mot · GM02T222 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T222av och ()En liberal trafikpolitikInledning - Ökadkonkurrens en grundbult ien liberal trafikpolitikX2000-tåg som rullar tomma. Andra tåg som stannar påstationer där det inte anges i tidtabellen. Turistanläggningarerbjuder en del av sina gäster betald bensin om man väljer attgästa turistanläggningen. Jo, det går för få tåg tillanläggningen och platserna tar slut för fort. En energiskföretagare köper några gamla tåg och vill starta en tåglinje påen viss sträcka, då SJ inte kan erbjuda sina kunder dettaresealternativ. Företagaren får inte starta denna tåglinje förSJ har monopol.Exemplen ovan visar hur det kan gå när bristfällig konkurrens ochmonopol kännetecknar ett transportslag. Att vi tar exemplen från järnvägenberor på att konkurrensen alltjämt är sämst på detta område. Flyget äravreglerat, även om konkurrensen kunde bli långt mycket bättre.För oss liberaler är den fria konkurrensen grundbulten för trafikpolitiken.Vi anser att med fri konkurrens tillgodoses den enskildes val av transportslagbäst. Detta gäller även för den som skall skicka gods. Med fri konkurrensinom alla transportslag kan vi bäst uppnå en hållbar utveckling och ökadtillväxt. I denna motion presenterar liberalerna sin syn på hurtransportpolitiken bör utformas.KonkurrensSom vi varit inne på kännetecknas trafiksektorn tyvärrfortfarande av alltför många regleringar ochmonopolbildningar.Folkpartiet liberalerna vill främja konkurrens mellan olika företag för attkonsumenternas behov skall tillgodoses till rimliga priser. Som det ser utidag är priserna inom många transportgrenar, framför allt tåg och flyg, alltförhöga eftersom konkurrensen är eftersatt p.g.a. monopolliknande situationer.Dessa höga priser inskränker allvarligt den enskildes möjligheter att kunnaresa.De statliga affärsverken inom området bör möta mer konkurrens. Privatise-ringar måste genomföras på ett sätt som gör att konkurrensen verkligenfrämjas. En utförsäljning av ett statligt monopol får under inga omstän-digheter innebära att ett privat monopol uppstår i stället. Privatiseringarnagäller även telekommunikationsområdet och flyget. förordar entotal utförsäljning av samt en utförsäljning av den svenska delen avSAS ().Transportpolitikens målTransport och kommunikation är nödvändiga ingredienser iall ekonomisk aktivitet. Att under det senasteårhundradet haft en positiv välfärdsutveckling kan till stordel kopplas till ökad handel och därmed ökade transporteroch ökad kommunikation. Handel över gränserna förutsätteratt det finns bra tillgång på transporter.Konkurrenskraften inom landet och därmed ökad och tryggad sysselsätt-ning och hänsyn till miljön förutsätter både ökande och miljöanpassadetransporter. Högt ställda krav på miljöhänsyn och varaktig hushållning medresurser måste i hög grad påverka utformningen av transportsystemen.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande.Människans möjlighet till rörlighet är ett väsentligt inslag i god livskvalitetoch en grundförutsättning för att vardagslivet skall kunna fungera. Tillgångtill bra kommunikationer underlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och jobba där det finns gott om jobb. Denyss färdigställda Svealands- och Mälarbanorna samt de s.k. Västtågenmellan och är bra exempel på att utbyggda kommunika-tioner ökar möjligheterna till pendling. En väl utformad trafikpolitik ärdärmed av allra högsta regionalpolitiska betydelse.Allt detta stämmer väl överens med uttalande under en följdav år i att vi vill skapa ett samhälle där människor, idéer och varorkan resa, förmedlas respektive transporteras snabbt och effektivt. Kommu-nikationer kan därmed ses som samhällskroppens blodomlopp och nerv-system.Målen för trafiksäkerhetsarbetetFolkpartiet delar den av regeringen tidigare uppställda ochav beslutade s.k. nollvisionen, som innebär attingen skall dödas eller skadas i trafiken. Det svåra blir dockatt kunna fylla målet med konkreta åtgärder för