mot · GM02So314 · 1998-10-28 00:00:00 — Det utvecklar metoder och förbättrareffektiviteten inom hälso- och sjukvården, som förnyelse iarbetsformerna inom hälso- och sjukvården kan underlättas.Erfarenhetsutbyte mellan olika vårdgivare ser vi som positivt.Om en vårdinsats kan utföras lika bra och till en fördelaktig kostnad avandra vårdgivare kan landstingen teckna vårdavtal med privata vårdgivare.Detta kan stimulera anställda inom vårdsektorn att starta företag i olikaföretagsformer och därigenom öppnas möjligheten för nya vårdgivare. Dettabör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att även andra legitimerade vårdgivargrupper än läkareoch sjukgymnaster ska ha möjlighet att bedriva verksamhet som enskildvårdgivare och finansieras av . Det kan till exempel gällasjuksköterskor, barnmorskor och psykologer. En ökad mångfald inom vårdenoch omsorgen är också angeläget för att lönerna inom vårdyrket ska höjas nivå som står i relation till den utbildning och det ansvarstagande som deanställda har. En ökad mångfald ger bättre förutsättningar för högre lönerinom den kvinnodominerade vård- och omsorgssektorn.3.3.1 VårdgarantiEn ny vårdgaranti ska införas. Tidsgränsen till operationvar tydlig och värdefull, liksom den nuvarande garantin som gäller alladiagnoser. Vi vill införa en bättre vårdgaranti med ökade rättigheter förden enskilde. När ramarna för sjukvården vidgas måste ambitionen varaatt skyndsamt arbeta bort köerna och då bör nuvarande vårdgarantiutvecklas till att gälla alla diagnoser och att man ska hafått anvisad behandling. har motionerat om införande omen vårdgaranti med anledning av proposition 1997/98:189.Centerpartiet har också ett mål om en tillgänglighetsgaranti som innebäratt ingen ska behöva vänta för besök hos allmänläkareinom primärvården. Tillgänglighet innebär också att patienter snabbt ska fåkontakt med vården via telefon. Väntetider eller obesvarade telefonsamtalska inte få förekomma. Det kravet ställs på administrativa myndigheter ochbör rimligen kunna ställas på sjukvården.3.4 Förändrad roll för sjukhusenCenterpartiet vill utveckla sjukhusvården mot bakgrund av förbättrademedicinska och tekniska förutsättningar. De flesta patienter vårdas idagunder en på sjukhus och får sedan resterande vårdbehovuppfyllda utanför sjukhus. En stor del av den specialiserade sjukvårdenkommer att ske utanför sjukhusen, vid vårdcentraler eller ihemmen. Detta leder till att framtidens sjukhus kommer att vara merkunskapsföretag och mindre institutioner. Hightech-tjänster krävermindre hierarki, mer teamwork och balanserat informationsflöde mellanpatient och vårdgivare.Akutsjukvården kräver hög kompetens och tillgänglighet. Vi vill attvårdinsatsen vid ett akut sjukdomstillstånd ska påbörjas direkt i hemmet ellerpå olycksplatsen för att trygga säkerheten och skapa likvärdiga förut-sättningar för patienten, var än man bor. Satsningar bör göras på ambulans-sjukvården - som ska vara av hög kvalitet.Antalet vårdplatser har minskat kraftigt, medan antalet sjukhus i stort settär oförändrat. Utvecklingen har också gått mot mera samverkan mellan olikaenheter och mot profilering eller specialisering. För att få kunskap om dessaförändringar har Spri genomfört en studie "sjukhusstruktur och kostnader".Den redogör för sambanden mellan kostnader per vårdtillfälle ochsjukhusstorlek vid en tredjedel av landets läns och länsdelssjukhus. Studienger inte belägg för att de stora sjukhusen producerar sjukvård till lägrekostnader än vad de små sjukhusen gör.Närsjukvården ska vara lätt att nå. Därför kräver framtidens vårddecentralisering för att stärka tillgängligheten, som den hög-specialiserade vården kan bedrivas på färre enheter. De små sjukhusen ärofta en del i den nära vården. Innehållet kan se olika ut över tiden. Mångamänniskor upplever dem som en viktig trygghetsfaktor. Det måsterespekteras i den fortlöpande utvecklingen av vården. Även fortsättningsvisska sjukhusstrukturen