mot · GM02Sf632 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf632av och ()FlyktingpolitikenInledningRespekten för de mänskliga rättigheterna skall hävdasinternationellt. Om människors rätt kränks är det omvärldensskyldighet att erbjuda en för dem som begär skyddundan förföljelse. Världens länder har gemensamt ansvar föratt alla flyktingar ges ett människovärdigt mottagande.Flyktingar bör i första hand hjälpas i närområdet. Hjälp tillflyktingmottagande i andra länder kan, liksomkatastrofbistånd, med fördel kanaliseras genom ideellaorganisationer.Inga länder kan svära sig fria från ansvar när flyktingar söker skydd hosdem. är otillräcklig för att skydda världens flyktingar.En ny konvention som ger skydd till exempel i massflyktsituationer behövssom komplement.En gemensam europeiskflyktingpolitikEuropa får inte stå handfallet när kriser och krig utlöserflyktingtragedier.EU bör utveckla en gemensam asylpolitik så att ansvaret för flykting-strömmarna fördelas mera jämnt mellan . Det förutsätter attflyktingpolitiken blir ett område där majoritetsbeslut kan tillämpas. Inteminst flyktingkatastrofen i det har visat på frånvaron ochnödvändigheten av att få till stånd en gemensam europeisk flyktingpolitik.Denna måste bygga på principen om gemensamt ansvarstagande ochfördelade insatser.Praxis för beviljandet av asyl varierar mellan EU-länderna. I verklighetenhar flyktingpolitiken successivt stramats åt i hela . En samordning avmedlemsstaternas minimiansvar är därför nödvändig, om åtminstone någraländer i praktiken skall kunna bedriva en mer humanitär flyktingpolitik. Detfår inte bli så att de mest restriktiva länderna sätter . Detta måsteprägla tillämpningen också av och den s k Dublinkonven-tionen, som rör flyktingpolitiken.Asylrätten på grund måste värnas inom ramen fören gemensam europeisk flyktingpolitik. EU:s flyktingpolitik måstekompletteras med en ny konvention för att också ge skydd t ex imassflyktsituationer. En samordning av flykting- och asylpolitiken - engemensam praxis - är en förutsättning för en humanisering av politiken inomhela EU.EU och dess medlemsländer måste på plats bekämpa orsakerna till attmänniskor tvingas fly och bege sig till andra länder. Genom vårtmedlemskap i kan vi verka för att mobilisera omfattande stöd till demänniskor som tvingas på flykt genom ett mer direkt stöd till grannstatersom ger dem skydd.Mot denna vår grundinställning för en gemensam human flyktingpolitikför hela EU är det förslag till en sådan gemensam politik som föreligger frånEU:s ordförandeland väldigt oroande.Förslaget är oacceptabelt. Utgångspunkten är föga liberal: att begränsamigrationsströmmarna till den europeiska kontinenten. För att uppnå dettatalas det om tre till fyra koncentriska cirklar där varje cirkel innefattar ettantal länder med ett system av regler och åtgärder syftande till att minskamigrationstrycket. För liberaler, vars målsättning är en ökad rörlighet förmänniskor utan hindrande gränser och andra barriärer, är detta ett förslagsom går tvärtemot denna vår grundinställning.Men vårt internationella engagemang får inte göra halt vid Europasgränser. Människors lika värde oavsett nationalitet måste alltid hävdas. Urrespekten för den enskilda människan växer internationalismen.Regeringens försämringarför flyktingarDen antog, trots motstånd från Folkpartietliberalerna, en majoritet i kammare regeringensförslag till ny flyktingpolitik. Regeringens flyktingpolitiskaproposition var ett förslag som ledde i helt fel riktning.Propositionen som låg till grund för beslutet innebar att färremänniskor med goda asylskäl får uppehållstillstånd iSverige. Flyktingpolitiken skärptes ännu mer, och ännu engång sker det utan att Socialdemokraterna törs stå för att deändrar riktning på svensk flyktingpolitik.Regeringens proposition byggde i allt väsentligt på betänkandet Svenskflyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75), som drevs fram av densocialdemokratiska regeringen under mycket stor tidspress. I den svenskaliksom i den europeiska debatten har gjorts en medvetensammanblandning av flyktingar och invandrare/migranter i största allmänhet.Genom att antyda att asylsökande kommer från fattiga länder ville man skapaintrycket att de asylsökande huvudsakligen är ute efter att förbättra