att nå detönskade resultatet. Ökade informationsinsatser torde vara enväg. efterlyser dessutom, som vi även gjort itidigare motioner, att det tydligare bör framgå att kampenmot allt fylleri inom alla trafikslag prioriteras som ett led inollvisionen.Likväl dödas ändå åtskilliga människor i trafiken. Trots att antaletdödade i trafiken har minskat måste antalet nedbringasytterligare.En bidragande orsak till att antalet dödsoffer i trafiken minskar är denökade säkerheten i bilarna och vägarnas konstruktion och underhåll.Krockkuddar, sidobalkar och låsningsfria bromsar efterfrågas i störreutsträckning och införs på alltfler bilmodeller. Det är angeläget att dennautveckling mot säkrare bilar fortsätter. Tyvärr finns det en konflikt mellansäkerhet och bränslesnålhet på fordonsmarknaden. Stora bilar drar oftamycket bränsle men är i gengäld av hög kvalitet när det gäller säkerhet. Försmå bilar är förhållandet det omvända.Den samhällsekonomiskt effektivaste åtgärden mot trafikolyckorna tordevara ökad trafikövervakning. Det är därför angeläget att denna verksamheteffektiviseras, lämpligen genom att centralt samordnarden.Farliga vägsträckor måste åtgärdas. Vi avvisar tankarna inom Regerings-kansliet på utbyggnad av trefältsvägar. Vi anser i stället att det vore bättre,inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt, att bygga så kallade slimmademotorvägar. På så sätt når man ändå en besparing av samhällsmedel.Skärpt hastighetskontroll och höjda böter för fortkörning kan ocksåmedverka till lägre skadenivå i trafiken.I stadens trafiksystem måste såväl den fysiska utformningen som regel-systemet göra den oskyddade trafikanten till huvudperson. Bilförare måsteinse de risker de utsätter sin omgivning för om de inte tar tillräcklig hänsyn.Regeringen bör ta fasta på förslag till skärpta krav på attbilförare skall lämna företräde åt gående vid övergångsställe. Här måstebilisternas attityd ändras påtagligt även om en viss förbättring har kommit tillstånd i bl a Stockholm.Gaturummet skall utformas så att det innehåller trivsamma attraktivagångstråk och sammanhängande cykelstråk, där korsningarna planeras väl.Särskilda informationsinsatser måste göras för att cyklisterna skall insevikten av att följa trafikreglerna och använda hjälm. Vi avvisar docktvingande regler om att använda cykelhjälm.Öka kampen mot rattfyllerietAlkohol och bilkörning hör inte ihop. Förutom att man kanskada sig själv, riskerar oskyldiga medtrafikanter att dödaseller skadas av en rattonykters framfart.Folkpartiet liberalerna har verkat för att gränsen förgrovt rattfylleri bör sänkas från till . En sådansänkning beslutades av och trädde i kraft den 1februari 1994. Sänkningen gav ett bra resultat då antalet rattfylleristerdärefter har minskat.Det är dock viktigt att påpeka att vi aldrig får ge upp i kampen motrattfylleriet. Strävan borde vara, som angetts ovan, en nollvision även när detgäller rattfylleri, dvs. att alla kör bil med noll promille i kroppen. Genomtätapoliskontroller och informationskampanjer bör vi kunna få fler människor attvälja att låta bilen stå efter alkoholintag.Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol ochbilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindraremellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll,nollgräns samt enhetligt straffvärde.Det är också viktigt att uppmärksamma förekomsten av farliga mediciner itrafiken. Regeringen bör till återkomma med förslag omvilka åtgärder som bör vidtas, t.ex. obligatorisk sjukskrivning för yrkesförarevid ordination av sådana medel. Trafik och miljöAll trafik påverkar miljön. Under många decennier har det iolika ordalag talats om att trafiken skall bära sinasamhällsekonomiska kostnader, dvs. betala sinamiljökostnader, olyckskostnader och trängselkostnader.Denna grundprincip har formulerats på olika sätt i 1963,1978 och trafikpolitiska beslut, men har i praktikeninte genomförts. Detta var något sombl a varnade för i reservationer till dettrafikpolitiska beslutet (/88:13).Särskilt vägtrafiken har stora negativa konsekvenser för naturen. Utsläppav bl a kväveoxider bidrar starkt till försurning och övergödning. Koldioxid-utsläpp bidrar till växthuseffekten.Många åtgärder har redan vidtagits för att minska utsläppens skadligaeffekter på miljön. Att alltfler fordon drivs med miljövänligare drivmedelsamt att de har katalysatorer är positivt, men det räcker inte. Nya steg börtashela tiden och ny teknik bör prövas, t.ex. nya typer av katalysatorer.