ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Sk632 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk632av ()Tjänstesektorn och skatterTjänsteföretagen är känsligare och därmed hårdare drabbade än annatföretagande. Det gäller både skatter, arbetsmarknadslagstiftning ochsvårigheter att få fram kapital. Det gäller speciellt hemtjänstföretageftersom de konkurrerar med en svart sektor.Den svarta sektorn breder ut sig allt mer. I årets budgetpropositionberäknas det årliga skattebortfallet till . Beräk-ningarna bygger på uppgifter från undersökning somvisar att enbart den svarta städsektorn omsätter . Räknarman allt svartarbete blir summan 100 miljarder kronor.Orsaken är främst det höga skattetrycket. För att ha råd med en vithushållstjänst, måste köparen arbeta så mycket mer. Valet står uppenbarligenmellan att göra det själv, låta bli eller göra det svart. Skall t.ex. enhantverkare få ut måste kunden arbeta ihop drygt 13.000kronor, förutsatt att både kunden och företagaren har en månadsinkomst på20.000 kronor brutto.Förloraren vid svartjobb är förutom stat och kommun, vitjobbandeföretagare. Konkurrensen blir omöjlig att möta när utbudet är så stort som detär inom branscher som städ, bygg, restaurang och frisör.En svartföretagare undgår skatter, avgifter och tidsödande byråkrati, menutnyttjar ändå alla samhällets tjänster. Låg taxerad inkomst berättigar tillolika sociala föremåner, t.ex. a-kassa och sjukpenning. Låga taxor för barn-omsorg och högre bostadsbidrag. Tydligare än så kan inte skattekarusellensmoment 22 åskådliggöras.En rättsstat förutsätter laglydnad, men också en överenstämmelse mellanstatens och medborgarnas rättsuppfattning. "Alla gillar svarta jobb, men intesvartjobb", det leder till ett moralisk dilemma.I dag är statens största utgifter orsakade av arbetslöshetens direkta ellerindirekta kostnader. Enutökad tjänstesektor som ges möjlighet att expandera skulle innebära uppen-bara samhällsekonomiska vinster. Fler i arbete, breddat skatteunderlag ochsvarta jobb som blir vita.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskattelagstiftningen att tjänstesektorn får möjlighet att expandera.Stockholm den 26 oktober 1998Anna ()
mot · GM02Sk633 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk633av och ()Beskattningen av värdepapperDet finns tre slag av värdepappersfonder, nämligen aktiefonder,räntefonder och blandfonder.Reaförluster vid försäljning av andelar i aktiefonder får kvittas fullt ut motreavinster på aktiefonder eller andra aktierelaterade instrument. Reaförlustervid försäljning av andelar i räntefonder får såsom ränteutgift kvittas fullt utmot alla andra intäkter i inkomstslaget kapital. Vid försäljning av andelar iblandfonder får reaförluster endast kvittas till mot andra intäkteriinkomstslaget kapital.Eftersom blandfonder normalt utgör en kombination av aktiefonder ochräntefonder saknas sakskäl att särbehandla reaförluster på andelar i bland-fonder. Reaförlust på sådana andelar bör således få kvittas fullt ut motreavinster, på samma sätt som gäller för aktiefonder.Enligt nuvarande regler sker beskattning när andelar i värdepappersfondavyttras. I tider med kraftig turbulens på de finansiella marknaderna kan detfinnas behov av omplaceringar. Med sjunkande aktiekurser vill mångaprivatpersoner lämna de mer riskfyllda placeringarna och i stället omplacerai obligationer eller motsvarande. De omplacerade pengarna kommer dock attreduceras med reavinstskatt. Det återinvesterade kapitalet blir därmed mindreän det som tagits ut. Många personer har valt att förvalta sitt pensionskapitaldirekt, istället för att anlita försäkringsbolag och banker och därmed tvingasbetala höga förvaltningskostnader. En jämförelse mellan bolagensåterbäringsräntor och avkastningen på aktier visar att den senare är avsevärthögre. Skillnaden i avkastning kan till stor del förklaras med höga förvalt-ningskostnader för pensionsförsäkringen. Det direktinvesterade kapitalet ärdessutom normalt föremål för förmögenhetsbeskattning, vilket inte gällerkapital som är att hänföra till pensionsförsäkring. Man kan därför ifrågasättaom återinvesterat kapital över huvud taget skall reavinstbeskattas. Frågan börutredas närmare samt de former för uppskjuten beskattning som då kan varalämpliga. Redan nu kan dock konstateras att omplaceringar av marknads-noterade värdepappersfonder skulle kunna göras utan skattebelastning, underförutsättning att det föreligger kontrolluppgiftsskyldighet för avyttringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvittning av reaförlust för blandfonder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av reglerna för reavinstskatt när kapitalet återinvesteras.Stockholm den 23 oktober 1998Ola ()()