sinekonomiska och sociala situation. Så skapas den politiska grunden för attgöra asylpolitik till en del av den allmänna invandringspolitiken. Genom attändra rubriken till propositionens "Svensk migrationspolitik i globaltperspektiv" fullbordade den socialdemokratiska regeringen sin politik fråndet beramade "Luciabeslutet" . Asylrätten måstehållas isär från den allmänna migrationspolitiken.När vi nu har facit i hand, när den nuvarande lagstiftningen varit i bruk iomkring , så visade det sig att vi (tyvärr) fick rätt. Vi vill peka pånågrapunkter där vi anser det behövligt att ändra flyktinglagstiftningen så att vifåren humanare flyktingpolitik.AnhöriginvandringenMed den nya lagstiftningen har anhöriginvandringen snävatsin. fanns ingen given definition av vilka som skulleräknas som anhöriga. Det var lättare för äldre föräldrar tillanhöriga i som redan beviljats permanentuppehållstillstånd att få komma hit. Dock fanns det oftasvårigheter för andra än kärnfamiljen och äldre föräldrar attfå komma hit. Här brast även den tidigare lagstiftningen.Men med dagens lagstiftning spelar det mindre roll på vilket sätt man äranhörig. Det avgörande är i stället om man haft "hushållsgemenskap" redan ihemlandet och dessutom skall det finnas ett "beroendeförhållande" mellan deanhöriga. I praktiken har detta resulterat i att det främst är kärnfamiljer somfår återförenas som anhöriginvandring - och knappt inga andra.Både och anser att hushållsgemen-skapen och beroendeförhållandet skall ha funnits i hemlandet. Praxis hardessutom utvecklat sig till att ansökan om anhöriginvandring av anhörigamåste göras omkring 10 månader efter det att personen i fråga fått permanentuppehållstillstånd i . Detta har lett till stora problem.Tidsregeln har gjort att en sammanboende familj som splittrats av krigs-händelser, inte får lov att återförenas, om det gått mer än tio månader innande lyckats att spåra varandra. Exempelvis har många bosnier som kom hit1994 svårt att uppfylla tidsregeln.Kravet på hushållsgemenskap slår olika beroende på att det kulturellamönstret för hur man bor ser olika ut i olika länder. I en del länder bor fleragenerationer ihop i andra inte.Speciellt kvinnor drabbas hårt av de nya reglerna och den praxis somutvecklats i dess spår. Kvinnor lever oftast längre än sina män och blir på detsättet oftast mer beroende av sina barn på sin ålders höst. De som drabbatsallra hårdast är änkor vars barn bor i . En undersökning från Rödakorset visar att av dessa beviljats anknytning i Sverigeunder den undersökta perioden. Avslag drabbar även kvinnor som inte harnågon försörjning och kvinnor som själva befinner sig på flykt.Hade regeringen följt uppmaning när derasmigrationspolitiska proposition behandlades i och inte gjort dessaförsämringar i fråga om reglerna för anhöriginvandringen så hade dessaproblem inte uppstått - i vart fall inte i nuvarande omfattning. Vi hade dåistället kunnat försöka ena oss om att förbättra reglerna för anhöriginvand-ringen - inte försämra dem.Rättsotrygghet vid avslag avansökningar om uppehållstillståndI nuvarande lagstiftning är det tillåtet att ändrabeslutsmotivering från beslut vid () till beslutet i (). När avgersin avslagsmotivering bemöts den av den asylsökande. Mengår ärendet vidare till UN så kan nämnden ge helt nyaavslagsmotiveringar utan att den asylsökande har möjlighetatt bemöta dem. Till skillnad från när ärendet behandlas hosSIV så ser den asylsökande avslagsmotiveringen först närhan har de i sin hand - och då är det för sent att lämna inkompletterande upplysningar o d. anser att UNinte skall få fatta några avslagsbeslut med några nyamotiveringar utan att först ha låtit den asylsökande ta del avdem och bemöta dem.Prövandet av "nya omständigheter"För att en ny ansökan om permanent uppehållstillstånd skalltas upp till prövning krävs det nya omständigheter, som ejtidigare prövats. Detta har gett flera "konstiga" resultat. Harman exempelvis tidigare fått avslag på en ansökan p g a attidentiteten inte kunnat styrkas och sedan fått fram ett passsom styrker identiteten så ändras ändå i regel inte beslutet.Frågan om identiteten är redan bedömd och räknas alltså intesom en "ny omständighet".Folkpartiet anser att praxisen om vad som är en ny omständighet helt skalländras. Det kräver en lagändring