Även andra transportslags negativa miljöpåverkan bör uppmärksammas.Flyget är en källa till stora utsläpp och ansträngningar måste göras för att fåfram renare flygmotorer. Även tåget, som anses som miljövänligt, kan hanegativ miljöpåverkan bland annat i form av buller och vibrationer och omelektriciteten produceras i fossileldade kraftverk.Det internationella trafik- och miljösamarbetet måste fördjupas ochutvecklas. Regeringen bör aktivt inom EU driva på och medverka till enminskning av miljökonsekvenserna. Regeringen bör aktivt medverka tillskärpt gemensam lagstiftning med inriktning på ekonomiska styrinstrumentoch stimulanser för forskning och andra insatser för lägre emissioner.Folkpartiet anser att ett ökat inslag av kretsloppstänkande inom infrastruk-turen är nödvändigt. Miljöfarliga material skall i största möjliga mån und-vikas inom infrastruktursektorn. I stället bör återanvändningsbart material iän högre grad föras in i denna sektor.Det är viktigt att miljökonsekvensbeskrivningar blir ett viktigare inslag vidplaneringen av investeringar i infrastruktur.TransportpolitikensprinciperI samband med den trafikpolitiska propositionen våren 1998beslöt om olika transportpolitiska principer. Vi villhär passa på tillfället att förtydliga inställningtill vissa av dessa principer. En av dessa principer ärvalfrihet. Det låter visserligen bra att det är de enskildamänniskorna och företagen som skall välja hur deorganiserar sina transporter. Vi vill emellertid frånFolkpartiets sida påpeka att ett sådant tänkande måstekombineras med en avreglering och fri konkurrens för attprincipen skall kunna genomföras och ge den effekt somregeringen påstår sig vilja och som har eftersöktlänge.Att samhällsekonomisk prissättning skall råda inom trafikpolitiken bordevara en självklarhet. Dessvärre är det svårt att genomföra detta i verklig-heten. För oss liberaler är det av grundläggande betydelse inom trafik-området att trafikanter och transportköpare ges en större individuell valfrihet.Vi vill rensa i av administrativa regleringar och låta transportbeslutenske i decentraliserade och marknadsmässiga former. Då måste staten ta sittansvar för att skapa rättvisa konkurrensvillkor. Transportsektorn måste kännaav ett riktigt kostnadsansvar beräknat med samhällsekonomiska kalkyler, såatt rimlig hänsyn tas till trafikolyckor, miljöskador och trängsel. Denenskilde bör i varje transportbeslut känna av marginalkostnaden.GodstransporterDen allra största andelen av transporter är godstrafiken.Varje dag transporteras stora mängder gods på våra vägar, påjärnvägen, i luften och till sjöss. Det är viktigt attgodstransporterna också framöver är ett marknadsstyrtsystem. Detta är bra men det borde kompletteras med entotal avreglering av godstrafiken på järnväg. Den avregleringav godstrafiken som genomfördes var intetotal och innebar att SJ alltjämt har företrädesrätt tillgodstransporter på järnväg.Den 1/1 1999 sänks banavgifterna för järnvägstrafiken. Detta är någotpositivt som ställt sig bakom. Vi delar regeringens oro över attdetta inte får leda till att godstransporter som sker bäst till sjöss förs övertilljärnväg, t.ex. vad gäller Väner- och Mälarsjöfarten. T.ex. olja och andrafarliga produkter fraktas bäst och säkrast till sjöss. Regeringen bör följadenna utveckling noga.PersontransportsystemÅtta av tio persontransporter företas i privatbilar. Därför ärdet viktigt att bilarna utvecklas så att miljöpåverkan minskarsnabbt. Mycket har gjorts men tillverkarna