vara en landstingskommunal fråga. Det finns ingetsom talar för att de medicinska resultaten skulle vara bättre på de storasjukhusen. Inte heller något som säger att det med automatik skulle varatvärtom. Kvaliteten måste kunna säkerställas på samtliga sjukhus. Center-partiet är övertygat om att framtiden kräver såväl små som stora sjukhus. Jumer specifik vården är desto mer centraliserad kan den vara. Vård utomlandsbör vara möjligt, men det får inte inkräkta på andra människors rätt till vård.Detta bör ges regeringen till känna.3.4.1 Vård i hemmetVi vill utveckla vården utanför sjukhusen. Tryggheten att vistas ihemmiljö och möjligheten att ha sina anhöriga nära gör att mångamänniskor väljer hemmet som vårdplats om de får möjlighet till detta.Den tekniska och medicinska utvecklingen gör det möjligt att utvecklabåde basal och avancerad sjukvård i hemmen. En avancerad hemsjukvårdär alternativ till sjukhusvård när det gäller vård av tillfällig karaktär,långvarig vård eller vård i livets slutskede. Den avanceradehemsjukvården kräver att personal med olika typer avspecialistutbildning kommer till den vårdbehövande i hemmet. Denkräver också ofta avancerad teknisk utrustning. Hälften av allhemsjukvård för äldre bedrivs av kommunerna.Övrig hemsjukvård tillhör landstingens verksamhet och en del av denna äratt betrakta som basal då den är då knuten till primärvården. Gränsdrag-ningen mellan basal och avancerad hemsjukvård och mellan kommunalrespektive landstingsanknuten hemsjukvård kan ställa till problem för vård-tagaren. Det behövs en bättre samverkan inom hemsjukvården, hemtjänstenoch slutenvården för att utveckla en fungerande vårdkedja, speciellt för äldre.Vårdtagaren får en bättre kontinuitet i sina kontakter när ett fåtal personersvarar för vården. Detta bör ges regeringen till känna.4 Omsorgen4.1 Omsorg om långvarigt psykiskt sjukaCenterpartiet anser att det krävs flexibilitet i metoderna i omsorgen omlångvarigt psykiskt sjuka och det är angeläget att möta behoven utifrånden enskildes önskemål och förutsättningar. Möjligheten till boende,arbete, dagverksamhet och andra aktiviteter måste tillfredsställas.Omsorg och sociala kontakter är betydelsefullt för ett värdigt liv. Det ärangeläget med ett gott samarbete med frivilligorganisationer ochanhörigföreningar.Omsorgen om de långvarigt psykiskt sjuka är ett kommunalt ansvar i ochmed att psykädelreformen genomfördes. har konstaterat attdet i samtliga landsting och kommuner pågår ett intensivt arbete för attgenomföra reformen. Genomförandet är dock kraftigt försenat. De psykisktfunktionshindrades behov är endast delvis kartlagda i många kommuner. Detkommer att ta än riksdag och regering ursprungligen avsett attförverkliga reformen. Styrelsen bedömer dock att reformen är på rätt väg.Centerpartiet anser att det är nödvändigt att de kommuner som ännu integjort systematiska inventeringar av de psykiskt stördas behov gör det.Fortfarande är de psykiskt sjukas ställning i samhället mycket svag.Hemlöshet är vanligt bland de långvarigt psykiskt sjuka och kommunernahar inte lyckats lösa situationen. Psykädelreformen innebar bl.a. att lång-varigt psykiskt sjuka ska ha ett "normalt" boende och inte behöva vistas påinstitution. Människors lika rätt och värde innebär att vi ska skapalivsutrymme åt alla människor, inklusive ett värdigt boende för dem somidag är hemlösa.4.2 Omsorgen om äldreMänniskor har rätt att känna trygghet inför sin egen och anhörigasålderdom. Äldreomsorgen kommer att ställas inför stora prov. Andelenäldre ökar, människor är friska längre upp men med stigande ålderökar också risken för en komplicerad sjukdomsbild. Det gör attvårdbehovet ökar, både inom den kommunala äldreomsorgen och inomden hälso- och sjukvård som landstingen ansvarar för. Allt högre kravkommer att ställas på de sociala insatserna och på den omgivande miljön.Människor vill i högre grad ha inflytande över sin egen och anhörigasäldreomsorg. Människor