ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N203av de ()Stimulera nyföretagande och företagsexpansionNär nu alla talar om att nya arbeten skall tillkomma i detprivata näringslivet är dags att gå från ord till handling!Ett sätt är att snabbt gå igenom samtliga lagar och förordningar somföretag/företagare måste följa. Syftet med detta är att få en samlad bild förattsedan kunna ta bort eller ändra alla lagar, regler och förordningar somförsvårar, hämmar eller förhindrar företagandet. Det gäller allt från att startanya företag till att befintliga expanderar och anställer fler.En hel del av detta arbete kan anses utfört av Småföretagardelegationen,vilken också lagt fram en rad förslag till åtgärder med denna inriktning.Flertalet av dessa förslag bör omgående genomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett skyndsamt genomförande avSmåföretagardelegationens förslag beträffande förenklingar och ändringar avberörda lagar och förordningar i syfte att stimulera nyföretagande ochföretagsexpansion.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02N205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N205av och ()Utveckling och tillverkning av svenska vindkraftverkRiksdagen har beslutat att inleda en förtidakärnkraftsavveckling och därmed rubbas balansen påefterfrågad och producerad elenergi. Möjligheten att genomimport från andra europeiska länder kompensera bortfalletfrån en eller flera reaktorer är oklar, och den svenskasatsningen på att utveckla och utnyttja förnyelsebaraenergikällor måste intensifieras.För att inte än en gång hamna i ett totalberoende av fossila bränslen måstealla möjligheter att utnyttja inhemska förutsättningar till energiproduktiontillvaratas. Biobränslet, som enligt vår mening har den största potentialen,bör ges ökade resurser på forskningssidan, såväl för produktionsledet som förteknik- och utvecklingsledet. En nationell plan som klarlägger den uthållig-hetsmässigt, miljömässigt och ekonomiskt optimala produktionen avbiobränsle bör med största skyndsamhet presenteras av regeringen.Vindkraften, som är en ofta förespråkad ersättning för nedlagd kärnkraft,har genom sin höga kostnad per producerad energimängd för närvarandeingen utsikt att på rimliga ekonomiska villkor långsiktigt ersätta denprisbilliga kärnkraftsenergin. Det är naturligt att ställa frågan huruvida vi iSverige skall satsa på ett energislag som redan på investeringsstadiet visar enekonomiskt ogynnsam kalkyl.Utvecklingen av svensktillverkade vindkraftverk har stött på storaekonomiska svårigheter och importeras i princip 100 procentav de nyinstallerade verken från annat land. Statsmakten har dock bestämt attstödja nyinvesteringar i vindkraftverk och en direktsubvention sker såledesnär nya sådana byggs. Kraven för statens stöd är dock att den installeradeeffekten inte får underskrida . Eftersom svenska konstruktöreroch tillverkare, till skillnad från t.ex. danska tillverkare, startade sin verk-samhet i ett näringsklimat där inga subventioner förekom, förelåg svårigheteratt driva produktion i en skala som motsvarar en industriell tillverkning. Detdanska försprånget på volymsidan, såväl effektmässigt som antalsmässigt,innebär att det i vårt land inte tillverkas så stora generatorer (200kilowatt) som krävs för att vid en nyinvestering erhålla statsbidrag.De snedvridande inhemska reglerna har således medfört att svenska vind-kraftstillverkare, trots stora teknikframgångar, inte på jämförligt ekonomiskagrunder kunnat utvecklas till jämbördiga konkurrenter på stora vindkraftverk.För att inte även framöver missgynna svensk vindkraftteknik krävs attregelverket för bidrag till investeringar ändras. Naturligast är att helasubventionen slopas - i andra hand bör de för svenska tillverkare hämmandekraven omarbetas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade regler för att stödja svensk vindkraftteknik.Stockholm den 15 oktober 1998Lars ()()
