mot · GM02U630 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U630av m.fl. (c, kd, fp, mp)KambodjaDet finns anledning att känna oro inför utvecklingen i Kambodja.Militarismen och våldsmentaliteten visar inga tecken att avta, tvärtom.Sedan juli 1997, då CPP-ledaren, andre premiärministern sin rival förste premiärministern partiledare prinsRanariddh i en kupp, har minst hundra mord begåtts.Ekonomin har stagnerat sedan kuppen som inträffade samtidigtmed finanskrisens utbrott i . Den kambodjanska valutan har rasat,matpriserna stigit och levnadsförhållandena försämrats för flertalet.Förväntade utländska investeringar och turister har uteblivit. Bistånds-beroendet har ökat.Valet till nationalförsamlingen hölls med mycket högt valdel-tagande. Det övervakades av två kambodjanska organisationer, de politiskapartierna och utländska observatörer, däribland svenska, som ingick i deninternationella observatörsgruppen (JIOG). Deras bedömning, att valetgenomfördes med ett resultat som på ett trovärdigt sätt representerade detkambodjanska folkets vilja, är inte oomstridd. Kritiken kommer bl a från dekambodjanska övervakningsorganisationerna, trots att dessa måste uppträdamycket försiktigt. De utländska valobservatörerna begränsade sin verk-samhet till själva röstningen och rösträkningen. De granskade inte omvalkampanjen bedrivits på lika villkor. Oppositionsledare som tvingats flykunde återvända först till valkampanjen, de fick endast litet utrymme i TVoch på flera platser tvingades de stänga sina kontor och ta ner skyltarna.Dessutom kan metoden för mandatfördelningen ifrågasättas. Trots att CPPendast fick av rösterna besatte de 64 av de 122 platserna i national-församlingen. Med samma metod som användes i det FN-organiserade valet1993 skulle de endast fått 56 mandat och oppositionen skulle segrat. Detta ärillavarslande för lagstiftnings- och regeringsarbetet under de kommande femåren.1 Våldets byråkrati2Många brott begås av militärer. Brottslingar skyddas av polisen.Rättsapparaten är korrumperad och domare arbetar ofta under hot. Defattiga är praktiskt taget rättslösa. Denna våldets byråkrati styrs avguvernörerna, de militära befälhavarna och polischeferna i provinsernaav vilka flertalet fick sina positioner under det tidigare kommuniststyret.Poliser och andra makthavare som gör sig skyldiga till brott gårostraffade då ingen statstjänsteman enligt artikel 51 istatstjänstemannalagen får arresteras och ställas inför rätta för något brottmed mindre än att regeringen ger sitt samtycke.De svåra våldsbrotten möjliggörs av den stora mängd skjutvapen somcirkulerar i landet efter många års krig. Ofta får svartsjukedramer ochpenningtvister därför ett tragiskt slut. Militariseringen gäller även politiken.Under ett par års tid byggde de båda premiärministrarna upp livvakter medtung beväpning som stridsvagnar, raketvapen och helikoptrar och började enkapprustning som kulminerade i kupp.För att få ett slut på våldet och skapa rättstrygghet måste krigsmaktenskäras ner och de demobiliserade soldaterna utbildas för civilt arbete, mestamöjliga av skjutvapnen samlas in och förstöras, artikel 51 i statstjänste-mannalagen avskaffas och politikernas privatarméer upplösas.3 Blockerad utveckling4Med ett icke-fungerande rättsväsen, en genomkorrumperad förvaltningoch en penningslukande krigsmakt är utveckling inte möjlig. Denstyrande eliten satsar resurser på huvudstaden ochmissgynnar det fattiga folkflertalet.Kambodja är ett mycket fattigt land med utbredd undernäring, låg andelbarn i skolorna och en växande aidsepidemi. Skogen exploateras genomillegal avverkning och utsmuggling via , och underbeskydd av de lokala militära cheferna. Det betyder att statskassan går misteom stora intäkter.Uppenbart är att varken regering, eller domstolar gjortnågra allvarliga försök att få bukt med korruptionen. För de utländskabiståndsgivarna måste det bli en central fråga att statens pengar hanteras påett ansvarsfullt sätt. Därför borde ta initiativ för att utveckla denstatliga revisionen och att villkora biståndet.För att få igång utvecklingen måste det internationella biståndet inriktas på- att stärka kvinnornas politiska, ekonomiska och sociala ställning så attde kan bli den utvecklingskraft som landet så väl behöver-- att ge småbönderna möjlighet att återställa jordbruket som landetsbasnäring, vilket är förutsättningen för ekonomisk utveckling-- att utveckla den statliga revisionen och understödja dem som - oftamed stora personliga risker - för kampen mot korruptionen.