mot · GM02U501 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U501av m.fl. (mp)Utträdesparagraf i EU, m.m.InledningFolkomröstningen gällde ett deltagande i EU "ienlighet med ". harutvecklingen inom EU gått snabbt. Ett nytt fördrag,Amsterdamfördraget, med än mer makt till , harförhandlats fram inom EU och sedan antagits i genom stöd från , ,, och . Dessapartier har under föregående mandatperiod också bildatmajoritet för , som innebär attinvandrarpolitiken harmoniseras och att gränskontrollernaförsvinner, Europolkonventionen, som innebär att unionenfår en gemensam polis med stora befogenheter och ett förstabeslut angående den grundlagsändring som krävs för attSverige ska kunna gå med i . Med vilken rätt?Miljöpartiet anser att det, precis som i , ochPortugal, borde varit en folkomröstning innanAmsterdamfördraget antogs i . Att inteförankrade beslutet hos svenska folket var olyckligt.Miljöpartiet anser att varje genomgripande förändring avEU:s grundlagar skall underställas en folkomröstning innanSverige ratificerar förändringarna.Alla opinionsundersökningar som gjorts efter folkomröstningen visar atten majoritet av svenskarna är kritiska mot EU. Att då flytta ytterligare makttill är att visa brist på respekt mot folkviljan. anser attsvenskarna bör höras i en folkomröstning om vad man anser om fortsattdeltagande i det nya EU som vuxit fram. Om resultatet visar att det finns enmajoritet mot svenskt deltagande i EU bör regeringen inledaarbetet för ett svenskt utträde ur EU. Denna motion tar upp riktlinjer för hurett svenskt utträde ur EU kan genomföras, för mer ingående redogörelse ompartiets kritik mot EU hänvisas till tidigare motioner, bl a Miljöpartietsmotion på Amsterdamfördraget (97/98:U16).Demokratin har försvagatssedan EU-inträdetDet vållade stor uppmärksamhet att avväljarna visste "att stiftar lagar", vid enundersökning . Vid tolkningen tycks man dockha bortsett ifrån att den låga andelen "rätt svar" eventuelltkan bero på att är rätt svar på fråganom vem som stiftar lag för , eftersom intehar annat än att acceptera de direktiv som ministerrådet,alternativt ministerrådet och tillsammans,beslutat om.Totalt har 11 600 EU-rättsakter införlivats i svensk rätt, därav minst 8 000förordningar och 1 440 direktiv. Häri ingår naturligtvis hela den befintliga"acquis communautaire" som antog i samband med EU-inträdet.Därefter har, enligt 1997/98:RR11, ca 100 direktiv/år införts i det svenskarättssystemet. Det betyder att en mycket stor del av de regler som gäller iSverige - lagar och myndighetsförordningar - har beslutats av EU.Till detta kommer illustrerade makt att ändrademokratiska beslut, t ex när det gäller den s k parallellimporten och BelgianBlue. Det har också klargjorts att alkoholpolitik avgörs av EG-domstolenliksom, eventuellt, i sista hand frågan om stängning av . Ettsvenskt folkomröstningsbeslut skulle alltså kunna omintetgöras av !EU-avgiften hamnar fel ochförhindrar reformer påhemmaplanSveriges nettokostnad för EU-medlemskapet är drygt 10miljarder kronor . Belastningen på statsbudgeten ärdubbelt så stor. De pengar som betalar till EUhamnar dessutom i helt fel fickor. Officiella EU-beräkningaranger att av utgifterna svindlas bort, andrauppskattningar - bland annat från franskanationalförsamlingens - uppger tiodubbelt så högsumma. I värsta fall skulle alltså ca 2 miljarder svenskakronor svindlas bort. Dessutom kan en stor del av de EU-utgifter som inte kan klassificeras som svindel ifrågasättas, tex går tre fjärdedelar av jordbruksstödet till industrielltkemikaliejordbruk. Eftersom nästan hälften av EU:s utgifterär jordbruksstöd innebär det att satsar ungefär 7miljarder kronor på ett miljöfientligt jordbruk i andraeuropeiska länder - som dessutom överlag inte är fattigareän Sverige.Vikten av enutträdesparagrafDet finns ingen