprogram i den utsträckning somtillgängliga radiofrekvenser medger.Lagrådet ifrågasatte om stopplagen var förenlig med 3 kap. 2 § YGL. Omförslaget genomfördes skulle enligt Lagrådet lediga radiofrekvenser ståoutnyttjade åtminstone under en övergångstid. Lagrådet anförde attgrundlagsbestämmelsen inte bara innebär att de skall tas i anspråk utan att deskall tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet. Det faktum att regeringen nu backat från det egnautredningsförslaget om att upphäva de befintliga radiostationernas tillståndunderstryker i detta perspektiv det principvidriga i stopplagen. Befintligafrekvenser skall användas i enlighet med YGL.Utvecklingen inom lokalradion visar att över två miljoner lyssnare tyckeratt mångfalden och informationen har förbättrats genom de privatalokalradiostationerna. Det finns minst 8 lediga frekvenser på FM-bandet. Härtill kommer att arbetar med att ta fram 10-20 sändningsmöjligheter för lokalradio på mellanvåg (AM). Dessafrekvenser bör fördelas i enlighet med lokalradiolagen.Yttrandefriheten och mångfalden inom radioområdet behöver stärkas.Detta kan ske nu genom att stopplagen avskaffas. 20-30 lediga frekvenserför privat lokalradio kan då fördelas redan med start från årsskiftet.2.5.2 Fria nationella radiokanalerVår uppfattning är att det bör vara möjligt med fristående och privataradiokanaler med nationella sändningar. Genom den privatisering avSveriges Radios kanaler som vi förespråkar blir detta möjligt.De privata radiostationer med lokala sändningar som vuxit fram skallkunna genomföra nationella sändningar genom nätverkssamarbete. Det finnsmot den bakgrunden ingen anledning att stationerna i lag skall upprätthållaen viss andel lokala sändningar.2.5.3 Den digitala radion skall vara friIntroduktion av digital radio, den s k DAB-radion, hindras av regeringensklåfingrighet och vilja att styra radioutbudet. Regeringens krav påskönhetstävlingar som urvalsmodell och krav på programinnehåll ochoförändrat ägande är oförenligt både med den redaktionella frihet sommedier skall ha och den kommersiella frihet som medieföretag behöver.Skall den digitala radion utvecklas krävs ett tillståndsförfarande liknandedet som tidigare gällde för den privata lokalradion under den borgerligaregeringen. Det krävs ett auktionssystem och långvariga sändningstillståndför att ge det oberoende och den stabilitet som krävs för att programbolag skata de stora investeringar som krävs för att etablera en ny sändningsteknik ochny marknad.2.6 är det statliga bolag som harmonopol på all analog TV-distribution i marknätet och på huvuddelen avradiodistributionen. I sändningstillstånden mellan staten och public-service bolagen (SVT/UR/SR) och mellan staten och TV4 framgår är tvingad att använda för utsändningarna. Regeringen haräven gett monopol på utsändningarna i det digitala mark-TV-nätet då ingen upphandling skett. monopol på marksänd radio-och TV- bör avskaffas och verksamheten utsättas förkonkurrens. Vidare bör public- service företagen åläggas att upphandlasin distribution i konkurrens. bör privatiseras.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etableringsfrihetens betydelse för tryck-och yttrandefriheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för statens agerande rörandemedier i ett öppet samhälle,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten ej skall reglera formerna förolika programföretags verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ägarbegränsningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om markbundna digitala TV-sändningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgifter för mottagning av licensbetaldaprogram,17. att avslår förslaget till ändring av radio- och TV-lagen vad gäller villkor för samverkan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av public service-uppdraget, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privatisering av TV- och radiostationer,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koncessioner för nyasändningsrättigheter för TV-kanaler skall säljas genom ettauktionsförfarande,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utförsäljning av Utbildningsradion,112. att beslutar upphäva den s.k. stopplagen i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att beslutar att begränsa must carry-skyldigheten ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om regelverk för digital radio,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om konkurrensutsättning av ,116. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om satellitdistribution av SVT:sprogram. 1Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()()()()()()1 Yrkandena 6, 8, 9, 11, 15 och 16 hänvisade till KrU.