mot · GM02N206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N206av ()Stimulera företagandetDet är av största vikt för framtida möjligheter attminska arbetslösheten att det skapas ett positivt ochstimulerande klimat för företag i allmänhet ochnyföretagande i synnerhet. De flesta bedömare är eniga omatt absolut erforderlig minskning av arbetslöshetenhuvudsakligen endast kan ske genom expansion inom detprivata företagandet.Tyvärr upplever många företagare att företagsklimatet i många fall inte ärpositivt. Denna beklagliga, men dessvärre oftast korrekta uppfattning, spridstill dem som skulle vilja vara intresserade av att starta företag.Många företagare upplever att de i sin vardag i alltför stor omfattningtvingas syssla med sådant som inte berör produktion och försäljning. Det ären väl känd åsikt bland företagare att t.ex. omfattande och tidskrävandestatistik måste levereras till olika myndigheter. Dessutom upplevs mångaregler kring företagandet som onödiga och alltför byråkratiska och uppfattasinte sällan som att företagare i allmänhet åtnjuter en låg trovärdighet frånsamhällets sida.Det är också av stor betydelse att företagandet ekonomiskt ges bättreförutsättningar. Det går inte att kräva att en företagare skall utvidgaverksamheten om densamme inte anser sig erhålla ekonomiska förbättringar.Varför skall företagare jobba mera, om de inte får ekonomisk vinst för sittmerarbete? Det går inte längre att leva i den naiva och verklighetsfrämmandeförhoppningen att företagare skall göra extrainsatser utan ekonomiskersättning! Vilka löntagare skulle acceptera mer arbete, men ingen ökad lön?Det verkar tyvärr finnas en generell föreställning om att företagare alltidtjänar bra. Inget kan vara mer fel! Den timlön som många företagare tar utligger oftast på en lägre nivå än vad som gäller för många löntagare. Detansvar och de risker som företagande ofta innebär, måste på ett bättre sätt änsom sker förbättras ekonomiskt.Om en företagare skapar nya jobb och för detta erhåller ekonomiskförbättring, bör det ses som positivt för alla. Dessvärre saknas alltför oftadenattityden. I stället ifrågasätts ofta ekonomiskt framgångsrika företagare, jainte sällan händer att sådana anses närmast suspekta. En företagare somutökat sitt företag och tjänar pengar på det betraktas ibland som lite "skum".De som däremot vinner stora pengar på den mångfald av lotterier sombedrivs under statligt ansvar betraktas inte sällan i medierna och denallmänna debatten som "hjältar". Dessa attityder måste förändras. Sker inteså är risken överhängande att de som tänkt utvidga eller starta företagförlorar entusiasm. Regeringen måste därför underlätta för företagen ochskapa ett positivt klimat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av respekt och stimulans avseende företag ochnyföretagande.Stockholm den 19 oktober 1998Sten ()
mot · GM02N207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N207av ()EU-medel vid projektstartSverige har varit medlem i EU . I samband medmedlemskapet involverades i ett antal olikastrukturfonder, gemenskapsinitiativ osv medmedfinansiering från EU. Alla geografiskt avgränsademålområden eller horisontella program har ett genomarbetathandlingsprogram, SPD, som godkänts av EU.Idag förs ett resonemang från EU om engagemang i dessamålområden eftersom det finns en stor tröghet i utbetalandet av EU-medlen.Det är naturligtvis anmärkningsvärt att projektmedel inte betalas ut i detomfång som beviljats. Det finns dock förklaringar till dessa motsats-förhållanden. har självt byggt in denna problematik i det svenskautbetalnings/rekvireringssystemet.SPD/OP bygger på initiativ underifrån, såsom t ex nätverkssamverkan,ideella föreningar, byalag, småföretagarsamverkan osv. Ofta är detprojektägare som inte har egna resurser eller ens har möjlighet att erhållabanklån. För övrigt så är inte räntekostnader för EU-projekt bidrags-berättigade. Med det svenska systemet måste varje projektansvarig redovisakostnader innan EU-medel kan erhållas. Frågan är hur de som är projekt-grupp, exempelvis ett nätverksprojekt för kvinnliga företagare varsorganisation är uppbyggd på en idéell förening, skall kunna ha tillräckligtmed kapital för att ligga ute med projektpengar? Det som skett är attbeviljade projekt har lagts ned eller förhalats i väntan på att andraoffentliga myndigheter kunnat träda in och låna ut pengar. Många projekt-ägare har gett upp eller avstår från EU-medlen. Framför allt så får dock dettaen sådan effekt att underifrånperspektivet håller på att gå förlorat och gerenbart offentliga myndigheter möjlighet att vara projektägare. Därför måsteSverige ändra sitt utbetalningssystem så att till beviljade projekt ges avde beviljade EU-medlen i samband med projektstart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbetalningssystem för EU-projekt.2.Stockholm den 16 oktober 1998Åsa ()