i detta syfte. Myndigheter skall ha full rättatt få pröva skäl som redan en gång bedömts.Lägg ned har inte längre någon trovärdighet. Defall där nämnden totalt misslyckats med sitt arbete är otaliga.Den bevisning som nämnden genomför vid sinaavslagsmotiveringar är undermålig.Lika fall behandlas inte lika. Nämnden utreder inte, trots man harutredningsansvar. Flykting- och förföljelsegrunder underkänns på grund avintuitiv trovärdighetsbedömning i kombination med standardbevis (exempelpå standardbevis är när en asylsökandes asylskäl inte är trovärdiga för att hansökt asyl först efter ankomsten till ).Nämnden sätter starkt tilltro till ambassadrapporter, vars tillförlitlighetman inte vet något om eftersom de är sekretessbelagda. Samma sak gäller deanonyma språkanalyserna som underkänts av språkforskare.Folkpartiet upprepar ett tidigare krav om att lägga ned Utlänningsnämndenför att ersätta processen med ett vanligt civilrättsligt processförfarande underdomstolsliknande former.Barnens väl främstHösten 1996 valde regeringen att avstå från att föreslåFolkpartiets förslag om att skall arbetasin i den svenska flyktinglagstiftningen på samma sätt somGenèvekonventionen arbetats in i lagen. blev det iställeten nästintill till intet förpliktigande mening om barnets bästa.Det är beklagligt.I gömmer sig väldigt många flyktingbarn under förhållandensom är fullständigt oacceptabla. Det måste till en ändring i lagstiftningensåväl som i praxis.Kan en sökandes bristande trovärdighet inte med absolut säkerhet styrkasskall The benefit of doubt ges företräde i den slutgiltiga bedömningen avrätten till uppehållstillstånd. Det innebär att vid osäkerhet skall alltså denförden sökande gynnsammaste tolkningen gälla. På det sättet slipper flera av debarn som gömmer sig fortsätta att vara på flykt i Sverige.Det är omänskligt att familjer splittras, något som sker . Med Folk-partiets förslag till inarbetande av skulle det bli mycketsvårt att med avvisningsbeslut splittra barnfamiljer, och inga barn skullebehöva gömma sig.Stärk ställningen för denasylsökandeDet är inte ovanligt att en asylsökande lämnat in utlåtandenfrån en specialistläkare. Dessa ärenden överlämnas sedan tillInvandrarverkets förtroendeläkare för yttrande. Oftaförekommer det att förtroendeläkaren har en helt annanspecialistkompetens än vad den läkare har som skrivit detutlåtande som förtroendeläkaren skall yttra sig över.Folkpartiet anser att förtroendeläkaren skall haspecialistkompetens som motsvarar den kompetens hos denläkare som skrivit det utlåtande över vilket förtroendeläkarenskall yttra sig.Det är orimligt att enskilda tjänstemän på försöker görasubjektiva bedömningar av äktheten i två äkta makars kärlek. För attifrågasätta äktenskapet krävs enligt vår mening mer "handfasta" bevis på attdet rör sig om ett skenäktenskap än de subjektiva, icke mätbara, iakttagelsersom tycker sig kunna göra. Långa väntetider och den osäkerhet som det medför är skadligt, isynnerhet för barnfamiljer. Det behöver därför finnas en spärr mot attasylutredningar drar ut alltför långt . Det är särskilt viktigt attväntetiderna är korta då det handlar om familjeåterförening. Barn har rätt tillsina föräldrar. Asylsökande med barn eller de som ansöker om familje-återförening måste få slutgiltigt besked inom en så som möjligt,såvida inte vederbörande själv medverkat till att dra ut påhandläggningstiden. Klarar myndigheterna inte av att ge besked inom rimligtid bör permanent uppehållstillstånd beviljas.Personer som far mycket illa är de som har ett avvisningsbeslut sedan långtid tillbaka, men där detta beslut inte går att verkställa eftersom hemlandetinte vill ta emot dem. Undersökningar har visat oerhört höga siffror förpsykisk ohälsa och självmordsförsök i denna grupp. Kan inte avvisningverkställas och det har gått sedan avvisningsbeslutet fattades böruppehållstillstånd beviljas. Det måste helt enkelt finnas utrymme förbarmhärtighet.Om den normala viseringspolitiken för släktbesök gjordes mer generösskulle många anhöriga, inte minst åldriga föräldrar, inte se sig nödsakade attsöka permanent uppehållstillstånd i . De skulle istället regelbundetkunna besöka sina anhöriga.Tonårsbarn som kommer till har inte samma rätt som yngrebarn att få hit sina föräldrar genom anknytning. Detta