med olika kulturell bakgrund kommer attkomma i behov av äldreomsorg. Med flexibilitet och ökad valfrihet kandessa behov mötas.4.3 HandikappomsorgenMänniskor med funktionshinder ska kunna verka i samhället som aktivamedborgare, vilket innebär att alla ska möjlighet till arbete, utbildningoch en varierande och rik fritid. Alla ska ha möjlighet att påverka sitteget liv, boende, vård och behandling. Den viktigaste åtgärden undersenare år är fyrpartiregeringens reform om personlig assistans. Reformenhar mottagits positivt och för de med svårast funktionshinder har deninneburit avsevärt förbättrade möjligheter till ett självständigt, tryggareoch rikare liv. Det är väsentligt att denna rätt består.Personer inom handikappomsorgen ska ha rätt till ett liv tillsammans medjämnåriga och personer som kan ge sociala kontakter. Boendet ska vara såhemlikt som möjligt och yngre människor ska inte hänvisas till att botillsammans med personer inom äldreomsorgen. läggerytterligare förslag i en motion om handikappolitiken.4.4 Gemensamt finansieradKommunerna har tagit över ett allt större ansvar för människorsomvårdnad. Den största reformen var Ädelreformen, däreftergenomfördes handikappreformen och har kommunerna ocksåett ansvar för dem som är långvarigt psykiskt sjuka.Fördelningen av resurserna ska ske med utgångspunkt i den enskildesbehov och önskemål. Det kommer att ställas allt högre ekonomiska kraveftersom vård- och omsorgsbehovet för äldre ökar. Det krävs en omfattandediskussion för att prioritera resurser och för att lösa behoven inom omsorgen.Taxorna för äldre- och handikappomsorg varierar i landet och varjekommun har skapat sin egen modell. Socialtjänstlagens bestämmelser omavgifter för bl.a. äldre- och handikappomsorg ska förtydligas så att för-behållsbeloppet är så högt att vårdtagaren har tillräckligt med resurser försina personliga behov, till boendekostnad och andra normala levnads-omkostnader.4.5 MångfaldDen enskilde vårdtagaren måste själv eller genom sina anhöriga gesreella möjligheter att påverka både var och hur vården skall utföras.Möjligheten att själv få välja hemtjänstpersonal, dagverksamhet ellersärskilt boende måste öka. anser att rätten till valfrihet förhemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer bör regleras i lag.När den enskildes behov dokumenterats skall den enskilde själv ha rättatt inom ramen för tilldelade resurser få välja vårdgivare. Detta bör gesregeringen till känna.4.6 Medicinska insatsernaUtvecklingen inom sjukvården har inneburit ökad effektivitet ochväsentligt kortare vård- och vistelsetid. utgångspunkt är vård ska kunna ges i hemmet för den som så önskar. Genom sam-verkan mellan specialister, primärvård och hemsjukvård bör detta varamöjligt. Det är också viktigt med rehabilitering, korttidsvård ochanhörigstöd. Därmed skulle de problem som många äldre upplever medde korta vårdtiderna vid sjukhusen lindras.Rehabiliteringsinsatser måste ges ökad tyngd i vården och komma igång iett så tidigt skede som möjligt. Det är speciellt viktigt för unga medrehabiliterings- och hjälpmedelsbehov att insatser sker snabbt. Vård-personalen måste ha både medicinsk kunskap och förmåga till personligtengagemang i patientens rehabilitering.Rätt insatta och utprovade hjälpmedel har en stor betydelse för mångaäldres välmående. Att få hjälp att förbättra och vidmakthålla sin funktions-förmåga är viktigt för en god livskvalitet. Hjälpmedel för rehabilitering ochtrygghet måste säkras för att mer av sjukvården ska kunna ske i hemmet. Enhelhetssyn och samlad bedömning måste göras i ansvarsfördelningen mellankommuner och landsting.I och med att tandvårdsreformen träder i kraft kommer denuvarande problemen med att äldre, boende inom omsorg, inte fårtillgång till tandvård. Den nya tandvårdsförsäkringen löser de nuvarandeproblemen. I en särskild motion om tandvården preciserar vi några ytterligarekrav.4.7 AnhörigvårdI dag sköts cirka två tredjedelar av all