mot · GM02Ub246 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub246av m.fl. (kd)Skolan kan bli bättreInnehåll1 InledningSkolan är en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna ochför samhället i stort. Det är samhällets skyldighet att ge alla en likvärdigmöjlighet att utvecklas efter sina anlag, intressen och önskemål. Skolanmåste lyckas för att samhället ska fungera. Omvänt måste skolan fåtillräckliga resurser för att kunna fullfölja sin uppgift enligt de mål ochriktlinjer som lagts fast av regering och riksdag. Det är kommunernasansvar att se till att de obligatoriska områdena, varav skolan är ett,prioriteras framför icke-obligatoriska uppgifter. Statens ansvar är att ienlighet med finansieringsprincipen se till att de uppgifter som denålägger kommunerna åtföljs av ekonomiska resurser som svarar motkostnaderna. har varken kommunerna eller statenlevt upp till sina åtaganden. Det har lett till att skolorna tvingats göra förkraftiga nedskärningar. Vi menar att alltför många skolor har enstandard som inte kan anses tillräcklig för att de mål och riktlinjer somfinns i läroplanen ska uppnås. För oss kristdemokrater är det en heltoacceptabel situation. Vi har anslagit mer pengar tillkommunerna i våra budgetförslag bland annat för att förbättra situationeninom skolan. Vi tillför i vårt budgetalternativ för 1999och till kommuner och landsting utöverregeringen. En stor del av dessa bör enligt vår mening komma skolan tilldel.Alla barn tillbringar i skolan. är en obligatoriskverksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del avundervisningen där. Målsättningen är att alla ska få degrundläggande kunskaper som krävs för att orientera sig i samhället. Varjeelev som lämnar förväntas vidare ha tillräckliga kunskaper föratt kunna tillägna sig studier på gymnasienivå. Vi vet att dessa mål inteuppfylls . Alltför många elever lämnar med icke godkändaresultat. Enligt lämnar 000 elevergrundskolan utan att nå upp till grundskolenivå i läsförståelse. Långt flerklarar inte kraven i gymnasieskolan. Det individuella programmet, som äravsett för dem som inte klarar något av de nationella programmen, är i dagdet tredje största. Om det överhuvudtaget ska vara möjligt att klara målsätt-ningen att alla elever ska uppnå de mål som fastställts i läroplaner och kurs-planer krävs en bred satsning på kvalitetshöjning i grundskolan.Kristdemokraterna vill ha en resursfördelning som innebär att behoven fårstyra tilldelningen. Vi förordar ett system som ger alla skolor en tillräckligbasresurs per elev, lika stor för alla elever, och en tilläggsresurs somvarierarmed de enskilda elevernas särskilda behov av hjälp och stöd. Bidrag tilllokalkostnader och andra kringkostnader bör anpassas efter den enskildaskolans faktiska kostnader.2 En värdeförankrad skolaSkolan är den enda verksamhet som alla medborgare nås av. Den skabåde verka för att bevara det som är bra i samhället och leva med isamhällsförändringarna. Skolan ska stödja elevernas harmoniskautveckling både när det gäller kunskaper och fostran.All utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedla ettkulturarv att föra över värderingar och normer till kommande generationer.Att tillsammans med föräldrarna föra vårt svenska kulturarv vidare till vårabarn och ungdomar är en av förskolans och skolans viktigaste uppgifter. I detingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk, etiska ochmoraliska normer. Kulturarvet är dynamiskt genom att det ständigt berikasav nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med och inflytande frånmänniskor från andra länder och kulturer.Skolverksamheten skall vila på demokratiska grundprinciper och demo-kratin är inte värdeneutral. Den förutsätter och vilar på allmängiltiga etiskavärden. Det är därför rimligt att läroplanerna klart uttalar att den kristnaetiken som vårt land av tradition bygger på skall vara den värdegrund somskolan vilar på. Det innebär att värden som människolivets okränkbarhet,frihet för den enskilde individen, solidaritet med svaga och utsatta, jämställd-het mellan kvinnor och män och alla människors lika värde skall levas ut ochförmedlas i skolan. För att kunna respektera andras åsikter och kultur-yttringar är en viktig förutsättning att den egna identiteten är stark.3 Etisk fostran ger social kompetensOm etiska normer ska accepteras av eleverna på ett naturligt sätt fordrasatt lärare och övrig skolpersonal själva följer samma normer i detvardagliga skolarbetet. Barn gör inte som vi