mot · GM02N208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N208av och ()Miljökonsekvenser vid en förtida kärnkraftsavvecklingDen förtida avvecklingen av kärnkraften som regeringen,och ställer sig bakom leder till storamiljöförsämringar. Inledningsvis främst i , omBarsebäcksverket stoppas. En fortsatt avstängning avreaktorerna i , och Forsmark kommeratt leda till mycket betydande försämringar för miljön påmånga håll i Sverige.Att tvingas starta samtliga oljebaserade elproduktionsenheter i Sverigesamt att importera el från danska med flera andra länders kol- och olje-baserade elproduktionsenheter leder till ytterligare miljöbelastningar. Attvidare t.o.m. importera elkraft från östeuropeiska "sämre" kärnkraftverk, ände som skall stängas här hemma, är direkt utmanande.Sverige kan inte heller klara utställda mål för minskade koldioxidutsläppvid en avveckling av kärnkraften. Regeringens reträtt i koldioxidfrågangenom sitt krav att i EU få acceptans för att få öka de svenska koldioxid-utsläppen underminerar förtroendet för ambitionerpå miljöområdet.Vi anser att konsekvenserna för miljön av en förtida avveckling avkärnkraften i inte är tillräckligt klarlagda varken på kort ellerlängre sikt. Därför anser vi att det finns mycket starka skäl att genomföra enbred miljökonsekvensanalys av kommande effekter för miljön av enkärnkraftsavveckling i i såväl det korta som längre perspektivet.Denna miljökonsekvensanalys bör genomföras omgående och slutföras innanen eventuell avveckling får inledas.En förtida avveckling av den svenska kärnkraften är varken av energi-politiska, samhällsekonomiska eller miljöpolitiska skäl ansvarsfull ellerförsvarbar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en bred miljökonsekvensanalys avvad den aviserade kärnkraftsavvecklingen innebär för miljön i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade koldioxidutsläpp vid en kärnkraftsavveckling i Sverige.Stockholm den 20 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02N209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N209av (m)Översyn av minerallagenGruvhanteringen har en lång och betydelsefull historia iSverige. och har varitbegrepp i den svenska historien.Skelleftefälten liksom malmfälten kompletterar bilden inutid.Omfattande prospekterings- och förberedelsearbete krävs före öppnandetav nya gruvor - oftast i dagbrott.Minerallagen reglerar villkor och förutsättningar för dessa för-beredelser - olika stadier i undersöknings- och prospekteringsverksamheten.Man kan lätt konstatera att prospekteringsverksamheten har utomordentligtgynnsamma villkor i . Gällande minerallag syftade just till detta - attkraftfullt stimulera prospekteringsverksamheten och därmed på siktgruvnäringen i landet.Men denna prioritering av prospekteringsintressena har ingalunda varitkonflikt- och problemfri. Allt tydligare framtonar nu en uppenbar konfliktmellan prospekteringsintressen å ena sidan och markägarintressen å andrasidan. Ett antal fall i har tydligt satt ljusetpådessa konflikter. Flera orsaker kan finnas för att konflikterna blivit tydligast idenna del av landet.ÄgarförhållandenaEnskilda markägare dominerar ägandet - statens ochbolagens markinnehav är tämligen blygsamma i Götaland.ArronderingenMarken är uppdelad på ett mycket stort antal små fastigheter.TraditionerI finns nästan ingen gruvhanteringstradition.Prospekteringsverksamheten uppfattas som att "främmandepersoner kränker den enskilda äganderätten".Gruvhanteringen är i söder ej förknippad med tillkomst av"nya jobb". Snarare upplever man attprospekteringsverksamheten lägger en "död hand" överfastigheter och bygden och hotar andra jobb. Inte utan foguppfattar man också att den enskilda äganderätten kommit påundantag i minerallagens tillämpning. "Man känner sig heltenkelt rättslös" som flera berörda markägare uttryckte detvid ett informationsmöte i i södra är min bestämda uppfattning att den enskilda äganderätten på ettoacceptabelt sätt träds förnär i den nuvarande minerallagen. En förändringmåste komma till stånd. bör därför besluta om att geregeringen i uppdrag att skyndsamt se över gällande minerallag i syfte attväsentligt stärka den enskilda äganderätten i förhållande till prospekterings-intresset.Annan lagstiftnings sätt att hantera olika typer av intrång i äganderätten -villkor och ersättningar - kan då vara relevant att studera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyndsam översyn av minerallagen i syfte att stärka denenskilda äganderätten.Stockholm den 21 oktober 1998Anders G Högmark (m)