mot · GM02Sk635 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk635av ()Avdragsrätt för dubbel bosättningEn person, som arbetar på annan ort än hemorten och därför är tvungenatt skaffa sig ännu en bostad, får enligt gällande regler dra av kostnaderför dubbel bosättning . Därefter upphör denna avdragsrätt.Denna begränsning i avdragsrätten rimmar dåligt med de nyaförhållanden som gäller på arbetsmarknaden i dag.Allt fler personer arbetar på annan ort än hemorten. För många människorär möjligheten att kunna arbeta på annan ort en förutsättning för att ha ettarbete överhuvudtaget. kan villkoret för den andra parten ihushållet att slippa bli arbetslös vara, att han/hon fortsatt arbetar kvar påhemorten.Den beskrivna situationen gäller för allt fler boende i glesbygd. En avparterna i familjen, för vilken det inte finns något arbete i närheten avbostaden, får ett arbete inom exempelvis och tvingas attunder veckorna bo på arbetsorten. rör det sig om ett mer kvalificeratarbete än det som partnern har på hemorten.Dubbla boendekostnader utan avdragsrätt blir alltför tungt att bära för denenskilda hushållsekonomin. Om familjen av ekonomiska skäl tvingas attvälja, ligger det nära till hands att det blir storstaden och det mer kvalifi-cerade arbetet som vinner i dragkampen om bostadort. Följden blir fortsattavfolkning av glesbygden.Rörlighet på arbetsmarknaden, som ökar den enskilde arbetssökandesmöjligheter att få ett arbete, bör uppmuntras och inte hindras. Personer, somhar arbete, skall inte av skattefinasiella skäl tvingas in i en situation där desamlade boendekostnaderna försätter ett samboende par i en situation därman tvingas välja en bostadsort. Var man än väljer att bo, riskerar den enaparten att bli arbetslös, med alla de nackdelar för den enskilde det medför.Dessutom innebär varje ny arbetslös en stor samhällskostnad.För att åstadkomma en mer rörlig arbetsmarknad krävs det en anpassningav skattelagstiftningen. Skattemässiga hinder för enskilda människorsmöjligheter att arbeta där arbete finns att tillgå, och bo där man vill bo,måsteundanröjas.Avfolkningen av landsbygden skall inte påskyndas genom felaktiga skatte-regler.Begränsningen till i avdragsrätten för dubbelt boende rimmar dåligtmed de nya förhållanden som gäller på dagens och framtidens arbetsmark-nad. Denna begränsning bör avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att treårsgränsen för avdragsrätt för dubbeltboende avskaffas i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 22 oktober 1998Karin Falkmer (m)
mot · GM02Sk636 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk636av ()Momsen på matDen differentierade matmomsen är omotiverad och drabbar hotell- ochrestaurangbranschen på ett oacceptabelt sätt. Det absurda i situationenkan belysas av nedanstående exempel:En hamburgare som köps i livsmedelsbutiken beskattas med 12 procentmoms medan den som äter samma rätt på en snabbmatsservering får moms. Om hamburgaren stoppas i en påse och inmundigas utan-för lokalen - i bilen eller annorstädes - blir momspåslaget . Ettmärkligt förhållande som berör många, inte minst alla de yrkesarbetande somäter mat utanför hemmet.De olika momssatserna leder till en snedvridning av konkurrensen och ska-par åtskilliga gråzoner i form av "restauranger" inrymda i stormarknader etc.Självfallet bör samma momssats - den lägre - gälla oavsett distributions-formen för maten.En harmonisering av matmomsen till bör inte hindras av debeslut som fattades i 1994. Den dåvarande majoritetens uppfatt-ning att lägre restaurangmoms skulle strida mot EU:s momsdirektiv haraldrig prövats rättsligt. Dessutom pågår inom EU en översyn av momsdirek-tiven, och bör nu ta chansen att aktivt arbeta för en harmonisering avmatmomsen till högst 12 procent.