mot · GL02U61 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Motion till riksdagen1997/98:U61av m.fl. (mp) med anledning av skr. 1997/98:89 Mnskliga rttigheter i svensk utrikespolitik GrundvrderingarAtt leva r mer n att bara finnas till. Att leva r att knna,lska, grta, ta ansvar och vxa. Vi kan som mnniskor intevxa om vi inte ges mjlighet att verkligen delta i samhlletsutveckling. Vi mste kunna pverka det bygge som r vrframtid. Drfr verkar vi miljpartister fr en deltagandedemokrati.En deltagande demokrati frutstter att frdelningen i samhllet rrttfrdig och att alla mnniskor, efter sina frutsttningar, ges rtt ochmjlighet att vxa i frihet. Genom en rttvis frdelning med garanterad socialoch materiell grundtrygghet fr alla skapar vi goda frutsttningar fr ettsamhlle i balans.Alla mnniskor har samma vrde och gemensamma grundlggande behov.Miljpartiet vill med politiska medel garantera alla bde rtten ochmjligheten att tillfredsstlla dessa behov. Mnniskan r i frsta hand enbiologisk, social och andlig varelse. Men i den politiska och ekonomiskadebatten har hon reducerats till en ekonomisk enhet, vars frmsta uppgift ratt vara en kugge i det ekonomiska hjulet. En frutsttning fr att vimnniskor ska kunna terervra vr vrdighet r att ekonomin understllsekologiska, demokratiska, sociala och kulturella ml.Den rika delen av vrlden utgr av jordens befolkning menlgger beslag p av jordens naturresurser. Det r ohllbart ochorttfrdigt. Hgkonsumerande vrldsdelar mste ppna sig mot omvrlden,skriva av u-lndernas penningskulder, sttta en ny solidarisk vrldsordningoch verge kraven p materiell tillvxt.P en enda jord med begrnsade resurser r vi alla beroende av varandra.Ansvaret fr tillstndet i vrlden r gemensamt. Vi vill verka fr enutjmning och en mer rttvis frdelning av jordens resurser. Alla mnniskormste f sina grundlggande behov tillgodosedda.Vr politik vilar p en fyrfaldig solidaritet- solidaritet med djur, natur och det ekologiska systemet-- solidaritet med kommande generationer-- solidaritet med vrldens folk-- solidaritet med mnniskor i vrt eget land-Respekten fr de mnskliga rttigheterna krnks verallt ivrlden i som i , i som i , iKosova som i Rwanda.Miljpartiet de grna uppmanar att agera genom EU:sministerrd genom de medlemsstater som fr nrvarande r medlemmar iFN:s kommission fr mnskliga rttigheter och eftertryckligt driva de frgorsom ingr i resolutioner, i synnerhet fr de mnskligarttigheterna i , , , , , , , ,, , sttimor, , och . Viuppmanar vidare regeringen att infr det kommande mtet med fr mnskliga rttigheter ta upp Algeriet.Sverige bryter mot demnskliga rttigheternaven mste flja FN:s deklaration fr mnskligarttigheter. Det betyder att ingen myndighetsperson har rttatt beg ngot som helst fysiskt vld mot ngon utan mycketstarka skl. kunde man p DN debatt lsa om ettvergrepp p en 18-rig flicka av vktare samt polis. r denversion som tergivits riktig, d har vktare och polis brutitmot denna deklaration. Ett annat brutalt vergrepp av poliserskedde vid en demonstration mot pornografi, dr kvinnorblev slagna med batonger. Detta r mycket allvarligt,speciellt som gr i brschen p andra hll i vrldenfr att sdana vergrepp inte ska ske.I har vi varje r debatter om polis, rttsskerhet och trygghet frmedborgarna. Det kan inte anses vara tryggt fr medborgarna om dessa blirantastade av vktare utan att ha utgjort ngot som kan uppfattas som hot motvare sig vktare eller andra. Det verkar som om man inte fr tillrckligutbildning i konstitutionella frgor och frstr sin egen