omvårdnad av anhöriga som oftaska kombinera detta med ordinarie förvärvsarbete. En tredjedel av allahjälpbehövande äldre får hjälp av hemmavarande maka/make och derasinsatser har stor betydelse för samhället som helhet. Det är i många fallett mycket krävande arbete och oron för att inte räcka till medomvårdnad och stöd kan vara mycket pressande.Denna "tysta omsorg" har stor betydelse för de äldres sociala välbe-finnande och livskvalitet. Enligt socialtjänstlagen bör kommunen ge stöd ochavlösning för att underlätta för dem som vårdar personer som är långvarigtsjuka, äldre eller har funktionshinder. Anhöriga måste få möjlighet att föra endialog om insatserna för den anhörige. Information och utbildningsinsatserbehövs både för anhörigföreningar och intresseorganisationer och även direkttill enskilda anhöriga i större omfattning än . Det behövs riktadeutbildningsinsatser till anhörigvårdare och här kan brukarråd fylla en viktigfunktion.Regeringen bör ta initiativ till överläggningar med de båda kommun-förbunden i syfte att se över hur ett utökat stöd till dem som vårdarnärstående skall kunna ske. Följande frågor bör tas upp vid över-läggningarna: en fortsatt utbyggnad av avlastning och växelvård, för-bättringar i kommunernas regler för hemvårdsbidrag och ökade möjligheterför närstående att anställas, en utvidgning av kretsen av dem som har rätt attvara anhörigvårdare med ersättning från samt enytterligare förlängd period för dem som vårdar.Ett bättre samhällsstöd till anhörigvårdarna torde kunna leda tillekonomiska besparingar genom att färre platser utnyttjas på sjukhusen ochinom äldreboendet. anser att en hälsoekonomisk undersökningav anhörigvårdens betydelse bör genomföras.Det är viktigt att uppföljning och kvalitetskontroll sker även avanhörigvården. bör utveckla metoder för hur denna upp-följning kan ske med beaktande av de berörda personernas integritet.Socialstyrelsen bör även få i uppdrag att fastställa riktlinjer för hur stödettillde anhöriga skall utformas, t.ex. genom uppsökande verksamhet. Detta börges regeringen till känna.4.8 Vård i livets slutskedeVård i livets slutskede ska utgå från patientens önskemål och situation.Respekt för anhörigas känslor måste visas. Många vill vara i en kändmiljö med nära anhöriga och vänner och vård i hemmet är ett värdefulltalternativ till sjukhusvård.Enheter för Hospisvård har blivit fler . Dess vårdideologibetonar helhetssynen, där de fysiska, psykiska, sociala och existentielladelarna ingår. Målsättningen är att skapa livskvalitet för både patient ochanhöriga, när ingen medicinsk bot längre finns. Vård i livets slutskede krävermycket tid och kunskap. Även om patienten är medicinskt färdigbehandlad,kräver den palliativa (lindrande) vården vid livets slut högt kvalificerademedicinska och omvårdande insatser. Effektiv smärtlindring är en insats somde flesta patienter i livets slutskede behöver.Allt fler patienter väljer att vårdas i hemmet under sin sista tid i livet.Hemsjukvården är under uppbyggnad i hela landet. Vård i hemmet ärpatientens eget fria val. Sjukvården ska dygnet runt svara upp med adekvatkompetens. Tillgång till avlastningsplats ska vara garanterad när behovuppstår. Särskilt måste man bevaka att frivilligheten också omfattar dem somhar svårt att hävda sin rätt och saknar närstående som kan göra det i derasställe. Kvalitetsuppföljning av hemsjukvården i livets slutskede är viktig.Den bör innefatta insyn, formella kompetenskrav på vårdpersonalen och densjukes möjligheter att påverka samt möjligheterna att i hemmiljön utföranödvändiga vårduppgifter och åtgärder. Tillgänglighet, kontinuitet, sam-ordning samt samverkan med social hemtjänst är andra viktiga kvalitets-kriterier för patientens trygga och säkra vård. Detta bör ges regeringen tillkänna.4.9 Sociala insatsernaInnan ädelreformen uppfattades ofta "långvården" som en dålig ochmedikaliserad äldrevård med trista flerbäddsrum, som inte gav patienteroch närstående