mot · GM02N334 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N334av m.fl. (mp)NäringspolitikInledningMiljöpartiet de gröna vill skapa förutsättningar för ettnäringsliv som kännetecknas av miljömedvetenhet,mångfald, dynamik, kreativitet och delaktighet. Vårt mål äratt via goda regelverk och goda ekonomiska styrmedelunderlätta för företag som vill vara en del av ett modernt,ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Det ska varaföretagsekonomiskt lönsamt att göra det som är långsiktigthållbart. Vi inser att framväxten av det nya innebär att en delav det gamla kommer att avvecklas. Rädsla för förändringfår inte hämma denna utveckling.Miljöpartiet de gröna anser att politikers roll är att underlätta framväxtenav det goda - i bemärkelsen ekologiskt och socialt hållbara - näringslivet.Miljömedvetenhet, mångfald, dynamik, kreativitet och delaktighet är nyckel-ord i en sådan utveckling. En socialistisk detaljstyrning av näringsliv ochteknisk utveckling kan måhända stärka miljöskyddet, men skadar samtidigtförutsättningarna för mångfald, dynamik och kreativitet. En nyliberal anti-politik å andra sidan förstår inte vikten av socialekologiska spelregler ochekonomiska styrmedel, och leder till en miljönonchalant ekonomism som äroförenlig med ett långsiktigt hållbart samhälle.Försöken från gamla vänsteretablissemang som LO och gamlahögeretablissemang som SAF att bibehålla och konservera gamla struktureroch gamla föreställningar är ett allvarligt hot mot det svenska näringslivetsutvecklingsmöjligheter. LO:s oförmåga att inse vikten av att ge små företagandra villkor än de stora är nästan lika förödande som SAF:s ideologiskakorståg mot den gemensamma sektor som är en förutsättning för det godanäringslivet.I vårt land ser vi således hur rädsla och konservatism, snarare ännyfikenhet och framåtblickande, präglar mycket av den näringspolitiskadebatten. Gamla teser, som varit nog så viktiga under industrialismensframväxt, tuggas fortfarande av de gamla höger- och vänsteretablisse-mangen. Mot detta vill vi i ställa en utveckling där företagen iallt större utsträckning blir en del av det sociala samhället, där ägandet blirsynligare och präglat av delaktighet. Just detta - delaktighet och synlig-görande - leder till ett bredare och djupare ansvarstagande för samhället istort.Dagens svenska näringsliv präglas av företag och företagsledningar somsaknar förankring i den vardagliga, sociala och ekologiska verkligheten ochsom har en synnerligen kortsiktig förräntning av företagets pengar som endamål. Ett framtida näringsliv måste vara en del av ett fungerande samhälle,inte något som existerar ovanför eller vid sidan om den sociala ochekologiska verkligheten. Näringslivet måste göra skäl för namnet!Tyvärr har den debatt som tagit fart om företagsklimatet iSverige i stor utsträckning skjutit in sig på gamla nötta frågor i stället förattfokusera på de verkliga problemen. Det stora bombardemanget, såväl fråntraditionellt borgerligt håll som från storföretag, har bland annat riktat insigpå vikten av subventionerade hushållstjänster och rätten att få skattesubven-tioner om man är utländsk medborgare som arbetar tillfälligt i Sverige.Miljöpartiet de grönas uppfattning är att det i en marknadsekonomi ärgrundläggande att undvika subventioner av vissa tjänster och i stället arbetamed generella styrmedel - detta talar för att vi i stället för subvention avhus-hållstjänster bör rikta in oss på en allmän sänkning av arbetsgivaravgifterna.När det gäller skattesubvention av utländsk arbetskraft, är det bara attkonstatera att de företag som vill tillkalla experter får lära sig att betala enmarknadsmässig lön som också tar hänsyn till skattetrycket i landet.Skattesystem som utvecklarnäringslivetEnligt syn är bristerna i företagsklimatet av enhelt annan art. Bristerna tar sig uttryck i att de spelregler somfinns är anpassade till de stora företagen, attskatteinstrumentet inte används för att stimulera näringslivetatt investera i miljöbättre teknik och metoder, att arbetstidbeskattas oerhört hårt genom bland annat högaarbetsgivaravgifter och obligatoriska egenavgifter.En viktig grundprincip i det som kan kallas en verklig marknadsekonomiär att varje verksamhet ska betala sina fulla kostnader, även de externakostnaderna i form av miljöförstöring. Så sker inte ; tvärtom lever vi ien skenbar marknadsekonomi, där vinsterna ofta privatiseras medan kostna-derna socialiseras, det vill säga vinsterna går till företagens ägare, medan denmiljöförstöring och de negativa hälsoeffekter som en verksamhet skaparbetalas av skattekollektivet. Genom en socialekologisk skatteväxling, sommedför sänkta skatter på arbete (främst arbetsgivaravgifter och obligatoriskaegenavgifter) och höjda miljörelaterade skatter, uppnås en bättre balans, sam-tidigt som vi kan vrida utvecklingen i riktning mot ett ekologiskt och socialthållbart samhälle. Skatteväxlingen stimulerar dessutom såväl teknik-utveckling som framväxten av en större tjänstesektor.Ägande med ansikte!En ny ägarstruktur är viktigare än . Vibehöver fler företag med social hemvist, ägare med ansikten!Såväl borgerliga som socialister värnar det anonymaägandet, ägandet utan ansikte. Socialisterna vill ha staten ochfonder som ägare, den nyliberala ideologin leder till att alltstörre del av den ekonomiska volymen i näringslivet ägs avett ansiktslöst kapital.Vi gröna tror mer på människor än på staten och kapitalet. Därför vill vistimulera företag där ägandet är synligt. Det kan vara självägda företag,kooperativa företag, företag som ägs av dem som arbetar i dem eller som bori det samhälle där företagen finns. Vi är övertygade om att människor somäger företag och som bor eller arbetar där företaget finns tar ett störreansvar.Då är det inte bara viktigt med avkastning i företaget, då är det plötsligtviktigt att företaget är en del av ett fungerande socialt samhälle med jobb,barnomsorg, skola, sjukvård och god miljö. Detta ansvar och denna del-aktighet leder till ökad miljömedvetenhet och ökad kreativitet! Och det är ettkreativt näringsliv vi behöver! Inte ett näringsliv som köper och säljer dotter-bolag av varandra och tror att de skapar något. Ett företag är ingetsjälvändamål. Företag som svävar fritt ovanför samhället är bara vinst-maskiner, där alla värden reduceras till ett enda: förräntning av pengar. Visstbehövs sådana företag också, men vi behöver fler av den andra sorten, flersjälvägda företag där ägarna har ett ansikte och en plats i den socialaverkligheten.Därför är det viktigt att skapa goda förutsättningar för de små företagen,och att öka möjligheten för dem som jobbar i ett företag - arbetare, tjänste-män och företagsledning - att ta över ägandet om företaget ska säljas. Detkan ske genom förköpsrätt och kanske genom ett marginellt räntebidrag. Dethandlar om att få en mångfald i ägandet, många olika former av ägande.Ta till vara kreativiteten!Kreativiteten ökar då människor känner att de vågar ta stegetut i det främmande utan att riskera att falla igenomsamhällets skydd. Kreativiteten ökar också när regelverk ochgammal företagskultur kan förstås och förändras.Vi måste även i lära oss att ta till vara invandrarnas erfarenheter avsmåskalig företagsamhet. Vi måste öppna för detta genom bra och riktad ut-bildning till just invandrare. I vårt land är vi dåliga på detta, vilket kostarisåväl humanvärden som i ekonomiska värden. Ytterligare satsningar på dettabehövs.Lärlingssystem bör utvecklas ytterligare, inte minst för att ta vara på kreativitet som finns hos många unga som inte vare sig vill eller orkar tatill sig utbildning i ett sträck. Utbildning ska vara något man kan åter-komma till.Mycket i företagskulturen karaktäriseras av traditionellt manliga struk-turer. har i andra motioner utvecklat tankarna på hur nya,moderna strukturer kan ges mer växtkraft, vilket skulle kunna innebära attmänniskor som annars inte tänkt starta företag skulle kunna ta steget, detgäller inte minst kvinnor, vars kreativitet och förmåga ofta inte tagits tillvarainom den traditionella företagsvärlden som domineras av män och manligahierarkier.Innovatörer och uppfinnareInnovatörer och uppfinnare måste tas till vara och gesrimliga möjligheter att också i vårt land se sina idéerförverkligade genom goda riskkapitalfonder - som ger skälför namnet! - som verkligen är inriktade på, och förstår,innovatörernas situation. En kommission bör tillsättas för attdels fullständigt förutsättningslöst granska de misstag somgjorts vad gäller att ta till vara innovationer i vårt land, delslägga förslag på åtgärdspaket, inkluderande ävenokonventionella metoder.Småföretagen behöverandra regelverkDe