roll i samhllet, nrsdant hr intrffar.Miljpartiet de grna anser att det r mycket viktigt att vktare och poliserfr en tillrckligt omfattande utbildning i mnskliga rttigheter, s att defrstr deklarationens innebrd om varje mnniskas rtt att bli respekterad.Vi anser ocks att det r ndvndigt att det frmedlas en kvinnosyn iutbildningen, som leder till att flickor och kvinnor kan knna sig trygga i vrtrttssamhlle.KosovaRukie Nebihu ddades i sitt kk. Rukie var havande. Valon 4r och 1,5 r var gonvittnen till mordet p sinmor. Rukie bodde i Qirex i Kosova. Paramilitra styrkorinvaderade grden och tog livet av henne och svgern.Mannen hade redan ddats.Sextio lik har fraktats till Skenderaj i Drenica. Serberna sger: "Gr vad nivill med kropparna, vi har redan gjort vrt jobb! "Order har kommit frn serberna om att brnna liken, men denkosovoalbanska Kommittn fr frsvar av mnskliga fri- och rttigheter iPristina vdjar till vrldssamfundet om inrttandet av en internationellrttsmedicinsk kommission fr att identifiera liken och utrna vad som hnt.Kropparna kastas i en massgrav!Ett 400 man starkt paramilitrt terrorfrband, de s.k. Tigrarna, utfr degrova vergreppen mot civilbefolkningen i samarbete med serbiskmilitrpolis. Tigrarna leds av krigsfrbrytaren , "Arkan".Den internationellt efterlyste Arkan har hotat att stlla till med ett nyttblodbad i Kosova, vrre n i Bosnien. Arkan misstnks av krigsfr-brytartribunalen i fr flera av de grvsta massakrerna i folkmordetsBosnien.Det r lovvrt att har satsat p attupplysa svenska folket om att Frintelsen under andra vrldskriget verkligengde rum. Men borde ha agerat snabbare nr liknandemnskliga grymheter hnder igen som i , och Kosova. Detr viktigt att ta avstnd frn andra nationers inhumanism ,men nnu viktigare att ta avstnd frn samma inhumanism i vr egen samtid.Att ignorera inhumanismen d den visar sig p vr egen bakgrd rofrltligt.Historisk bakgrundKosova var en autonom provins innanfrden f.d. jugoslaviska federationen. I ett omrde lika stort somSkne bor 2,1 miljoner mnniskor (uppsk. 1994), varav 90procent albaner.Huvudstaden har c:a 150 000 invnare.1988 gick nationalister ut i massdemonstrationer i med krav p enbegrnsning av Kosovas autonomi, varvid autonomin upphvdes ochundantagstillstnd infrdes. Detta utlste omfattande protester i Kosova, somkulminerade i en generalstrejk . Efter detta har Kosovautvecklats till ett apartheidliknande samhlle, dr det albanska folket byggtupp ett parallellt sjukvrds- och utbildningssystem efter att ha avvisatundertecknandet av serbiska lojalitetsfrklaringar.1991 frklarade kosovoalbanerna Kosova som en sjlvstndig republikefter en folkomrstning utan godknnande frn vrlden i vrigt, och IbrahimRugova blev dess president. Rugova har accepterat , men denalbanska befolkningen i krver att tminstone den status av autonomisom bervade dem ska terinfras.Vldet har trappats uppSituationen i Kosova har frvrrats fr varje r, varje mnad,, varje minut sedan Kosova frntogs sin autonomi1989. Med dagens teknik har informationen ntt oss iSverige och ingen kan blunda fr det frtryck och brott motmnskliga rttigheter som ger rum i denna del av Europa.Brott mot de mnskliga rttigheterna har blivit regel utanundantag. Det apartheidsystem som byggts in i samhlletgenom skilda skol- och vrdsystem, den massivaarbetslsheten bland kosovoalbanerna och det strukturellaserbiska vldet r ovrdigt ett land i . Ett land somSten kallade "en medlem i familjen " den30 . Han glmde nmna att familje-medlemmen mdde mycket illa.r 1990 