mot · GM02N282 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N282av m.fl. (s)Kvinnors möjligheterKvinnor behöver mersamarbeteBefolkningsminskningen i skogslänen har under senare tidvarit mycket omfattande och fortgår alltjämt. Omflyttningenav främst unga kvinnor fortsätter från glesbygd till tätort,från små kommuner till större från skogslän tillstorstadsregioner. För att minska utflyttningen och också föratt stimulera "återvändande" måste kvinnornas möjlighetertill arbete och studier förbättras. En långsiktigt hållbarutveckling kan endast nås om kvinnor ges förutsättningar attverka och utvecklas på sin hemort. Kvinnorna måste varadelaktiga i utvecklingen av samhällsbygget.I skogslänen har länsövergripande nätverk utvecklats, många med storframgång. Nätverken har inneburit att framgångsrika strategier för utvecklingoch tillväxt, i lokalsamhället och i sin förlängning för länet som helhet, harutarbetats. För en långsiktigt hållbar utveckling ur socialt, kulturellt ochekonomiskt perspektiv krävs särskilda insatser och särskilda resurser förkvinnor för regionalt och lokalt utvecklingsarbete. De resurser som är avsattaför regionala och lokala resurscentrum är oerhört viktiga för kvinnor i gles-och landsbygd, likaså projektet med affärsrådgivare för kvinnliga företagare.Det är bra och viktiga insatser men inte på långa vägar tillräckliga. Viföreslår att länsstyrelsernas roll förstärks när det gäller att stödja kvinnorsutveckling, studier och företagande i gles- och landsbygd. Delar av deregionalpolitiska medlen till länsstyrelserna bör öronmärkas för regionalaoch lokala resurscentrum.Mer kunskaper om kvinnorsoch mäns villkorKvinnors och mäns resurser och olika erfarenheter måste tastillvara inom alla områden. Från statens sida är det klartuttalat att jämställdhetsaspekterna ska omsättas i detregionala utvecklingsarbetet. Jämställdhetsperspektivet skaintegreras inom de olika politikområdena. Inomregionalpolitikens område kan vi dock konstatera att mycketlite av detta arbete har genomförts eller planerats.På det regionala och lokala planet saknas kunskaper om kvinnorsoch mäns olika villkor i samhällslivet. är en stor del av denstatistik som används inte könsuppdelad. Det gör det svårt att analysera hurbeslut, åtgärder eller projekt på olika sätt påverkar kvinnor och män. Dettamåste rättas till. Könsuppdelad statistik och bedömningar av konsekvenserför kvinnor och för män måste alltid användas. Vi tror att kommunernasprioriteringar där av fritidsnämndens budget går till flickor och 60 %till pojkarna skulle se annorlunda ut med andra kunskaper.Kvinnors jobb garanterarvälfärdenKvinnorna i skogslänen arbetar i mycket stor utsträckning iden offentliga sektorn, inom vård, omsorg och skola.Samtidigt som kommuner och landsting är den självklaraarbetsgivaren för kvinnorna, utgör de garanten för välfärdenskärna: vården av våra gamla på sjukhemmen, omsorgen omvåra barn på daghemmen, barnens utveckling och lärande iskolorna.Under lång tid har skogslänen haft svårt att rekrytera viss personal. Ettexempel är att en stor del av vårdcentralerna i de små inlandskommunernaofta har vikarierande distriktsläkare eller "staffettläkare" av olika slag.Ett annat område där rekryteringsproblem förutspås är vårdpersonalen. Föratt få ungdomar och män att söka sig till vårdyrket måste särskilda åtgärdervidtas. Deltidstjänster måste ersättas av heltidstjänster. Vårdpersonal måsteges möjlighet att påverka sin arbetssituation.Ökad kompetens förkvinnor ger ökatföretagandeNyföretagandet bland svenska kvinnor har traditionellt varitmycket lågt. Det är mycket glädjande att kunna konstatera attsenaste statistik från and Society visar på ett trendbrott:det kvinnliga företagandet ökar. Denna trend måste fortsätta.Efter en tid av barnafödande och deltidsarbete, känner sig många kvinnorredo för nya utmaningar: högre studier och eget företagande. och högskolor, den påbörjade decentraliseringen av hög-skolestudier och möjligheten till distansstudier har varit speciellt gynnsamför kvinnorna. Den utvecklingen är en förutsättning för kvinnornas ökadeandel i yrkeslivet och inom det privata näringslivet. Kvinnorna har fort-farande huvudansvaret för hem och familj. Det är därför särskilt viktigt atterbjuda kvinnorna både utbildning och arbete på hemmaplan.Denna utveckling får inte förhindras av onödiga begränsningar.Åldersgränsen för studielån måste därför höjas från 45 år.Kvinnors utbildningsambitioner och utbildningsnivå skapar godamöjligheter till ökat företagande bland kvinnor.Dagens regler för företagsstöd som är uppbyggt utifrån ett traditionelltnäringsliv med tillverkningsindustrin som grund stimulerar inte kvinnligtföretagande. Kvinnliga företagare finns företrädesvis inom service- ochtjänstesektorn och missgynnas alltså av regelsystemet för företagsstöd.För att stimulera kvinnligt företagande krävs ändring av regelsystemetliksom en fortsättning av verksamhet med kvinnliga affärsrådgivare.För att kommunerna i skogslänen ska kunna vända den pågående trendenatt befolkningen minskar och att det till stor del är kvinnorna som lämnarinlandskommunerna måste särskilda åtgärder vidtas.En del av dessa är att:? specialdestinera resurser för regionala och lokala resurscentrum?? ersätta deltidstjänster med heltidstjänster?? decentraliseringen av högskolestudier får än större omfattning?? åldersgränsen för studielån höjs från dagens ?? regelsystemet för företagsstöd förändras.?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors möjligheter till studier och arbete i skogslänen.Stockholm den 28 oktober 1998Kristina ()()()()()()()()()()()()()()()()