möjligheter till avskildhet och privatliv. Genom attkommunalisera sjukhemmen och utveckla äldreboendet skulle ett mersocialt innehåll utvecklas. Trivsel och hemkänsla skulle möjliggöras.Antalet bostäder för särskilt boende har ökat betydligt. I huvudsak är denfysiska miljön bra även om många gamla fortfarande saknar en privat sfär.Ofta har den fysiska standarden i boendet och utrustningsnivån tillmättsstörre betydelse än innehållet i omvårdnaden. Respekten för den enskildesönskemål ska vara utgångspunkt för de sociala insatserna i det särskildaboendet. En god äldreomsorg förutsätter en meningsfull vardag för deboende och frivilliginsatser och kontakt med de anhöriga är av särskildbetydelse. Detta bör ges regeringen till känna4.9.1 FrivilliginsatserFrivilliga insatser för människor, som är i behov av stöd och hjälp ärangelägna och ska uppmuntras. har alltflerfrivilligorganisationer vuxit fram. Det är ofta yngre pensionärer somhjälper äldre att handla eller ta en promenad. Deras insatser är mycketbetydelsefulla och för dem själva stimulerande att få visa omtanke.Många organisationer gör en omfattande insats för äldre och ensamma.Kyrkornas, Röda Korsets och pensionärsorganisationernas insatser ärmycket viktiga för de enskilda individerna och för samhället i stort.Frivilliginsatserna inom äldreomsorgen kommer att vara en begränsad menbetydelsefull del av äldreomsorgen även . Många nyblivnapensionärer med relativt framför sig kan få ökad livskvalitet genomkontaktverksamhet inom äldreomsorgen. Denna kan vara betydelsefull förbåde yngre och äldre. Det är inte av ekonomiska skäl som det är angeläget attstimulera frivilligverksamheten inom äldreomsorgen. Formerna för sam-verkan mellan offentlig och ideell sektor bör utvecklas och frivilligverksam-heten stödjas via de organisationer som verkar inom området. Detta bör gesregeringen till känna.4.10 HemtjänstenI takt med att de äldre blivit fler och kommunernas ekonomi delvisförsämrats har förändrats och mer övergått från att varaallmän service till de äldre till att ge omvårdnad i hemmen. ärbiståndsbedömningen mycket strikt och i princip bara de som är i direktbehov av vård beviljas hemtjänst. Det finns också ojämlikheter ifördelningen av . Högre utbildade och högre tjänstemän fårhemhjälp i större utsträckning än vad lågutbildade och arbetare får. Ävenkvinnors behov av att erhålla hemtjänst bedöms annorlunda än mäns.Kvinnor anses klara mer själva än vad män gör och kvinnor får därmedmindre hjälp än män, trots att behoven är lika stora. Ojämlikheterna böranalyseras och åtgärdas.Det ställs stora krav på personalen inom . De utför ofta ettarbete ensamma och under stor tidspress. Vårdbiträdets arbete styrs av de-taljerade arbetsscheman, målformuleringar och förhållningsregler. Arbetetkoncentreras till de allra mest nödvändiga uppgifterna. Även förhjälpmottagaren är det stressande när uppgifterna ska göras under tidspressoch det finns alltför litet utrymme för egna önskemål. Otryggheten ökardessutom om hjälpmottagaren möter nya vårdbiträden varje gång. Arbetetinom måste organiseras så den äldre träffar samma vårdgivareoch att de möts med respekt och integritet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Många pensionärshushåll, som inte erhåller hemtjänst, är ändå i behov avservice. Det kan vara hjälp med städning, att putsa fönster, klippa gräset,handla och skotta snö. Arbetsuppgifter som inte längre utförmen som bidrar till ökad trygghet och trivsel i hemmet. En ökad möjlighettill tjänster i hemmet skulle med all sannolikhet bidra till att mångapensionärer kan hjälpa sig själv och inte behöva anhållaom hjälp av kommunens hemtjänst.Pensionärshushållens behov av vardaglig service skulle kunna tillgodosesgenom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. Det enklaste sättet attgöra detta är genom ett system med hemservicecheckar för pensionärs-hushåll. Vårt förslag ska omfatta alla pensionärshushåll, förtids- ochfolkpensionärer, och