mot · GM02N210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N210av ()KonkurrensverketEn väl fungerande konkurrens är en nödvändig förutsättningför en gynnsam utveckling av en marknadsekonomi som densvenska. Eftersom det ständigt förekommer försök tillkonkurrensbegränsningar till nackdel för konsumenterna ärdet en viktig uppgift för samhället att motverka skadligainskränkningar av konkurrensen. har sedan längevalt att öppna sin ekonomi för konkurrens från utlandet. Vihar i många internationella sammanhang verkat för frihandel,och vårt näringsliv har därigenom både blivit utsatt förhårdare konkurrens och erbjudits nya möjligheter attkonkurrera i andra länder. Vårt medlemskap i innebärstora förändringar av konkurrenssituationen i , och vikan vänta än större förändringar i framtiden.Som redskap för att konkurrensen skall fungera tillfredsställande har vibland annat konkurrenslagen och . Med tanke på de starkaproducentintressen som ständigt försöker begränsa konkurrensen behövs detsåväl en kraftfull lagstiftning som en stark myndighet. Att konkurrenslagenoch möter en så stark kritik beror bland annat på att de hari uppgift att i konsumenternas intresse utmana starka krafter i samhälle ochaffärsliv.Konkurrenslagen fick sin nuvarande utformning . För fram-tiden måste både konkurrenslagen och myndighetsorganisationen anpassasoch utvecklas för att möta nya förutsättningar. (SOU 1997:20) har haft till uppgift att kartlägga och sammanställa erfaren-heter av lagens utformning, tillämpning och administrativt förfarande underlagens första tre år.Utredningen anser dock att det egentligen är omöjligt att utvärdera densvenska konkurrenslagen. Inget land har gjort någon samlad ekonomisk ochrättslig utvärdering av en nationell konkurrenslag. Utredningen hävdar att detär tvivelaktigt om det överhuvudtaget finns några ekonomisk-vetenskapligametoder att mäta effekten av konkurrenslagar. Utredningen anser att ensamhällsekonomisk utvärdering bara kan göras på lång sikt men att ocksådetta är förenat med betydande svårigheter.Att anser sin egen analys vara ytterst ofull-komlig ger dock ingen anledning till politisk passivitet i dessa frågor. Detfinns skäl att föra in konkurrensfrågorna i ett bredare samhällsperspektiv.Vad som talar för det bredare perspektivet är att konkurrens till varje pris iflera fall kan innebära samhällsekonomiska kostnader och onödiga välfärds-förluster.Enligt min mening har i flera fall givit uttryck för enalltför snäv syn på de frågor som ligger inom dess område. Ofta tycks detinte ha någon betydelse för verket om en avreglering leder till sämre serviceför medborgarna, ökad ekonomisk brottslighet eller sämre arbetsmiljö. Jagefterlyser en myndighet som kan anlägga mer av en helhetssyn på kon-kurrens, effektivitet och välfärd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utveckla till en myndighet medett bredare perspektiv på konkurrens, effektivitet och välfärd.Stockholm den 21 oktober 1998Jan ()
mot · GM02N213 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N213av ()Lokalisering av Wasaskogs huvudkontorNär det tidigare , nuvarande ,bolagiserades påbörjades en utförsäljning av de tidigarestatliga skogarna. Exempel på oseriös exploatering från nyaägares sida har lett till berättigade reaktioner frånlokalbefolkningen.Olika typer av opinionsinsatser för möjligheter att, på olika sätt, rädda kvarägandet i bygden har genomförts. I i norra togs bl a initiativtill att stoppa utförsäljning. Resultatet av detta har slutligenblivit att staten beslutat om återköp av viss skogsmark och bildandet avWasaskog.Mycket talar för att Wasaskogs huvudkontor bör förläggas till norraDalarna och . Bl a pågår redan ett intressant projekt inom byagrupp-erna i området med syfte att skapa ett lokalt förvaltningsprogram för dessaskogar.Projektet bedrivs tillsammans med , , i Uppsalaoch projektet kommer att pågå framöver kan kontoretmed fördel placeras i närheten av denna verksamhet. Naturligt är också atthuvudkontoret förläggs i anslutning till de aktuella markerna.I bolagsordningen för Wasaskog står för övrigt att bolagets säte skall vara iSärna.Kommunstyrelsen i kommun står också bakom en sådanbegäran.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av Wasaskogs huvudkontor till norra ochSärna.Stockholm den 21 oktober 1998Ulf ()