säger utan som vi gör.Värdegrunden måste helt enkelt omsättas i praktiken i det dagliga arbetet.Alla vuxna i skolan ska vara förebilder. En kombination avmedmänsklighet och tydlig gränssättning bidrar till att skapa en lugn ochharmonisk arbetsmiljö. Särskilt viktigt är att tendenser till våld,mobbning, kränkande tillmälen och uttryck för främlingsfientlighet ochrasism observeras och motverkas med konsekvens och tydlighet på etttidigt stadium. Detta är en grundläggande förutsättning för en god miljöför lärande.Vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra och betydelsen av hur mantalar till varandra måste lyftas fram liksom vikten och värdet av ärlighet,hederlighet och pålitlighet. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vadman gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad.Respekt för lag och rätt och förståelse för vad ett rättssamhälle är och vad detkräver av medborgarna bör uppmärksammas . Att på detta sätt utvecklaelevernas sociala kompetens är ett sätt att omsätta skolans etiska värdegrundi praktiken. Tillsammans med föräldrarna bör lärarna och den övrigapersonalen komma överens om hur den etiska fostran ska utformas.Det bör ställas tydliga krav på att detta ska ingå i varje lokal arbetsplan.Vid varje skola skall också finnas tydliga handlingsplaner för att förhindramobbning och annan kränkande behandling. Dessa skall regelbundet följasupp och utvärderas. Särskilda åtgärdsprogram för att intensifierajämställdhetsarbetet skall också finnas vid varje skola.Det utvecklingsarbete som bedrivs av om hur läroplanensbeskrivning av skolans värdegrund kan omsättas i praktiken bör utvärderasoch följas noga. bör med utgångspunkt från detta arbete få iuppdrag att utarbeta riktlinjer för och förmedla goda exempel när det gällerhur arbetet med att utveckla värdegrunden kan bedrivas vid den enskildaskolan. I den kompetensutveckling för lärarutbildare som tidigare aviseratsbör frågor om hur värdegrunden kan omsättas i praktiken vara en viktig del.Likaså förutsätter vi att den kommitté som utreder formernaför en ny lärarutbildning kommer med förslag som ger blivande lärare godamöjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer.Även forskning när det gäller etiska frågor inom skolans värld behöverutvecklas.4 Barn är olikaSkolans värdegrund som bygger på etik och västerländskhumanism är en bra bas för att möta varje elev som den unika individhon eller han är. Vi kristdemokrater är kritiska till ett system som byggerpå att alla elever ska lära ungefär lika mycket på ungefär ochpå ungefär samma sätt. Vi menar att vår grundsyn som innebär att alla ärolika för med sig att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olikaförutsättningar.Målet är att varje elev ska få möjligheter att utveckla sin särskildabegåvning och sina särskilda intressen. Det kräver att lärarna särskiltuppmärksammar både elever med speciella inlärningsproblem och elevermed snabb uppfattningsförmåga så att var och en får uppgifter som stimu-lerar deras utveckling både kunskapsmässigt och socialt. Läroplanen angerde mål som eleven ska ha uppnått efter avslutad skolgång. Det är orimligt attutgå ifrån att alla elever behöver just för att nå målen. Därför börytterligare tid erbjudas då behov föreligger. Stöd ska ges så tidigt sommöjligt under barnets skolgång så att inte ytterligare problem uppstår. Riskenfinns annars att elever med läs- och skrivsvårigheter utvecklar socialaproblem, eller att elever med sociala svårigheter inte kan utvecklaskunskapsmässigt. Det är också viktigt att de elever som lär sig fortare änandra får stöd, uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter.Skolans huvuduppgift är att fostra och ge eleverna baskunskaper för detfortsatta livet.Om skolan inte lyckas lära eleverna att leva tillsammans med andra och attkunna exempelvis läsa, räkna och skriva har den misslyckats. Vi krist-demokrater menar att skolan kan lyckas bättre.Grundskolan har ett ansvar gentemot gymnasiet. Målsättningen är att allaelever som går ut ska kunna klara av gymnasiets inträdeskrav.Kunskaper i skolan omfattar såväl fakta och färdigheter som förståelse ochförmåga att inhämta de kunskaper som behövs i olika situationer. Idaglämnar som vi tidigare nämnt alltför många elever med ickegodkända studieresultat.Det är viktigt att varje elev får utvecklas så mycket som möjligt iförhållande till sin kapacitet. Därför bör undervisningen individualiseras,varje elev ska kunna glädjas åt sina prestationer utan att