är inte rimligt. Reglersom skall gälla barn måste gälla alla barn.Avveckla det tillfälligauppehållstillståndetVi avvisar bestämt tillfälliga uppehållstillstånd som ettregelmässigt inslag i svensk flyktingpolitik. Att efteråtskilliga år i tvinga flyktingarna tillbaka är bådeinhumant och ohanterligt. Däremot kan det i situationer medmassflykt vara lämpligt att efter regeringsbeslut beviljamänniskor från ett visst område tillfälligt uppehållstillstånd.Det bör emellertid endast ske när man inte redan från börjankan bedöma att orsakerna till flykten kommer att bestå underlång tid.Av rättssäkerhetsskäl bör beslut om tillfälligt uppehållstillstånd i mass-flyktssituation ej ges än . När det för den enskilde skulleinnebära ett alltför abrupt avbrott av t ex studier eller när orsaken tillmassflykten tycks vara på väg att undanröjas bör regeringen kunnabesluta om förlängning , dock högst två gånger. Det är dockviktigt att lägga till att i situationer där barnen har hunnit att rota sigundersin treåriga vistelse kan det finnas fall där hänsynen till barnens väl kaninnebära att familjen skall få permanent uppehållstillstånd.Återinför flyktinglika skälTillsammans med övriga försämringar i höstbeslutet såavskaffade även regeringen och majoriteten i riksdagenskyddsbegreppet de facto-flyktingar i den svenskautlänningslagen. vill återinföra denna regel.Samtidigt med ovan nämnda försämring avskaffade regeringen i praktikenäven begreppet humanitära skäl. anser att även detta begreppskall återinföras i utlänningslagen.Segregation och ohälsaEn flykting kan bära med sig minnen av händelser som deflesta av oss inte kan föreställa sig. Tortyr, både fysisk ochpsykisk, att se andra torteras, leva i krigets mitt ger minnensom man aldrig kan befria sig från. Visserligen reagerar deflesta med bortträngning av minnena när de kommit isäkerhet. Men det fungerar inte i längden. En flykting kanvara besvärsfri , men förr eller senare dykerminnena upp. De kan komma i samband med en livskris menockså vid mindre händelser. Ett tandläkarbesök därmottagningens väggar förknippas med det rum där huvudetslogs blodigt kan vara en utlösande händelse. Knattret frånen skrivmaskin, ljudet av en dörr som slås igen kan påminnaså mycket om tortyrsituationen att allt kommer tillbaka igen.När en torterad människa kommer som flykting till vågar hon/hankanske inte berätta vad som hänt i hemlandet. Man litar inte på andramänniskor. Vid besök på vårdcentraler och psykiatriska mottagningar har deinte kunnat få hjälp för vården har inte den kunskap som krävs och den tidsom det tar att lyssna. Därför har det visat sig så värdefullt att ha speciellamottagningar för torterade flyktingar. Röda korset har ett sådant center iStockholm och i . Centra finns också på iStockholm samt på några andra håll i Sverige.Behandlingsenheter för flyktingar, krigs- och tortyrskadade eller torteradedrivs ofta som projekt med tidsbegränsning. Detta inverkar menligt på såvälbehandling som metodutveckling. Denna verksamhet bör vara enspecialiserad del av hälso- och sjukvården och dimensioneras efter lokalabehov. Verksamheterna bör innefatta insatser mot såväl de somatiskt ochpsykiskt upplevda besvären som den sociala problematiken. Den måste riktasig både till vuxna och barn. Följdverkningar efter tortyr och liknande kanförvärras genom exilrelaterade svårigheter. Därför måste man arbeta med etthelhetsperspektiv.Vi anser att nyanlända flyktingars hälsoproblem måste uppmärksammasbättre än vad som är fallet. Det behövs lokala policyprogram församarbete mellan flyktingmottagandet i kommunen, primärvården ochpsykiatrin. Det behövs också integrering av mångkulturell kunskap ivårdutbildningarna (läkare, psykologer, socionomer, sköterskor, sjuk-gymnaster, arbetsterapeuter m.fl) och kontinuerlig kompetenshöjning förpersonal i mottagningssystemet om traumans effekter på hälsan.I den hälsoundersökning som alla asylsökande skall genomgå enligtSocialstyrelsen bör ingå frågor om traumatiska händelser, tortyr och våldtäktför att man skall kunna bedöma den sökandes omedelbara och kommandebehov av stödsamtal, krisbearbetning och rehabilitering.Det behövs också forskning kring tortyr och krigstraumans inverkan påhälsan - det rör sig om både fysiska och psykiska sjukdomstillstånd.Eftersom