mot · GM02Sf266 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf266av tredje vice talman m.fl. (kd)Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden,ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samtsocialförsäkringens administration. Desocialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningarsåsom sjukpenning, rehabiliteringspenning ochnärståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering,yrkesskadeersättningar, handikappersättning samtfolkpension i form av förtidspension. Till området förs 1999utgifter för allmän tilläggspension (ATP) i form avförtidspension samt arbetsskadeförsäkringen. Tillkommergör också kostnader för sysselsättning för vissaförtidspensionärer samt ersättning för kroppsskada.Regeringen anger två mål 1999:- att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade samt-- att socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rätts-säkerhet och kompetens vid ärendehandläggningen.-Kristdemokraterna stöder dessa mål, men anser inte attregeringens politik i praktiken innebär att de uppsatta målenkan uppnås.SamordningFungerande samordning över myndighets- ochorganisationsgränser är absolut nödvändig för att det förstamålet skall kunna förverkligas. Samordning krävs p.g.a. denrenodling av trygghetssystemen som beslutades . Det finns grupper som befinner sig i engråzon mellan stödsystemen. Utan en fungerandesamordning riskerar dessa att falla mellan systemen.Samordning krävs också för att utnyttja de offentligaresurserna på bästa sätt. Gemensamma projekt mellan olikaaktörer var den modell som regeringen föreslog förra året.Utskottets behandling förbättrade modellen något, men intetillräckligt.Förutom samordning behöver resurser tillföras för kompetens- och resurs-förstärkning till arbetslivsinriktad rehabilitering (arbetslinjen) och ökad kom-petens till administration. Detta för att skydda enskildapersoner, så att de inte kommer i kläm mellan olika system. Samordning ochkompetensförstärkning bör underlätta bedömningen av individers situationutifrån en helhetssyn. Regeringen satsar inte tillräckliga resurser på rehabi-litering och inte heller på administration.Rehabilitering är ett samlingsbegrepp för alla åtgärder av medicinsk,social, psykologisk och arbetslivsinriktad art och har som mål att hjälpasjuka och skadade personer att återvinna bästa möjliga funktionsförmåga ochförutsättningar för ett normalt liv. Insatserna inom dessa områden flyter oftain i varandra till en integrerad helhet och alla delar måste fungera ochsamspela för att ett lyckat resultat skall nås.Grupper med behov av extra stöd för att återställa arbetsförmågan och/ellerstärka konkurrensförmågan på arbetsmarknaden är många: arbetslösa sjuk-skrivna, personer med funktionshinder/arbetshandikapp, unga handikappade,psykiskt störda och personer med psykosocial ohälsa. För dessa grupper medbehov av extra stöd är samverkan avgörande.Regeringen ville att berörda aktörer skulle få sluta avtalom gemensamma projekt för att uppnå en effektivare användning avtillgängliga resurser.Utskottet avfärdade projektidén och betonade långsiktighet. Vi kristdemo-krater ansåg dock att den så kallade FINSAM-modellen skulle få stå modellför samverkan inom rehabiliteringsområdet i hela landet.FINSAM står för den försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkringar och hälso- och sjukvård som bedrevs på ett antalorter inom fem olika län. Verksamheten innebar att sjukvårdshuvudmän ochförsäkringskassor gavs ett gemensamt ansvar för kostnader för sjuk- ocharbetsskadepenning samt rehabiliteringsersättning. Genom att användapengar till insatser för vård och rehabilitering som annars skulle gått tillpassiv sjukskrivning kunde kostnaderna för socialförsäkringen minska ochpositiva effekter för de enskilda uppstå.Riksförsäkringsverkets och gemensamma slutrapport omFINSAM visade på mycket positiva resultat. FINSAM innebar ett nytt sättatt pröva hur en förändrad lagstiftning, med tydliga intentioner, fungerar ipraktiken. I de områden som bedrivit försöksverksamhet byggdes en särskildFINSAM-organisation upp. Den ekonomiska drivkraften i FINSAM var enny medvetenhet om socialförsäkringskostnadernas samband med sjukvårdenskostnader. Detta ledde till effektivare användning av de samlade resurserna.FINSAM innebar en ekonomisk besparing i socialförsäkringen på 154miljoner kronor i de fem försöksområdena.Sjukfrånvaron mätt som ohälsotal minskade mellan 1992och 1995. ökade ohälsotalet i riket . Trotsde positiva resultat som utvärderingen av FINSAM-verksamheten visade varregeringen inte beredd att införa den i hela landet.Vi kristdemokrater anser fortfarande att FINSAM-modellen bör införas ihela landet.Ökad rehabilitering I samband med att regeringen aviserade en översyn aveffekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningarföreslog den att i avvaktan på resultatet av en sådan översynskulle medlen för köp av arbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster tillfälligt minskas med 200 miljonerkronor . ansåg att detvar felaktigt. Vi ansåg inte att översynen borde användassom skäl för att sänka ambitionerna när det gällde angelägnarehabiliteringsinsatser och tillsköt de medel regeringen drogin. föreslår regeringen en höjning, men denmotsvarar inte den tidigare minskningen.Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen som sätts in tidigt i sjukfallen harpositiva effekter på antalet sjukskrivningsdagar och förtidspensioner. De somfår de mest omfattande rehabiliteringsåtgärderna är också de som till störstandel går tillbaks i arbete. Det var därför missriktat att dra ner rehabilite-ringsresurserna. Resurser som satsas betalar sig mångdubbelt. Vi kristde-mokrater tillför därför ytterligare medel dels för att återställa till tidigarenivå, dels för en ambitionshöjning. anslår vi därför ytterli-gare och räknar med minskade kostnader för sjuk-penning med och förtidspensioner med 1 250 miljonerkronor. Lägre kostnader för förtidspensioner innebär också en besparing påanslaget för statlig ålderspensionsavgift på 290 miljoner kronor.SocialförsäkringensadministrationUnder fördes allvarliga diskussioner isocialförsäkringsutskottet om situationen iförsäkringsadministrationen på försäkringskassorna. Enoffentlig utfrågning om socialförsäkringsadministrationenanordnades . Inte minst justitieombudsmannensanförande tog upp allvarliga problem. Antalet anmälningarangående socialförsäkringarna visar en ökning på 150 %mellan åren 1990 och 1996. JO konstaterade att utvecklingeninom socialförsäkringsväsendet jämfört med annanverksamhet måste ses som negativ. Bland de brister somförekom nämndes bl a att beslut fattades på helt bristfälligagrunder. Försäkringskassornas höga och ökande antalhandläggningsfel innebar att den enskildes rättssäkerhetförsämrats, konstaterade JO.Om denna allvarliga utveckling hade regeringen ingenting att säga i förraårets budgetproposition utom att den noga skulle följa utvecklingen. Trotsden pressade situationen på försäkringskassorna föreslogs lägre anslag.Beslut på ofullständiga eller felaktiga grunder kostar pengar, fusk ochmissbruk som inte upptäcks p.g.a. bristande kontroll kostar också pengar.Situationen har inte förbättras under det år som gått. Skrivningarna ibudgetpropositionen inom utgiftsområde 10 visar på mycket stora brister. Vikristdemokrater tar målet "att socialförsäkringens administration skallgarantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendebehandlingen"på allvar och tillför därför till administrationen. Det ärviktigt att tillgodose behovet av personella resurser samt ett ökande behov avkompetensutveckling. Genom kvalitetshöjning i besluten och ökad kontrollav försäkringen räknar vi med besparingar inom sjukpenningen på 200miljoner kronor och inom förtidspensionen på 300 miljoner kronor.KvalitetshöjningVi är övertygade om att kvalitetshöjning ochkompetensutveckling går hand i hand. Detta gäller inte minstinom rehabiliteringsområdet. Effektiva och adekvatarehabiliteringsåtgärder måste sättas in så tidigt som möjligt.Det krävs därför stor kunskap hos personalen. Insikten omvad olika funktionshinder innebär måste vara stor. I mångafall rör det sig om s.k. osynliga handikapp där människordrabbats av sjukdom eller skada som lett till funktionshinder.Här finns bl.a. allergiker, astmatiker, diabetiker, mag- ochtarmsjuka, blödarsjuka och whiplashskadade.Den pågående bemötandeutredningen har påvisat att bristande respekt ibemötandet från myndigheter också är ett stort problem. Detta förhållandeunderstryker behovet av kompetensutveckling. Sammantaget finns det allanledning för statsmakterna att utpeka kompetenshöjande åtgärder somprioriterat område . Detta bör ge regeringen tillkänna.Tidiga åtgärderEn stor brist som måste åtgärdas är att aktiva åtgärder sätts inför sent. Göteborgskassans två undersökningar av huruvidasjukbidrag är en väg till förtidspension är nedslåendeläsning. Man ville pröva hypotesen att ett sjukbidrag i självaverket är "inkörsporten" till en förtidspension. Den förstaundersökningen bekräftade hypotesen. Den andraundersökningen gällde sjukbidrag som beviljats efter det attkraven på rehabilitering då sjukbidrag utgesökat. Resultatet av denna undersökning är nedslående.Någon skillnad när det gäller resultaten framkommernämligen inte. Utvecklingstrenderna är likadana i bådaundersökningarna.Liksom förtidspension föregås i allmänhet sjukbidrag av långa sjukfall.För att bryta den negativa utvecklingen är det nödvändigt att aktiva rehabili-teringsåtgärder sätts in . Det måste ske innan ett sjukfall övergått tillsjukbidrag. Statsmakterna måste ställa tydliga krav på Riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna vad gäller tidiga aktiva åtgärder. Detta bör gesregeringen till känna.KarensdagarVi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla tvåkarensdagar med ett högriskskydd . Dettaförstärker budgeten med . Genomdenna åtgärd får de som har få sjukdagar bära en störreårlig självrisk än . Högriskskyddet på 10 dagargör att de som ofta är sjuka får en oförändrad årlig självrisk.Självrisk i form av nuvarande karensdagsbestämmelse, oavsett antal dagar,medför problem för vissa grupper. Regering och riksdag har varitointresserade av att komma till rätta med detta. Många anställda missgynnasgenom dagens regelsystem. Det gäller deltidsarbetande, skiftarbetande,timanställda samt arbetstagare med mer än en arbetsgivare. bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag till regelförändringar.Ersättningsgrundandeinkomst (SGI)Vi föreslår att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) isjuk- och arbetsskadeförsäkringen beräknas påsnittinkomsten . anser viatt skattepliktiga förmåner samt semesterersättning ska varaSGI-grundande. Detta leder sammantaget till ennettobesparing på 700 miljoner kronor.ArbetsgivaresuppgiftsskyldighetEn stor belastning för arbetsgivare är den mängd avuppgifter som de har skyldighet att lämna. Det är angelägetatt arbetsgivarnas uppgiftsbörda minskas så mycket sommöjligt. Informationen om de korta sjukfallen bör kunnainhämtas genom de återkommandearbetskraftsundersökningarna (). Arbetsgivarnasskyldighet att lämna uppgift om korta sjukfall bör därmedkunna slopas helt genom en regeländring i 12 § lagen omsjuklön. Regeringens förslag berör enbart arbetsgivare medfärre än femtio anställda.Ny modell förtrafikförsäkringenFörsäkringsförbundet har i rapporten ansvar förtrafikförsäkringen () och i Utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen - några kompletterande synpunkter frånförsäkringsbranschen () redovisatförsäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar förtrafikförsäkringen än i dag.Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin trafikförsäkring får ettansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken.Försäkringsförbundet har valt att särskilt studera det finska trafikförsäk-ringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenska systemetdå de i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden består främst iden finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust och dendirekta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främstrehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk ochsocial rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft sedan1974 då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikförsäkrings-centralen fungerar systemet bra med en något högre försäkringspremie,medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras till trafi-kanterna.Det alternativ som förespråkar, innebär att samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över tilltrafikförsäkringen. Detta skulle vid en statistisk beräkning innebära attriskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca igenomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står staten för eller , av de personskadekostnader som trafiken orsakar.Enligt detta alternativ skulle samhället avlyftas kostnader på ca 3,8 miljarderkronor. Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänktfordonsskatt, medan den vinst som uppstår genom nya ekonomiska incita-ment för minimering av skador kan delas mellan staten och trafikanterna.En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria årfår högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycketskador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår enpositiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter denlägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blirstödjande för den av beslutade nollvisionen om antalet dödade ochsvårt skadade i trafiken.Statens del av den strukturella vinsten beräknas till 500 miljoner kronor1999 och vardera 2000 och 2001.ReformeratsocialförsäkringssystemKristdemokraterna anser att det framtidasocialförsäkringssystemets utformning måste diskuteras igrunden och att en reformering av systemet måste ske. Vårsyn på ett reformerat välfärdssystem utvecklades utförligtunder förra i motion 1997/98:Sf252. Att somhittills förändra system för system är intetillräckligt. Det är dags att gemensamt försöka ta etthelhetsgrepp på systemen. Det finns då olika vägar att gå.Man kan förbättra, utveckla och samordna de nuvarandesystemen. Sannolikt behövs dock en mer genomgripandeförändring. En viktig beståndsdel i ett framtida system är attdet inte ställer människor utanför försäkringssystemen. bör tillsättas i syfte att nåen bred överenskommelse om socialförsäkringssystemen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FINSAM-verksamhet i hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar för ökad rehabilitering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökade resurser till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetshöjning i besluten och förbättrad kontroll avsjukpenningutbetalningar och förtidspension,5. att som min mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioritering av kompetenshöjande åtgärder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiva rehabiliteringsåtgärder,7. att beslutar införa en andra karensdag i sjukförsäkringen medbibehållet högkostnadsskydd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av regeländringar i karensdagssystemet,9. att beslutar om ny beräkningsgrund för SGI i enlighet medvad i motionen anförts,10. att beslutar avskaffa skyldigheten för arbetsgivare att lämnauppgift om korta sjukfall enligt 12 § lagen om sjuklön,11. att beslutar införa en ny modell för trafikförsäkringen ienlighet med vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda ett reformeratsocialförsäkringssystem,13. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp enligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsförändringA 1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m.20 035 000 000- 6 400 000 000A 2 Förtidspensioner37 896 000 000- 1 550 000 000A 3 Förtidspension: statligålderspens.avg.8 864 830 000290 000 000A 4 Handikappersättningar1 013 000 000+- 0A 5 Arbetsskadeersättningar5 958 900 000A 6 Arbetsskadeers. åld.pens.avg.1 181 300 000A 7 Kostn. avvissa förtidspens.55 000 000A 8 Ersättning för kropps-skador62 600 000B 1 Riksförsäkringsverket710 181 000+- 0B 2 Allmänna försäkrings-kassor4 726 394 000+ 300 000 000Summa för utgiftsområdet80 503 205 000- 7 940 000 000Stockholm den 28 oktober 1998Rose-Marie Frebran (kd)()()()()()()()()()()()()()()