riktigt små företagen med upp till tio anställda måste gesett annat regelverk än de stora, så att man bland annat fårmöjlighet att undanta två anställda från turordningsreglerna.Det är ett allvarligt feltänkande att bygga upp ett system somom alla företag vore storföretag. Regeringen bör också såsnart som möjligt återkomma med förslag till andraregelförändringar och regelförenklingar, gärna medutgångspunkt i de 71 förslag som lagts avSmåföretagardelegationen.FörnyelseDet är således, enligt uppfattning, oerhörtviktigt att får ett näringsliv som i större utsträckningkan förändra och förnya sig. Nya företag måste kunna finnaen jordmån att växa i och de som redan finns måste kunnautvecklas genom nya idéer och projekt. Innovatörer ochuppfinnare behöver få betydligt bättreutvecklingsmöjligheter. Någon måste också vara beredd attta risker! Delvis handlar detta om att det både inomfinansvärlden, politiken och industrin krävs ändradeattityder. Men vi kan också underlätta en förnyelse genom attförbättra regelverk och organisation. Genom att skapa en nyform av riskkapitalfonder med fördelaktiga skattevillkor kanvi t ex se till att privat riskvilligt kapital i större utsträckningfinns att tillgå. Det är också viktigt att lagar och skattereglerutformas så att det inom företagen finns goda möjligheter attbygga upp ett eget kapital. Vi vill se överförmögenhetsskatten och föreslår redan nu en minskninggenom att sambeskattningen upphör. Under enövergångsperiod krävs också investeringsbidrag för t exhållbara energislag som ett sätt att balansera denkonkurrensfördel som icke hållbara system har getts pågrund av att externa kostnader överförs från näringslivet tillstaten.Gemensam sektor till gagnför näringslivetVi förespråkar ett differentierat ägande bestående av såvälprivata och kooperativa som kommunala och statliga företag.Offentligt styrda företag kan i vissa fall vara bådenödvändiga och önskvärda; inte minst när det gäller naturligamonopol och grundläggande infrastruktur, och i vissa fallockså för att upprätthålla konkurrens. Det är också viktigt attkonstatera att en väl fungerande gemensam sektor starktbidrar till goda förutsättningar för näringslivet - en brabarnomsorg, en bra skola, god sjukvård och trygg äldrevårdskapar harmoni och effektivitet i samhället, vilketnäringslivet är mycket betjänt av.En hållbar utveckling inom näringslivet kräver stora samhällsinsatser föratt bygga ut järnvägs- och sjöfartsförbindelser. Vägtransporter kommer attbli dyrare vilket gör att mer miljövänliga transportalternativmåste finnas att tillgå. Fortsatta satsningar för att få goda datorkommunika-tioner över hela landet är också nödvändig.Ägande av naturresurserAv sårbarhets- och självtillitsskäl, är det av stor betydelse attviktiga naturtillgångar inte säljs till starka ägargrupper sominte har någon förankring i den berörda samhällsstrukturen.Därför vill vi förhindra att vattenkraft, skog och andraavgörande naturresurser säljs ut till internationella intressen.Ökad flexibilitetKraven på flexibilitet inom näringslivet kommer att öka,oavsett vad vi anser om detta. Dessa krav måste mötas på ettsätt som gör att människor inte tvingas till en sämre socialsituation där utrymmet för tid med barn, umgänge medvänner och delaktighet i närsamhället och de nödvändigasociala nätverken minskar. Genom att sänkanormalarbetstiden till i första hand kanemellertid en ökad flexibilitet accepteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen på näringspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattesystem som utvecklar näringslivet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägande med ansikte,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta till vara kreativiteten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om innovatörer och uppfinnare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att småföretagen behöver andra regelverk,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyelse av näringslivet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensam sektor till gagn för näringslivet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägande av naturresurser,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad flexibilitet.2Stockholm den 28 oktober 1998Matz ()()()()()1Yrkande 2 hänvisat till SkU.2 Yrkande 10 hänvisat till AU.