vdjade Miljpartiet till utrikesministern att gra ngot. Vippekade fljande: "Tillstndet i Kosova har frvrrats drastiskt och mnni-skornas otlighet kan utmynna i ett inbrdeskrig. "Men inget hnde. Han ville kra med tyst diplomati. Och kriget kom. Ettnytt folkmord tillts ske. Med svenska vapen, med svenska minor.Miljpartiet har sttt president i hans fredliga kamp fr Kosovasautonomi. Vi har lagt motioner, interpellationer och frgor , dr vikrvt att regeringen ska agera i FN:s skerhetsrd, i EU och nationellt frKosovas fri- och mnskliga rttigheter.Kosova blderIdag r det tyst i husen i och Decanomrdet.Kvinnor och barn flyr frn byarna. Byarna str de. Mnnengmmer sig i terrngen eller har ddats.Kosovoalbanerna vdjar till fr mnniskornas liv. Kosova blder!Massakern fr inte fortstta. Vrldssamfundet mste reagera, inte vara tyst.Milosevic vill inte ha ngon inblandning. Ltt att frst. En som hller patt mrda sin nrmaste vill inte ha ngon inblandning.Miljpartiet anser att det r vrldssamfundets skyldighet att ingripa innandet r fr sent! Innan det blir ett blodbad!KinaKina hvdar att man inte ska ingripa i ett lands inreangelgenheter. har nmligen sitt istllet frKosova. Regimen bryter mot de mnskliga rttigheterna.Rapporter kommer om avrttningar av oliktnkande, om hurdemokratirrelser stoppas m.m. Den frigivnevrldsbermde samvetsfngen , som besktSverige i samband med mottagande av , harvittnat om sin besvikelse ver och EU:s svagaagerande gentemot . Han har efterlyst ett internationelltuttalande mot stndiga brott mot de mnskligarttigheterna. Istllet valde ministerrdet att inte lggafram ngon kritik mot . Signalen blir att och EU rmer intresserade av att bedriva handel med n attkmpa fr de mnskliga rttigheterna. Dessa supermakter serKina som en jungfrulig marknad! Medan tar tystnadenfrn vrldssamfundet som ett tecken p att landet betraktassom en demokrati.BistndAtt , i sitt bistnd fr att gra fngelserna merahumana, utbildat kineser och resultatet blivit en merinhuman fngelsevrd, r ytterligare en frsvrandeomstndighet, vilket inte fr bagatelliseras. Bland Weisplgoandar fanns hga kinesiska fngvaktare som utbildats iSverige.Wei nskade att skulle agera fr demokratin, fr dedemokratiska organisationer som hller p att vxa fram i . Bistndborde kanaliseras direkt till dessa organisationer. Samma sak har Miljpartietfreslagit skall ske i sttimor. De mest plitliga organisationerna r demo-krati-, mnniskortts- och kyrkliga organisationer. HemstllanMed hnvisning till det anfrda hemstlls1. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att den i internationella organ br verka fr en politik som byggerp Miljpartiets grundvrderingar,2. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att aktivt skall agera fr mnskliga rttigheter iministerrdet och FN:s kommission fr mnskliga rttigheter,3. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om respekten fr de mnskliga rttigheterna i ,4. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om vrldssamfundets skyldighet att hindra ett blodbad i Kosova,5. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att utva starka ptryckningar mot regimen i FrbundsrepublikenJugoslavien p internationell niv fr att gra slut p rdande apartheid,statsterrorn, vldet och massakrerna i Kosova,6. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att ge bistnd direkt till demokrati-, mnniskortts- och kyrkligaorganisationer,7. att som sin mening ger regeringen till knna vad i motionenanfrts om att uttala sig mot brott mot de mnskliga rttigheterna.