ska gälla för alla normalt förekommande tjänster ihemmet. Det som förekommer inom den behovsprövade ska inteingå i detta system. lägger ett förslag om detta i denekonomisk-politiska motionen med anledning av budgetpropositionen.5 PersonalsituationenOmstruktureringarna inom den offentliga sektorn har gjort att dengenomsnittliga utbildningsnivån för personalen inom hälso- ochsjukvården har höjts . Andelen sjuksköterskor och läkareökar medan övrig personal minskar i antal. Många anställda inom hälso-och sjukvården och den kommunala omsorgen är födda ochom tio, blir det stora pensionsavgångar. Arbetsgivarna har idagsvårigheter att få sökande till vissa nyckeltjänster.Många platser på gymnasieskolans vårdprogram står tomma. Denna trendmåste brytas och arbetet inom vård och omsorgssektorn måste uppvärderas.Många vårdanställda känner frustration över organisationen och de långabeslutsvägarna. Därför väljer många att lämna vårdyrket. En orsak är attungdomar vill jobba i organisationer där man har möjlighet att påverka ochdelta i beslutsfattandet. Den hierarkiska vårdorganisationen uppfyller inte dekraven.Behovet av att rekrytera personal är stort och för att ungdomar ska söka sigtill yrket måste det göras omfattande sommarjobbssatsningar så att de fårmöjlighet att pröva på arbetet. Dessutom bör lärlingsutbildningen utvecklas.Kommuner och landsting måste förebygga den kommande personalbristenbl.a. genom att uppmuntra ungdomars entreprenörsanda.Den generella utbildningsnivån bör höjas, inte minst inom äldreomsorgen.För att arbeta inom det särskilda boendet bör man minst vara utbildadundersköterska. Det bör också finnas möjlighet till specialistutbildning ellerkvalificerad yrkesutbildning efter gymnasiet. Vid intagningen till vård- ochomsorgsutbildningen ska det ställas höga krav på den sökande. Förutombetygsintagning bör lämpligheten bedömas vid intervjuer och utbildningenbör tidigt innehålla en praktikperiod.Utbildning måste löna sig. Utvecklingsplanering, individuell lönesättning,kompetensutveckling och olika former av arbetstidslösningar är medel för attöka vårdyrkenas attraktivitet. Det krävs också en översyn av schema-läggningar, tjänstgöringsgrader, arbetsbelastning samt lönenivåer. Fram-tidens vårdarbetare måste få en rimlig chans att försörja sig på sitt arbete ochdet kräver heltidstjänster. Lönenivåerna inom vård- och omsorgssektorn ärförhållandevis låga, vilket är vanligt i sektorer som domineras av en eller ettfåtal arbetsgivare. Med en ökad mångfald av arbetsgivare kommer lönernaatt stiga och arbetsinsatserna får ett högre värde.Satsningar bör göras för att rekrytera personal med mycket hög utbildningi utbildningsplanering. Arbetsgivarna måste också ta ansvar för utbildning avsin personal. Kontinuerlig vidareutbildning och kompetensutveckling börkomma alla personalkategorier till del. Det behövs mer ledarskaps- ochchefsutbildning. Både det manliga och kvinnliga ledarskapet bör utvecklas.Detta bör ges regeringen till känna6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett hälsojusterat BNP-mått,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokala folkhälsorapporter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om metoder för hälsokonsekvensanalyser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsoforskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statistiskt underlagsmaterial,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsoarbete för barn,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsoarbete för äldre,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brukarråd,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av rätt tolk,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patientutbildning,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iförvaltningslagen att medborgarna får ett korrekt bemötande,212. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den politiska ansvarsrollen,13.