mot · GM02Sf635 · 1998-10-28 00:00:00 — Framförallt hoppas vi att man kommer att se överkursplanen och att man i ökad grad kommer att anpassaundervisningen till varje individs förutsättningar och behov.När det gäller att öka den uppsökande verksamheten vill viunderstryka att sådan uppsökande verksamhet kommer att hastörst effekt om man inte använder någon form av tvång ellerutnyttjar invandrare och invandrarorganisationer i dennaverksamhet.De skolor som har hemspråk i olika språk skulle kunna erbjuda alla eleverundervisning i dessa språk. Det är en tillgång som man inte tar vara påoch det skulle mer än någon annan åtgärd höja statusen på hemspråks-undervisningen och ge hemspråkslärare en högre status. Det är också viktigtatt arbeta med att förbättra kvaliteten på hemspråkslärarnas utbildningsnivå.Segregerade bostadsområdenStorstadskommitténs rapport ochAftonbladets serie visar tydligt påklyftorna i olika bostadsområden. Massarbetslöshet,fattigdom, utanförskap, våld och kriminalitet är en verkligheti invandrartäta områden.Invandrarfamiljer bor ofta i storstadsområden. De är mer trångbodda ochbor oftare i hyreshus. Det förekommer s.k. etnisk boendesegregation. Ochdet bor många invandrare i s.k. segregerade bostadsområden i de mer slitnaoch förfallna miljonprogramsområdena.Boendesegregationen innebär att invandrarna missgynnas på flera olikaområden. Detta delar de med andra invånare i de eftersatta områdena.Negativt är bl.a. risken för att de sociala kontakterna mellan svenskar ochinvandrare tenderar att bli alltför få och att svenskans ställningsom sammanhållande språk försvagas. Det får bland annat till följd att mångaav de svenska familjerna som bor i dessa svenska, mångkulturella områdenoch trivs med det flyttar när barnen närmar sig skolåldern. Svenskan somtalas i dessa områden är ofta bristfällig och utvecklas inte tillräckligt iskolan.Boendesegregationen speglar invandrares sociala och ekonomiska villkor istort. Invandrartäta områden blir ofta lågstatusområden, och underhåll ochupprustning eftersätts. Vi vill öka samhällets resurser till dessa områden såatt en god boendemijö uppnås. För att höja statusen vill vi förläggamyndigheter och institutioner hit samt stimulera företagsetablering. Det ärockså viktigt med en fungerande offentlig service, och vitala delar såsomPosten bör inte läggas ned i dessa områden. Dessutom bör personalen inomoffentliga sektorn och i de beslutande församlingarna i dessa områden speglabefolkningens sammansättning bättre . Det är av stor vikt att mansatsar på att följa upp de hyresvärdar och bostadsförmedlare som diskrimi-nerar invandrare, både genom information och utbildning, men även genomlagstiftning och hårdare straff.För att komma åt problematiken med segregerade bostadsområden behövsgenerella åtgärder inom bostadspolitiken (se nedan), en förbättring av denövriga generella politiken, inkl. lagstiftningen, men också säråtgärder för attkomma tillrätta med den situation som finns idag.Andra generella åtgärder inom bostadspolitikenAndra generella åtgärder som vill genomförakommer att öka möjligheten till ett mer jämbördigt liv församhällets alla medborgare och innebära ett bättre boende.Vi vill införa ekostadsdelar, ge de boende ett ökat direktinflytande och möjlighet till ökat ansvarstagande för sittboende och sin vardag samt utöka fritidsverksamheten idessa områden, speciellt för de yngre. För att skapa ettattraktivt boende kan olika hustyper blandas.NäringspolitikenEn viktig beståndsdel i att minska arbetslösheten ochdiskrimineringen av invandrare är näringspolitiken. Vi kan tatill vara de resurser och kunskaper som finns hos invandradegrupper genom att stimulera egenföretagandet. I ett längreperspektiv leder det också till att diskrimineringen avinvandrare minskar då den svenska omgivningen får respektgenom att man visar att man ger samhället nytt företagande.Människor med invandrarbakgrund möts av fler hinder för det egnaföretagandet, såsom större svårigheter att få lån, svårare att få bra informa-tion om företagande osv. Det är viktigt med åtgärder som tar bort dessahinder och regeringen bör återkomma med förslag till sådana åtgärder.