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en enhetlig matmoms på högst 12 %.Stockholm den 23 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Sk638 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk638av ()Bensinskatt och fordonsskatt på dieselbilarSkattebördan för bilägarna fortsätter att öka. bilister betalardrygt i olika bensinskatter.Endast en fjärdedel används för investeringar, drift och underhåll avvägarna. Punktskatter, som tillkommit för att betala statens kostnader för denvara eller verksamhet som beskattas, används nu som regleringspost i stats-kassan.Den största enskilda bilskatteposten är energi- och koldioxidskatt på ben-sin. Tre fjärdedelar av bensinspriset består av skatter. För varje liter bensinman tankar går till statskassan.De senaste årens kraftiga skattehöjningar på bilismen drabbar glesbygdensärskilt hårt. Avsaknaden av kollektivtrafik innebär att bilen är endatransportmedlet till arbetsplatsen, daghemmet, idrottsanläggningen, varuin-köpen och övriga sociala arrangemang. Många familjer med behov av tvåbilar kör tre till fem tusen mil . Det har blivit så kostsamt att ta sigtilljobbet så en arbetslös som blivit erbjuden anställning från bostadeninte har råd att ta jobbet. Det är därför nödvändigt att successivt sänkabensinskatten med ca två kronor.Fordonsskatten på dieselbilar chockhöjdes . Den högaskatten på nya dieselbilar jämfört med äldre dieselbilar sänder ut fel signalerur miljösynpunkt. De nya dieselmotorerna har en bättre avgasrening än degamla och dessutom avgjort bättre än många bensinmotorer. Vill vi efter-sträva bättre miljö för oss alla, så borde dieselbilarna inte bestraffas med femgånger så hög bensinskatt som bensinbilarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om successivt sänkt bensinskatt och sänkt fordonsskatt pådieselbilar.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Sk639 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk639av ()BensinskattenFramväxten av det moderna har gått hand i hand med bilensutveckling. Bilen har varit och är för väldigt många människor enförutsättning för att kunna kombinera fritid, arbete och familj. Förglesbygden är bilen oundgänglig men även för storstadsbon är bilen ennödvändighet. Bilen ger också frihet att åka vart man vill. Det gäller ihög grad för den som vill ta sig ut i naturen, uppleva nya delar av landet,hälsa på släktingar eller skjutsa barnen till olika aktiviteter.Ett argument mot bilen är att den smutsar ner miljön. Men i takt med dentekniska utvecklingen är det ett argument som blivit allt ihåligare. I ställetföratt överbeskatta bilen eller önska bort den är det för ett nytänkande. Inteminst av sociala skäl är ett nytänkande befogat. Hög skatt på bensin slår motdem som har det sämst ställt.För många måste numera varje körd kilometer motiveras när räkningarnaskall betalas . Den gamla bilen får hänga med ett tag till, efter-som en ny blir alldeles för dyr, resonerar många . Närmare hälften avalla bilägare har inte ansett sig ha råd att byta till en nyare bil. Det gör attSverige har äldsta bilpark. I takt med att vi förnyar bilparkenkommer utsläppen av kolväten och kväveoxid att minska. Den höga skatte-belastningen på bensin har således varit kontraproduktiv ur miljösynpunkt.Bensinen kostar före skatt per liter. Skatten är 275 procentvilket ger ett bensinpris på ca per liter. Momsen kostar nästan likamycket som själva bensinen. Detta beror på att momsen även tas ut på ben-sinskatten.En sänkning av bensinskatten skulle förbättra rörligheten på arbetsmark-naden, underlätta för människor i glesbygd att kunna bo kvar samt stärkakonkurrenskraften för som turistland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sänkning av bensinskatten.Stockholm den 23 oktober 1998Ola ()
mot · GM02Sk640 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk640av ()BensinskattenBilen och möjligheten till transporter är en av grunderna föratt dagens samhälle skall fungera. Enskilda människor ochfamiljer måste ha bil för att ta sig till och frånarbete, köra barn till skola och dagis, ta sig till utbildningarmen även till fritidsaktiviteter, ta sig ut i naturen, hälsa påsläkt och vänner m.m. Ofta krävs det två bilar i enbarnfamilj. Inom tätorter finns ibland möjlighet till allmännakommunikationer, men väldigt många bor på landsbygd. Därgår det få bussar och tåg. Det skall naturligtvis byggas utallmänna kommunikationsmedel där så är möjligt och detfinns underlag, men bilen kommer under lång tid framövervara den för många bästa lösningen för transporter.Idag beskattas bensinen med . Denna bensin skall vi kommaihåg betalas med redan beskattade pengar. Ser man på den lön som en personarbetar fram i ett företag och de kostnader arbetsgivaren har brutto, blirskatten en bra bit . Detta är inte rimligt. Människor