utträdesparagraf i . anser att det är av oerhörd vikt att EU:sfördrag kompletteras med en utträdesparagraf, för attundvika konflikt om ett land väljer att lämna unionen och föratt omöjliggöra osaklig skräckpropaganda från dem sommotsätter sig utträde. Regeringen bör därför verka inom EUför att få till stånd en utträdesparagraf i EU-fördraget.Paragrafens innehåll kan ha ungefär följande innehåll:EU-medlem som så beslutar enligt sina konstitutionella regler kan lämnaEU-medlemskapet. Medlemskapet upphör senast vid det första årsskifte sominfaller närmast efter det att meddelande om beslutet att utträda i vederbörligordning notifierats till sekretariat, om detta inträffar minst sexmånader efter notifieringen, annars som överenskommesmellan utträdeslandet och en kvalificerad majoritet av de återståendemedlemsstaterna, dock senast vid det andra årsskiftet efter notifieringen.Skyldighet att betala in medlemsavgift upphör som medlemskapeteller, om överenskommelse görs om stegvis utfasning, senast efter notifieringen.Utträdesland som tidigare medverkat i annan organiserad samarbetsformmed EU (frihandelsavtal, associering etc) har rätt att om det så önskar återgåtill denna tidigare samarbetsform, efter förhandling om detaljändringar somkan vara motiverade av faktorer som inträffat sedan utträdeslandet tidigaremedverkade i nämnda samarbetsform.EU förbinder sig att avstå från varje form av handelspolitiska, kommersiellaeller andra repressalieåtgärder mot EU-land som väljer att utträda ur unionenenligt de fastställda procedurerna. I praktiken kommer en utträdesansökan att behandlas merpolitiskt än juridiskt. och inom överskådlig tid skullesannolikt övriga EU-länder dra sig för att förvägra en formellutträdesbegäran från en regering, baserad på enfolkomröstning. Folkrättsligt kan efter enseger för utträdesanhängarna i en folkomröstning hänvisa tillWienkonventionen art 56 b). har visserligen isamband med krav på utträdesparagraf i EU-fördragetframfört tvivel på tillämplighet. Men iett läge där utträdesparagraf saknas och företrädare förregeringen har hänvisat till denna konvention är det ändårimligt att den vägen prövas.Formulering av alternativvid en folkomröstningDen formulering som stod på valsedeln vidfolkomröstningen -94 (ett deltagande i EU "i enlighet medMaastrichtfördraget") har i efterhand visats skapa tvist omvad som egentligen beslutades vid folkomröstningen. Denfråga som väljarna skall svara på vid en kommandefolkomröstning bör formuleras kristallklart så att ingamissförstånd kan uppstå, till exempel: "Anser du att Sverigesmedlemskap i skall upphöra möjligt efterförhandlingar med EU:s företrädare om de praktiskaomständigheterna, dock senast den 31/12 1999? Svar: Jaeller Nej"Om resultatet av folkomröstningen visar att en majoritet av svenska folketvill lämna EU bör regeringen naturligtvis omgående anmäla detta till EU ochsamtidigt begära förhandlingar, dels om praktiska formaliteter för utträdet,bl a upphörande av medlemsavgiftsbetalning, dels om nya samarbetsformermed EU. meddelas EFTA-länderna att söker återinträde.Överläggningar begärs om omförhandling av . böromgående också besluta om en allmän översyn av alla lag- ochregeländringar sedan EU-medlemskapet och se till att alla regler som ändratsenbart pga av EU-anpassningen och utan saklig grund omprövas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom EU skall verka för att få till stånd enutträdesparagraf som reglerar skeendet när en medlemsstat vill lämna EU,2. att beslutar att varje genomgripande förändring av EU:sgrundlagar skall underställas en folkomröstning innan ratificerarförändringarna,3. att beslutar att en folkomröstning om fortsatt medlemskap iEU skall hållas i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 18 oktober 1998Birger ()()()()()Per ()()()()()()()()()()()