-5 De kommande lokalvalen6Det har skapats ett starkt engagemang bland befolkningen och hopp omökad rättvisa. Därmed uppstår möjligheter för civilsamhället attutvecklas. Detta måste få kraftfullt stöd från det internationellasamfundet inte minst inför det kommande valet av byråd eller bychefer.Övervakning av valprocessen måste inledas möjligt och isamarbete med kambodjanska organisationer med god kännedom om ochinblick i vad som sker på lokal nivå. Dessa organisationer måste fåtillräckliga resurser.7 De mänskliga rättigheterna8FN har påtagit sig ett ansvar för att förbättra efterlevnaden av demänskliga rättigheterna. Dess MR-kontor i har gjort storainsatser för att bevaka och påtala MR-brott. Kontoret utsätts ständigt föranklagelser och hot om stängning framförallt från Hun Sen. Denne harockså attackerat FN:s specielle MR-representant och krävt att han skallbytas ut.De kambodjanska organisationernas självständighet hotas av ett lagförslagsom skulle ställa dem under regeringens kontroll. De skulle inte få ta emotbidrag från utländska organisationer vilket skulle slå hårt mot MR-organisationerna vilka är av central betydelse för att öka medborgarnassamhällsengagemang, uppdaga MR-brott och korruption, värna om natur-resurserna och utveckla civilsamhället.Om respekten för de mänskliga rättigheterna ska kunna förbättras måste- FN:s MR-kontor och specielle MR-representant få nödvändigaekonomiska och personella resurser och garantier för fortsattverksamhet-- FN:s årliga MR-konferenser övervaka utvecklingen-- de kambodjanska MR-organisationernas självständighet försvaras-9 Rättegång mot folkmördarna10I begicks ett av världshistoriens värsta folkmord under PolPot-styret 1975-79 som tros ha kostat två miljoner människor livet.Praktiskt taget varje kambodjansk familj plågas av minnen av detta.Förövarna har gått fria. Ett stort antal militärer som gått över tillregeringssidan har fått amnesti och nya positioner i regeringsarmén.Bland dem finns sannolikt åtskilliga som deltagit i folkmordet. Det är enangelägenhet för världssamfundet att hålla en rättegång och fastställaansvaret för folkmordet.11 Ett internationellt ansvar12Det internationella samfundet tog på sig ett ansvar genom fredsavtalet1991 och FN-insatsen. ställdes visserligen utanförförhandlingarna som ledde till fredsavtalet men vi har ett moralisktansvar både genom vårt tidigare engagemang och genom det bistånd viger.Den viktigaste kvarstående resultatet av FN-insatsen är att det väckteförväntningar på ett demokratiskt styre och en vilja att kämpa för demokrati.Det visade det höga valdeltagandet i förra valet.Omvärlden måste vara mer aktiv. När en regering finansierar halvastatsbudgeten med utländskt bistånd, måste givarna noga granska hurbiståndet används. måste se till att det sker på ett sätt somöverensstämmer med de svenska biståndsmålen.Det är viktigt att det internationella engagemanget inte avtar när tiden gåroch det inträffar bakslag. krig och terror kommer detatt ta tid till dess kan bli en utvecklingsstat och ett rättssamhälle.Djupa sår måste läkas efter Pot-tiden och svåra konflikter måste lösasmellan dem som bekrigade varandra under 80-talet.13 Hemställan13 Hemställan14Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att minska våldet och öka rättstryggheten i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en större andel av biståndet till skall inriktas påkvinnor och landsbygdsutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt initiativ för att utveckla den statliga revisionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övervakning av de lokala valen i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till och den specielle MR-representanten iKambodja,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övervakningen av utvecklingen i på FN:s årliga MR-konferenser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försvar av de kambodjanska MR-organisationernassjälvständighet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en rättegång mot de ansvariga för folkmordet i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkor för biståndet och granskning av om detta används ienlighet med de svenska biståndsmålen.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()