Åtgärdsprogram för attkomma tillrätta med deproblem som denmisslyckadeinvandrarpolitiken haråstadkommitVi anser att det behövs ett åtgärdsprogram för att komma åtden situation som den misslyckade invandrarpolitiken haråstadkommit. Dessa åtgärder är tänkta att vara temporäratills dess att den visuella diskrimineringen har minskatdrastiskt och de olika invandrargruppernas situation är merjämbördig med de övriga medborgarnas. Vi anser att detbehövs en utredning som i samråd medinvandrarorganisationerna tar fram förslag till sådanaåtgärder. Men regeringen bör lägga framförslag till ett åtgärdsprogram, som man senare kan revidera.Ett sådant förslag skulle kunna innehålla följande: (1) riktadeåtgärder för invandrare som vill starta eget, (2) enorganisation eller informationsbyrå som förmedlarinformation om starta eget till invandrare, som kan informeraom regelsystemet, som kan planera eller ge kurser eftermodell i och , (3) möjlighet att låna utpengar till invandrare, jämför med kvinnolån, (4) att manflyttar ut statusfyllda och internationella verksamheter tillinvandrartäta områden.Den nya myndigheten för integrationVi är kritiska till ett separat integrationsverk och anser attstaten skall stödja kommuner och landsting och ge dem iuppgift att arbeta med frågan i projektform och i långsiktigaarbetsformer. borde få i uppgift att samlain information och vara en kunskapsbank. Vi ser samtidigtDO:s och roll som viktiga urintegrationssynpunkt och vill att anslårmedel till dessa båda verksamheter.Integration och återvandringEn god integration skapar förutsättningar för den som villåtervända. Det får dock inte förekomma påtryckningar frånstat eller kommun. Tyvärr ser dock verkligheten annorlundaut . När man från kommunens sida diskriminerarinvandrare och underlättar återvandring är det ettsätt att få människor att känna sig ovälkomna i . Ochdet är om inte en direkt så dock en indirekt påtryckning. Enannan viktig aspekt i återvandringspolitiken är att Sverigebör lagfästa de återvändandes rätt att återvända till Sverige.Regeringen bör återkomma med förslag för att kommatillrätta med bägge dessa frågor.AmnestiAntalet illegala flyktingar som kan befinna sig i kanvara från 5 000 upp till 40 000 personer. Det finns ingensäker statistik på hur många som befinner sig gömda iSverige. Vår bedömning är att många som gömmer sig utgörbarnfamiljer. hjälper frivilligorganisationer, kyrkan ochenskilda människor de människor som gömmer sig.Miljöpartiet vill att regeringen ser över framförallt situationen för degömda flyktingbarnen i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det mångkulturella samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och inriktning för den framtida integrationspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om introduktionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om asylsökande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i skolan,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarrepresentationen i utredningar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att DO:s befogenheter och resurser ökas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala DO,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning för att se över frågan om att omvandlalagen om olaga diskriminering i till en ren civilrättsliglagstiftning,211. att beslutar om ändring i lagen om rösträtt för invandrare såatt alla invandrare behandlas lika,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade direktiv för kommittén med översyn av lagen om svensktmedborgarskap,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet är likastark som lagen om jämställdhet på arbetsmarknaden,414. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett integrationsprogram för invandrare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antidiskrimineringsklausuler,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskundervisning för alla,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska språket och äldre invandrare,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sfi-undervisningen,119. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om segregerade bostadsområden,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitiken,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att komma till rätta med de problem som denmisslyckade invandrarpolitiken har åstadkommit,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall anslå medel till ,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integration och återvandring,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gömda flyktingars situation.Stockholm den 28 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)1 Yrkandena 6, 16 och 18 hänvisade till UbU.2 Yrkande 10 hänvisat till JuU.3 Yrkande 11 hänvisat till KU.4 Yrkande 13 hänvisat till AU.