behöver göraytterligare för att främja utvecklingen på området. Här kanbilindustrin även fortsättningsvis göra stora insatser genomatt bl.a. hitta alternativ till fossila bränslen och genom attutveckla bränslesnålare bilar.Trots att bilar påverkar miljön i negativ riktning är bilen oumbärlig idagens samhälle. Bilen kommer att vara det viktigaste transportsättet för del av resorna och godstransporterna också . En bil innebär frihet för många människor och landsvägstransporter av människor ochgods är ofta det enda realistiska alternativet i stora delar av landet med glesbefolkning. Givetvis måste detta kompletteras med ett väl utbyggtkollektivtrafiksystem.JärnvägstrafikenUtbyggnaden av järnvägsnätet var avavgörande betydelse för att utveckla till ett moderntindustri- och välfärdssamhälle. ser vi järnvägen som ettenergieffektivt och trafiksäkert transportsystem.Energiförbrukningen är låg per personkilometer och pertonkilometer. Miljöpåverkan är låg vad gäller utsläpp tillluften, förutsatt att använd elenergi inte framställts ifossileldade kraftverk. Utsläppen från dieseldrivna lok ochmotorvagnar kan avsevärt reduceras med modern teknik.Miljöpåverkan i form av buller och vibrationer frånjärnvägarna är däremot kraftig. Här behövs mer forskningoch utvecklingsarbete.Staten skall även fortsättningsvis upphandla trafik som är samhälls-ekonomiskt lönsam även om den inte är företagsekonomiskt lönsam. Dettagäller bl.a. sovvagnstrafiken i . Upphandlingen bör föregås av enbedömning där miljö- och trafiksäkerhetseffekterna vägts in. Fortsattavreglering bör resultera i att upphandlingen sker till lägre samhällskostnad.Folkpartiet liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafikenmedför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektornsmodernisering och attraktionskraft som man kommer bort frånexempel av den art som vi pekat på ovan i kapitel 1. Erfarenheterna avkonkurrensen vid länstrafikhuvudmännens upphandling är att trafik-kostnaderna kunnat sänkas avsevärt till nytta för såväl skattebetalarna somresenärerna. Nya operatörer har också kunnat etablera sig och ett steltmonopolsystem har kunnat ersättas med flexibilitet och modernareföretagsformer. Denna utveckling bör i högre grad tillämpas även påjärnvägssektorn. liberalerna sätter den enskilde trafikantens ochskattebetalarnas väl främst. Vi kräver därför att regeringen följer upp tidigareriksdagsbeslut om avregleringen av trafiken på järnvägarna.Riksdagen fattade på initiativ av den borgerliga regeringen ett beslut omavreglering av järnvägstrafiken . Dessvärre hade Social-demokraterna efter sitt maktövertagande inte mod att genomföradetta beslut, främst av ideologiska skäl. Det finns än mindre som talar fördetta nu när regeringen valt att luta sig mot bl a som ärmotståndare mot avreglering. Konsekvenserna av SJ:s fortsatta monopol påpersontrafikområdet ser vi tydligt . Biljettpriserna och rabattreglerna är såkrångliga att mindre miljövänliga transportmedel ofta framstår som bättre förkunderna. Konsekvenserna av detta blir att ännu färre väljer att åka tåg och istället väljer transportslag som är mer skadliga för miljön. bördärför besluta om en omedelbar avreglering av persontrafiken på järnväg.JärnvägstrafikensinternationaliseringJärnvägssektorn är av tradition mycket nationell. Det gälleroperatörer men även materiel. Signalsystem, förarplatser ochelsystem har inte ens en gemensam europeisk standard. Detär ett hinder för en rationell utveckling av järnvägstrafik ochen konkurrensnackdel jämfört med andra trafikslag. Förar-och lokbyten är oftast nödvändiga vid gränspassager. Sådantförsenar och fördyrar den internationella trafiken. Det ärangeläget att regeringen driver på en snabb utveckling inomEU mot ökad samordning och standardisering. Införandet aveuropeiska järnvägskorridorer för godstrafik samt för enlikartad avgiftssättning är viktiga inslag i denna process.LuftfartPassagerarutvecklingen på flyget följer i stora dragkonjunkturutvecklingen. Vid