mot · GM02Fi206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi206av m.fl. (kd, m, fp)Företagsstöd och arbetsgivaravgifterSveriges långsiktiga konkurrenskraft försvagas avsnedvridande företagsstöd. En växling av företagsstöd motsänkta arbetsgivaravgifter skulle öka sysselsättningen ochbidra till att konkurrens sker på lika villkor.Att beskatta företag för att sedan ge tillbaka pengarna i form av bidrag tillinvesteringar och nyanställningar har flera nackdelar. Företagsstöden sned-vrider konkurrensen. kan förlora marknadsandelar tilloffentligt subventionerade konkurrenter.Vidare krävs en omfattande offentlig administration för att välja ut vilkaföretag som ska subventioneras, dela ut bidragen och övervaka eventuelltfuskande. Dessutom tvingas de stödsökande företagen lägga ned storaresurser på att ansöka om bidragen.Företagsstöden kan också locka företagen till långsiktigt felaktigasatsningar. De offentliga stöden fördelas till vissa specifika ändamål. Om enviss investering är subventionerad lockas företagen från andra investeringarde annars skulle ha genomfört.Slutligen skapas också samhällsekonomiska effektivitetsförluster närskatterna höjs för att finansiera stöden. Dessa uppstår på grund av attförtjänsten av arbete och investeringar minskar. I - vad kostar det egentligen? uppskattas denna förlust till mellan 30-50procent av skatteuttaget.I september 1995 tillsattes en kommitté med uppgift att se över de statligaföretagsstöden och föreslå möjliga alternativ. Kommittén menade att enväxling av stöden mot sänkta arbetsgivaravgifter inte skulle ha några störrepositiva effekter, eftersom arbetsgivaravgiftssänkningen endast kunde blimarginell. Orsaken till denna bedömning var att Företagsstödsutredningenberäknade att stöden endast uppgick till , vilket ärfel. Denna summa skiljer sig betydligt från andra beräkningar. Exempelvisvisade tidigare nämnda rapport från att det statliga företagsstödetuppgick till per år.Den främsta anledningen till att siffrorna skiljer sig åt är att exkluderade de flesta av de arbetsmarknadspolitiska stöden.Kommittén konstaterade också att en avveckling av de arbetsmarknads-politiska företagsstöden inte skulle ge utrymme för en sänkning avarbetsgivaravgiften. Orsaken ansågs vara att alternativet till stöden är attstaten måste betala ut arbetslöshetsersättning och därmed sker ingennettobesparing.Rapporten på arbetsmarknaden från Riksdagensrevisorer visade att åtgärder som ALU, API och beredskapsarbeten har storaundanträngningseffekter. Exempelvis konstaterades att för varje 100 trängs 95 ordinarie jobb ut. Det innebär att nästan hela kostnaden fördenna åtgärd skulle bli en nettobesparing om drogs in. BådeALU och beredskapsarbeten har undanträngningseffekter på över 75 procent.En undersökning av starta-eget bidraget som genomförts av AMS visar attdet utnyttjas till av individer som även utan stödet skulle öppnateget. uppger att de kanske skulle startat utan stöd.Endast 17 procent av dem som erhöll bidraget ansåg att det hade avgörandebetydelse. Bidraget utnyttjas till stor del i branscher med låg lönsamhet ochstagnerande sysselsättning. Det leder till att existerande företag konkurrerasut av nystartade och statligt subventionerade företag. Vidare stimulerasbranscher med dålig utvecklingspotential, dvs strukturomvandling försvåras.Kreditgarantier bör i stället i vissa fall kunna lämnas nyföretagare inomramen för de krediter som lämnas nya företag av Almi.En indragning av rekryteringsstödet torde innebära en ren nettobesparing.Stödet ges till företag som anställer långtidsarbetslösa. Bidraget förändrarinte antalet sysselsatta, utan påverkar endast vilka som får jobb. Enavveckling av stödet skulle inte betyda att fler personer blev arbetslösa.Det finns även stora besparingar att göra inom arbetsmarknads-utbildningen. Nära hälften av kostnaderna för utbildningen utgörs avkostnader för lärare och utbildningsmaterial. Ersättningen till de arbetslösautbildningsdeltagarna utgör alltså inte hela kostnaden. Dessutom har fleraundersökningar visat att öppet arbetslösa har större möjligheter att få jobb ände som genomgår arbetsmarknadsutbildning.En grundlig genomgång av företagsstöden visar att besparingar är möjliga.Besparingarna skulle ge utrymme för sänkta arbetsgivaravgifter, vilket imotsats till företagsstöden inte skulle snedvrida konkurrensen mellan företag,eftersom effekten av stöden i sig är ringa.En annan effekt som inte fått samma uppmärksamhet är att storleken påandelen arbetslösa i arbetsmarknadspolitiska åtgärder påverkar lönebild-ningen. Om antalet arbetslösa i åtgärder når den omfattningen att den öppnaarbetslösheten hamnar under jämviktsarbetslösheten kommer det att innebäraen press uppåt på löner och priser. Då nu har ett inflationsmål, vilketinnebär att kommer att strama åt, så leder således detta till ökadtotal arbetslöshet. För omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form avstöd kommer alltså att öka den totala arbetslösheten.Stödpolitiken leder till snedvridning av konkurrensen. Denna uppfattningdelas av Småföretagsdelegationen som i sin förslagskatalog (SOU1998:94)föreslår att varje gång offentligt stöd utgår bör stödgivaren tydligt visa hurkonkurrensen påverkas.Vidare skapar den nuvarande stödpolitiken felaktiga incitament både förföretag och arbetskraft. I nuvarande utformning leder arbetsmarknads-politiken till ökad arbetslöshet.Finansutskottets majoritet avstyrkte en liknande motion under föregåenderiksmöte (betänkande 1997/98:FiU1) med motiveringen attregeringen har aviserat att de kommer att arbeta vidare med frågor som berörbland annat skatteväxling. Några förslag i den riktningen har ännu intekommit från regeringen. Vi menar att skälen för förändring av stödpolitikenkvarstår.En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas med uppdrag att analyserai vilken mån sänkta arbetsgivaravgifter är ett bättre alternativ än vissa av denu i olika former förekommande företagsstöden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheterna att växla företagsstöd mot sänktaarbetsgivaravgifter.Stockholm den 27 oktober 1998Inger Strömbom (kd)()()()()()