flyktingars symtom varierar mellan kvinnor och män börforskningen ha ett genusperspektiv. Behandlingsforskning är ett annat viktigtområde eftersom vår kunskap om vilka insatser som bäst hjälper en flyktingtillbaka till en mer normal tillvaro är begränsade. I sådan forskning bör manta vara på internationella erfarenheter och också stimulera till internationelltsamarbete bl a för att ge svar på frågor om olika insatsers generaliserbarhet.Av sådan forskning skulle vi t.ex. kunna lära oss mer om hur mottagnings-apparaten påverkar den enskildes hälsa i respektive land.Många flyktingar som skadats av tortyr och andra traumatiska upplevelser,är i stort behov av särskild svenskundervisning. Alltför många får inte sådandärför att ansvariga på kommuner och landsting säger att flyktingarna förstmåste rehabiliteras. Av landets kommuner är det endast 18 som haft special-grupper för denna grupp. Erfarenheten har dock visat att flyktingarnasjukskrivs, far illa i sin ensamhet och isoleras ytterligare genom att intekunna kommunicera på svenska språket. På några håll i landet har manordnat individanpassad undervisning för traumatiserade flyktingar bl.a. iLuleå där man också lyckats skapa riktiga arbeten för denna grupp.Kvalificerad flyktingpsykiatrisk hjälp finns också att tillgå. AMS har helatiden varit kritiskt mot Luleås arbetssätt men det strider inte mot lagstft-ningen och resultaten är mycket goda. Vi anser det viktigt att sådana positivaerfarenheter tas till vara och sprids över landet.Homo- och bisexuellasflyktingstatusHomosexualitet är förbjuden i många länder. I vissa länderutdöms dödsstraff för människor som är homosexuella. Iandra länder kan religion och kulturtraditioner göra det svårtatt leva som homo- och bisexuell trots att sådan sexualitetinte är uttryckligen förbjuden.Genèvekonventionen ger inte flyktingstatus åt personer som kännervälgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitet. Attså inte är fallet torde till stora delar hänga samman med den bristande insiktom kvinnors utsatthet och den fördömande attityd till homosexualitet sompräglade världen då konventionen utarbetades. Flera länder, t.ex. , hargått före och i enskilda fall gett flyktingstatus åt homosexuella.Sverige bör verka för ett tilläggsprotokoll till för attge flyktingstatus även åt personer som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam human europeisk flyktingpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa det österrikiska förslaget till en gemensam europeiskflyktingpolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en återgång till de regler för anhöriginvandring som gällde före1997,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte skall få fatta några avslagsbeslut mednya motiveringar utan att den asylsökande först har fått ta del av dem och fåttmöjlighet att bemöta eller komplettera dem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att berörda myndigheter skall ha full rätt att pröva skäl för beslutom uppehållstillstånd som redan bedömts en gång tidigare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägga ned ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall inarbetas i den svenskautlänningslagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka den asylsökandes ställning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla det tillfälliga uppehållstillståndet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra begreppet de facto-flyktingar iflyktinglagstiftningen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra begreppet humanitära skäl i flyktinglagstiftningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om segregation och ohälsa,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lokala policyprogram för samarbete mellanflyktingmottagande på olika nivåer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning kring tortyr,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individanpassad undervisning för tortyrskadade,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd och hjälp till tortyrskadade flyktingar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för ett tilläggsprotokoll tillGenèvekonventionen i vilket även personer som förföljs på grund av köneller homosexualitet ges flyktingstatus.Stockholm den 28 oktober 1998Bo Könberg ()()