högkonjunktur ökarflygtrafiken medan den minskar vid lågkonjunktur.Den avreglering av flygtrafiken som liberalerna varitpådrivande för, har ökat flygets attraktionskraft. Det är troligt att nedgångenav flygtrafiken skulle varit större och prisbilden högre om monopol härskatpå inrikesmarknaden. Dessvärre har konkurrensen inte fungerat tillräckligtbra. SAS har fortfarande en alltför dominerande ställning på många sträckor iinrikestrafiken och i utrikestrafiken till och från . Detta har lett till attbiljettpriserna är orimligt höga på de sträckor där man inte har konkurrensjämfört med konkurrensutsatta sträckor. ser gärna att lågpris-flygbolag liknande Virgin Express etablerar sig i och därigenom kansätta press på biljettpriserna.Bromma flygplats behövs till dess att enats om place-ringen av en andra flygplats. En överflyttning av Brommatrafiken tillArlanda blir dyr och ineffektiv och en framtida utbyggnad av utöverden tredje banan är troligen samhällsekonomiskt olönsam när Bromma-trafiken ej tillkommer.Öka konkurrensen på flygetAvregleringen av det svenska inrikesflyget har gjort flygettillgängligt för en bred allmänhet och inte reserverat enbartför affärsresenärer. Biljettpriserna har sänkts, servicenivånhar höjts, antalet operatörer har ökat och möjligheterna förutvecklingsinriktade kommuner att utforma bratrafiklösningar har ökats betydligt. liberalernakräver nu att regeringen går vidare och verkar för en fortsattavreglering även internationellt.Den bör vara pådrivande inom EU för att fullt uttillämpa flygdirektiven samt ytterligare förnya och modernisera dessa medsikte på en avreglering utan skyddande nationella lagar och regler för deolika operatörerna.Därtill bör den inom EU driva på för att uppnå gemen-samma regler för miljö, säkerhet, ekonomiska garantier och operatörers friaetablerings- och landningsrätt.I syfte att öka säkerhet och tillgänglighet samt utveckla flygtrafiken börden inom EU driva på för ett gemensamt europeisktflygtrafikledningssystem. Det skulle verksamt bidra till ökat utrymme förcivil flygtrafik, möjligheten till en samordnad flygtrafikledning för civil ochmilitär trafik som i och en satsning på högteknologisk utveckling ochstandardisering. Med en liknande utveckling av tågtrafiken skulle dessatrafikslag få en mera neutral konkurrenssituation gentemot landsvägstrafikensom i mycket ringa mån besväras av olika tekniska regleringar i Europa.Av historiska skäl har SAS en mycket stark ställning även efteravregleringen. Denna starka ställning avspeglar sig bl a i en koncentration avtrafiken och flytt av flera ledningsfunktioner till . Detta är inte tillfördel för trafikanterna. Ökad konkurrens leder till bättre kundanpassningoch placering av knutpunkter - s. k. hubs - som tar ökad hänsyn tillresenärernas preferenser. Regeringen bör verka för att konkurrenstrycketökar så att om kunderna så önskar interkontinentala linjer utgår från svenskaflygplatser och att internationell flygtrafik kan utvecklas på flera flygplatser iolika delar av landet.De kommunala flygplatsernaPå avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inteutgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet, ett bra och nödvändigt persontransportmedel.Således har flera kommuner i inland starktförbättrat sina kommunikationer genom att med visst statligtstöd satsa på egna flygfält och flygförbindelser. Under desenaste åren har statens stöd till dessa flygplatser minskat.Det är därför bra att staten nu tar ett större ansvar ävenutanför det nuvarande statliga flygplatsnätet. Vi vill frånFolkpartiets sida betona att de kommunala flygplatserna intebör drivas i bolagsform utan det är önskvärt attflygplatserna i stället drivs i förvaltningsform ellerprivatiseras.SjöfartenHistoriskt sett har sjöfarten varit av stor betydelse för vårtlands utveckling. Trots att andra kommunikationsmedel hartillkommit kommer sjöfarten även att spela roll för våra utrikesförbindelser, bl a mot bakgrund avden europeiska integrationen. Sjöfarten är den transportgrensom transporterar mest av den svenska produktionen.Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll. Dels från europeiskarederier, t.ex. har och stort statligt stöd, dels från ochandra Östländer som har låga bemanningskostnader. För att möta dennaproblematik måste svensk sjöfart konkurrera med andra metoder såsomsäkerhet, effektivitet, kvalitet m.m. Att avhjälpa hoten mot den svenskasjöfarten med breda industristöd är ekonomiskt omöjligt och ennäringspolitisk otjänst.Vi anser dock att regeringen bör överväga om EU:s sjöfartspolitikmotiverar andra åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringenskonkurrenskraft och därmed förhindra fortsatt utflaggning. Parterna påsjöarbetsmarknaden har kommit överens om nödvändiga reformer men de avregeringen utlovade lagreformerna har uteblivit, enligt regeringensuppfattning p g a det nya pensionssystemet. Detta är enligt vår uppfattningett svepskäl och visar med all tydlighet att regeringen inte har någon politikför sjöfartsnäringen. Förslag måste komma omgående om inte hela densvenska sjöfartsnäringen skall raderas ut. På grund av dessa omständigheterär vi inte beredda att göra sänkningar i rederistödet för även om vianser att detta är ett selektivt stöd som måste försvinna på sikt.Det krävs dock andra åtgärder också. Bl a måste stuverimonopoletavvecklas. bör säga upp och avveckla stuveri-monopolet . En företagspolitik i linje med om fler jobbgenom företag skulle också på ett positivit sätt förbättra sjöfartens villkor.Sjöfartens miljöpåverkan m.m.Sjöfarten har en stor potential att bli verkligt miljövänlig.Men fartygstrafikens luftföroreningar måste dåuppmärksammas bättre. Nya bränslen och katalysatorreningkrävs. Regeringen bör även driva denna fråga inom EU.Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten. Sjöfartsinspek-tionen måste ha ett sådant uppdrag att övervakning och åtgärder kan skeeffektivt, och att fartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivå somför andra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal, passagerare och frånmiljösynpunkt för gods.Sverige bör vara pådrivande i att skapa förutsättningar för internationelltövervakad konkurrens, ökad standardisering av säkerhet och miljö samtkredit- och sjövärdighet. Regeringen bör pröva möjligheten att vinna ökatgehör för detta inom EU, då EU:s internationella handel genererar en stor delav fartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt för allt tonnage.Detta skulle också säkerställa rimliga arbetsvillkor och rimlig arbetsmiljö förombordanställd personal från alla länder.Sjöfart är speciellt för bulktransporter en miljömässig och ekonomiskteffektiv transportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart underförutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Dettagäller särskilt inlandshamnar, framför allt i och Mälaren.FritidsbåtsregisterDet är med glädje vi noterar att regeringen nu skjuterytterligare på frågan om införande av ett fritidsbåtsregister.Folkpartiet anser dock att det bästa vore om regeringenkunde stryka registret helt och hållet.VägtrafikenSamhället behöver av många skäl ett väl fungerande vägnät.Under den borgerliga satsadesstora summor på att förbättra vägnätet. På många håll harvägarnas standard och kapacitet höjts. Detta var välkommetdå våra vägar länge eftersattes av de socialdemokratiskaregeringarna . Vägarna måste i hela landethålla en sådana standard att säkerhet garanteras ochtransporter med t.ex. råvaror kan nå fram till industrin. Engod vägstandard är en förutsättning för att hela skallleva och utvecklas samt att vi skall kunna få ettföretagsklimat som gör att sysselsättningen och välfärdensäkras.Ett allvarligt flaskhalsproblem är den bristfälliga bärigheten hos mångavägar av stor betydelse främst för skogsindustrins råvaruförsörjning menockså för exempelvis åkerinäringen. Underhållet är av väsentlig betydelse iett samhällsekonomiskt perspektiv. De stora investeringar som görs skallvårdas väl.