mot · GM02N216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N216av och ()MikroföretagenOmkring av de privata företagen i äregenföretagare, utan anställda. Fler privata företag måstetillkomma och möjligheter för dessa att anställa måsteuppmärksammas och möjliggöras. "Mikroföretag" är ett begrepp som många egenföretagare själva användersom en beteckning för sin utsatthet. Många är de regler, avgifter och skattersom slår mycket hårt särskilt mot ensamföretagare och många vittnar ombehov av att nyanställa, men situationen med administrativt krångel och storarisker avhåller dem från detta.Mikroföretagen måste uppmärksammas. Arbetslösheten skulle minska omfler egenföretagare vågade anställa fler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmärksamma mikroföretagens situation.Stockholm den 22 oktober 1998Cristina Husmark ()()
mot · GM02N218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N218av ()Utlokalisering av statlig verksamhet till länStatsmakterna bör vid ny- eller omorganisation avmyndigheter utlokalisera statlig verksamhet till län.Kalmar län har av statsmakterna klassats som regionalpolitiskt problem-område. har också i de regionalpolitiska besluten antagit enprioriteringsordning som skall gälla i händelse av aktuella utlokaliserings-beslut. I det beslutet prioriteras län för tillkommande lokalise-ringsbeslut. Något sådant beslut om utlokalisering till länet har ännu intefattats i samband med att och regeringen avgjortlokaliseringsärenden. Därför finns det anledning att återupprepa kravet på attriksdagen skall leva upp till tidigare fattade målsättningsbeslut och lokaliseratillkommande statlig verksamhet till län.Det finns en rad skäl utöver den av uttalade målsättningen vidutlokaliseringar för utlokalisering just till län. län är det länilandet som i jämförelse med andra län har den lägsta andelen statlig verk-samhet. En jämnare fördelning av den statliga verksamheten är angelägensåväl ur regionalpolitiska rättviseskäl som i fråga om närhet och tillgång tillden service som statens verksamhet företrädesvis står för.Länet har drabbats hårt av nedläggningar både av statlig verksamhet ochannan verksamhet under en mycket lång tid.Regionaliseringen av statliga myndigheters organisation som ,och m.fl. har medfört att huvudkontoren förlagts utanförlänet i samtliga fall som en regionalisering skett.Informationsteknikens utveckling möjliggör nu lokaliseringar av verksam-heter till de regionalpolitiskt högst prioriterade delarna av landet på ett sättsom tidigare föreföll otänkbart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utlokalisering av statlig verksamhet till län.Stockholm den 21 oktober 1998Agne ()
mot · GM02N219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N219av ()Lokalisering av statliga arbetstillfällen till HärnösandI samband med beslutet om nedläggning av HälsingeFlygflottilj beslöt regeringen att tillföra Söderhamn350 statliga arbetstillfällen genom en utlokalisering av vissaverksamheter från bl a . En särskild utredare fick iuppdrag att utarbeta förslag till vilka statliga verksamhetersom kunde lokaliseras till . Dessutom beslötregeringen att höja bidragsnivån för regionaltutvecklingsstöd, som också bidragit till cirka200 arbetstillfällen.Härnösands kommun, som i likhet med har varit utsatt förnedläggning av en militär verksamhet - KA 5 - där totalt cirka 300 arbets-tillfällen försvunnit, borde enligt min mening också ha blivit föremål för ettlika kraftfullt regeringsinitiativ att medverka till en kompensation avförlorade arbetstillfällen genom utlokalisering av statliga verksamheter tillHärnösand. Ett sådant statligt initiativ kan än mer anses motiverat, eftersomHärnösand förutom förlusten av KA 5 också har förlorat cirka 30 kvali-ficerade tjänster i samband med överflyttningen av länsskattekontoret tillÖstersund och ett trettiotal arbetstillfällen, då länskontor i slogs samman och lokaliserades till har varit hårt drabbat av nedlägg-ningar inom såväl offentlig som privat sektor. Kraftfulla åtgärder krävs föratt bromsa den negativa utvecklingen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en särskild kommitté, meduppgift att framlägga förslag på statliga verksamheter, som kan lokaliserastill och kompensera bortfallet av de statliga arbetstillfällena vidKA5 och länsskattekontoret,2. att hos regeringen begär förslag om att höja bidragsnivån förregionalt utvecklingsstöd för kommun.Stockholm den 23 oktober 1998Per-Richard Molén (m)