använderinte bilen för nöjes skull.Under en bils livslängd, , så betalar ägaren in lika mycket ifordon och bensinskatt som bilen kostade som ny. Det går att visa på mångaorimliga effekter som är kopplade till att äga och köra en bil.I har vi en av äldsta "bilparker". Det är naturligtvis intebra ur miljösynpunkt. Nya bilar är mycket renare med katalysatorer och dedrar även ofta mindre bensin per mil. Den höga bensinskatten har alltså ennegativ miljöpåverkan. Blir drivmedelspriset lägre finns det möjligheter påsikt att familjer kan byta den gamla bilen mot en nyare och mer miljövänlig.Slutsatsen blir att bensinskatten bör sänkas så att enskilda och familjer harråd att äga och köra bil. Bilen är ett måste för att vardagen skall fungera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bensinskatten.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)
mot · GM02Sk641 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk641av ()Finsk röd olja för privat brukGenomförandet av den inre marknaden innebär attprivatpersoner skall ha möjlighet att köpa och förbruka varorfritt inom EU. Skattereglerna har också anpassats till dessakrav, och den som så önskar kan normalt köpa t.ex.kapitalvaror i ett annat EU-land och föra dem med sig hemutan att detta föranleder någon beskattning. En inre marknadutan gränshinder och med god funktion ökar konkurrensenoch ekonomins effektivitet och bidrar till en harmoniseringav medlemsländernas skatteregler.De svenska reglerna uppställer oöverstigliga hinder för de privat-personer som vill föra in finsk röd olja för andra ändamål än drift av motor-drivna fordon. Den privatperson som vill använda finsk röd olja för att värmasin villa i måste betala både finsk och svensk punktskatt.Dessutom tas svensk punktskatt ut efter den nivå som gäller för oljor somanvänds för fordonsdrift. Denna dubbelbeskattning gör att det i praktiken inteär möjligt för privatpersoner att köpa finsk röd olja och använda den för upp-värmning i Sverige.De svenska reglerna på detta område står enligt min mening i strid medprincipen om konsumenternas fria tillgång till den gemensamma inremarknaden. På samma sätt som när det gäller andra varor måste det varamöjligt för en person att köpa finsk olja och föra in den till för egetbruk, t.ex. för uppvärmning av sin villa. Om det finns prisskillnader somberor på skatten, utgör inte detta ett skäl att förbjuda och hindra denenskilde.I stället måste problemet lösas genom en harmonisering av skattereglerna.Regeringen bör enligt min mening återkomma med ett förslag sominnebär att det bör bli möjligt för privatpersoner att köpa och föra in finskröd olja för uppvärmningsändamål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge privatpersoner rätt att köpa och föra in finsk röd olja föruppvärmningsändamål.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Sk642 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk642av ()Lågbeskattad dieselolja i motorredskapDet svenska kravet på användning av högbeskattad dieseloljai arbetsfordon som används i jordbruk, skogsbruk, industrioch andra kommersiella verksamheter innebär en kraftig ochomotiverad fördyring för dessa verksamheter. Trots att detrör sig om arbetsfordon som används i produktion utanfördet allmänna vägnätet belastas de med samma skatter som defordon som använder vägnätet fullt ut.Den svenska trafikbeskattningen av arbetsfordon har inte någon mot-svarighet inom EU. Flertalet EU-länder har, i likhet med , inte någotkrav på användning av högbeskattad olja i motorredskap, jordbrukstraktoreretc. föreskriver endast att högbeskattad olja skall användas i väg-trafik. Beslut har fattats om ett gemensamt system för märkning av låg-beskattad olja. Även enligt detta direktiv begränsar sig kravet på användningav den högbeskattade oljan till fordon som är avsedda för vägtrafik. arbetar med att ta fram ett lämpligt märkämne.Enligt min mening bör bränsle för arbetsredskap i beskattas påsamma sätt som i flertalet övriga EU-länder. De svenska företagen skall intebehöva konkurrera på villkor som på denna punkt är väsentligt sämre än desom gäller för företag inom övriga EU-länder. Svenska företag som användermaskiner i sin verksamhet skall inte behöva köra in i och tanka föratt på det sättet få tillgång till bränsle på samma villkor som de finskaföretagarna. Skatter som snedvrider konkurrensen gentemot omvärlden ochbidrar till ökad gränshandel är inte förenliga med ett bra företagarklimat ochmedför att arbetstillfällen försvinner från vårt land.Grunden för den konkurrenssnedvridning som de svenska företagarnautsätts för är i första hand att i motsats till övriga EU-länder trafik-beskattar motorredskap, jordbrukstraktorer och andra fordon som främstanvänds utanför vägnätet. Det skulle vara ett framsteg för EU om Sverigeupphörde med sin extrabeskattning av motorredskapen och anslöt sig till vadsom gäller inom andra länder. Enligt min mening bör ett första steg nu varaatt trafikbeskattningen av arbetsredskap slopas.Införandet av ett gemensamt märkningssystem leder till en ökad harmoni-sering på detta område. Härigenom minskar möjligheter att upprätt-hålla en skattenivå på det lågbeskattade området som väsentligt avviker frånvad som gäller i andra länder. På detta sätt kan en ytterligare harmoniseringav företagens konkurrensvillkor på detta område uppnås.Jag föreslår att trafikbeskattningen av dieselbränsle för motorredskapslopas fr.o.m. . Regeringen bör härvid överväga omförslaget kan utformas på ett sådant sätt att stimulansen för användning avden bästa miljöklassade dieseloljan bibehålls. Möjligheten att uppställa ettkrav på att den grönfärgade olja som används i denna typ av fordon skallvara miljöklass 1 bör undersökas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lågbeskattad dieselolja skall tillåtas i motorredskap förindustrier och kommersiell verksamhet.Stockholm den 26 oktober 1998Olle ()
mot · GM02Sk643 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk643av m.fl. (v)Skatt på diesel och dieselfordonFordonsbeskattningenEn viktig uppgift för staten är att ge impulser till marknadenså att miljötänkandet ökar. Inom fordonsbeskattningen skerdetta enklast genom att sänka skatten för miljövänligaalternativ och höja skatten för mindre miljövänligaalternativ.Nytillverkade dieselbilar är ett miljövänligare alternativ än äldre diesel-fordon. Trots detta har man i utformat en fordonsskatt på diesel-fordon som gör att nyare dieselbilar har dubbelt så hög fordonsskatt somäldre dieselbilar. Genom att likställa skatten för äldre och nyare dieselfordonmenar att miljötänkandet skulle kunna öka. Vad som ovananförts bör som sin mening ge regeringen till känna.Det finns varken miljömässiga eller ekonomiska skäl att beskatta deolika slagen av personfordon olika. När det gäller fordon i yrkesmässig trafikkan ett restitutionsförfarande införas. anser därför att diesel-och bensinfordon bör beskattas lika. Vad som ovan anförts bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.DrivmedelsbeskattningenVänsterpartiet anser att det inte finns några bärandeskäl för att hålla fast vid den nuvarandedrivmedelsbeskattningen. Den går ut på att det tas ut enhögre skatt på bensin än på diesel. ärfordonsskatten högre för dieselfordon än för bensindrivnafordon.Naturvårdsverket har påpekat att dieselskatten räknat på energiinnehåll igenomsnitt är hälften så hög som bensinskatten. Detta trots att miljökost-naderna för diesel är högre än för bensin. Miljökostnaderna är högre pågrund av att dieselbilar genomsnittligt släpper ut mer kväveoxideroch betydligt mer partiklar än nya bensindrivna bilar. Det här visar att dieselbör beskattas på ett liknande sätt som bensinen. För att uppnå detta måstepriset på diesel höjas. Detta kan ske genom att t.ex. energiskatten pådieselolja höjs. Vad som ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att likställa fordonsskatten för äldre och nyare dieselfordon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika beskattning av diesel och bensinfordon,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd skatt på diesel.Stockholm den 23 oktober 1998Marie ()()()()()Per ()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GM02Sk646 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk646av ()som frizonÖresundsbron är snart färdig. Då kommer oavsett om manvill det eller ej den reguljära passagerartrafiken attkoncentreras till . Men med hänsyn till Kastrupskapacitetstak kommer att kunna få ta hand ombetydande delar av gods- och chartertrafiken.Det är av många skäl angeläget att bevara som flygplats. Ett sätt attstärka dess ställning är att ge flygplatsen status som frizon (motsvarande fri-hamnars ställning).Sådana frizoner har med stor framgång prövats på åtskilliga brittiska flyg-platser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som frizon.Stockholm den 21 oktober 1998Bertil ()