jämföras medkamraternas. Elevens kreativitet och motivation för lärande ska alltidstimuleras. Vi vill att fler elever ska få uppleva lusten att lära.5 Barn med särskilda behovBarn med särskilda behov utgör egentligen inte en särskild avskiljbargrupp. Alla barn har i någon mån och under vissa tider särskilda behov.Vissa behov är dock mer urskiljbara och det är viktigt att deuppmärksammas särskilt om alla elever ska få del av den allmännakompetenshöjning som skolan förväntas ge. Därför måste all skolanspersonal, men främst lärarna, vinnlägga sig om att förhindra denkunskapssegregering som beror på att alltför många elever brister i sinläsförmåga och språkliga utveckling. Den bristen leder ofta tillutslagning och till att många senare i livet, med betydligt större kostnaderoch besvär, måste komplettera sin grundutbildning. Här vill vi specielltuppmärksamma dyslektikers särskilda behov.Även barn med funktionshinder och mindre synliga handikapp måste fåden hjälp och den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver.Föräldrarnas kunskaper om det egna barnets behov måste tas till vara. Deraspåverkansmöjligheter när det gäller barnens integrering eller eventuellaplacering i särskola eller särskoleklass måste garanteras.6 Flexibel skolstart och skolgångBarn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller sex årsålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder tillslutsatsen att övergången mellan förskola och skola bör ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel ochske successivt. Det är viktigt att övergången görs mjuk och att föräldrar,förskollärare och lärare samarbetar så att övergången anpassas till varjebarns behov och individuella förutsättningar. Vi avvisar obligatoriskskolstart för sexåringar. Därför ser vi positivt på att förskoleklasserna ärobligatoriska för kommunerna men frivilliga för eleverna. Möjlighetenatt om det finns särskilda skäl skjuta fram skolstarten till det år barnetfyller åtta är också positiv därför att den ger ytterligare en möjlighet attanpassa sig efter det enskilda barnets behov.Vi anser att skolplikten även i fortsättningen ska vara nioårig. I praktikenär den redan tolvårig eftersom av eleverna fortsätter tillgymnasiet. Det ska dock finnas möjlighet att förlänga skolgången pågrundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms habehov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning avskolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöverytterligaretid.7 Elevinflytande och elevansvarEleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildningutformas. I ska inflytandets omfattning och utformninganpassas efter elevernas ålder och mognad. På lågstadiet kan det görasgenom att eleverna får ansvar för olika moment i klassrummet. På högrestadier kan medinflytandet sedan successivt öka till att omfattaundervisningens uppläggning, schemaläggning och liknande.Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Tyvärr gårutvecklingen på detta område alltför långsamt på många håll.Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deraskänsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande förgemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personalmåste mer än ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och attöva sig i demokratiskt beslutsfattande. Eleverna måste få känna att derasmedinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Hur arbetet med att stärkaelevinflytandet läggs upp bör framgå av kommunens skolplan och iarbetsplanen för respektive skola. Utvecklingen skall följas upp regelbundet.8 ElevvårdElevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet.Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar ochelevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden.Många av dessa tjänster har dragits in på grund av kommunernas dåligaekonomi. Det är svårt att överblicka vilka konsekvenser det kommer attfå. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt somvarken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdandepersonalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med devuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med denprofessionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med meruttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Inte minst med tankepå att psykiska och psykosociala störningar har ökat kraftigt bland barnoch ungdomar är det nödvändigt att elevvården inte utarmas utan fårerforderliga resurser. Den bör ingå i det underlag för resurstilldelningsom vi kristdemokrater vill se.9 JämställdhetEn viktig målsättning i skolans demokratiska fostran är jämställdhetmellan kvinnor och män. Precis som i hemmet påverkas barnen ochungdomarna av hur könsrollerna mellan de vuxna i skolan ser ut. Attlärarna på de lägre stadierna oftast är kvinnor, att personalen iskolmatsalen består enbart av kvinnor medan den enda mannen vidskolan kanske är vaktmästaren ger eleverna en bild avkönsrollsfördelningen i samhället som präglar dem som vuxna. Attlångsiktigt påverka könsfördelningen inom de yrkeskategorier som finnsrepresenterade i skolan är därför grundläggande. Tyvärr har arbete medbarn låg status i vårt samhälle vilket är en av förklaringarna till den snedakönsfördelningen. Det krävs en attitydpåverkan som uppvärderar arbetemed barn alltifrån omsorgen under den allra tillgrundskoleperiodens slut.Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och medkroppsspråk måste också uppmärksammas mer, inte minst i lärarut-bildningen. Många undersökningar visar att pojkar tar betydligt mer plats iklassrumssituationen vilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början.Samtidigt missgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder iskolan. Att skapa medvetenhet om hur situationen ser ut och hur den aktivtkan påverkas är en viktig uppgift som måste prioriteras och tydliggöras ilärarutbildningen, i skolplaner och i jämställdhetsprogram vid de enskildaskolorna.10 IT i skolanDen nya informationstekniken, som till stor del är baserad pådatoranvändning, har utvecklats mycket snabbt. Över hela världenbygger kommunikationer, utbildning och forskning alltmer på dennateknik. Det gör det nödvändigt att ge eleverna betydligt bättre kunskapom och färdigheter i att utnyttja alla de möjligheter som datorer ger.Användning av IT i undervisningen ger nya möjligheter för eleverna attsöka kunskaper. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad ocheffektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen.Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i bådesvenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- ochskrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i t.ex. matematik.Det kan också gälla elever som befinner sig långt efter eller långt förekamraterna. Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva attläraren får mer tid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnarockså skolan mot omvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blirinte längre begränsad till den egna skolan utan information kan sökas ochkontakter skapas i hela världen. Detta kommer att leda till engenomgripande förändring av undervisningsformerna.De skärpta krav som ställs på blivande lärare när detgäller förmåga att behärska IT är nödvändiga men senkomna. En plan förrullande fortbildning av redan examinerade lärare bör utarbetas avHögskoleverket i samverkan med lärosätena.Att fler skolor kommer igång med att använda datorn som hjälpmedel ärinte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma.Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknikkan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få sned-vridande effekter i framtiden.11 Kunskap i teoretiska och praktiska ämnenBarn har olika talanger och läggning. Några är mer teoretiskt lagda,andra mer praktiskt inriktade. Somliga är konstnärliga medan andratycker mer om att "meka". Det är den verklighet som måste fååterspeglas också i skolans sätt att arbeta med eleverna. Alla elever måstefå utveckla sina talanger så att de kan använda sin kunskap aktivt.Praktisk och teoretisk förmåga måste värderas lika. Många elever medpraktisk inriktning kommer senare att ta till sig teoretiska kunskaper medstörre motivation.Det är viktigt att varje elev får möjlighet att utveckla hela sin personlighet.Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever.Att få använda alla sinnen stimulerar en god inlärning och förstärkerelevernas självkänsla. Alla barn har lika värde men alla är olika. De har olikatalanger och läggningar. Även de teoretiskt inriktade ämnena vinner på detta.De praktiskt estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd, bild och idrott ärdärför en viktig del av helheten i skolan.Vi anser att kunskapen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats iundervisningen. I den nuvarande läroplanen har dessa fått för litet utrymme.För att göra det möjligt att utöka antalet timmar i dessa ämnen måste dettotala antalet timmar i ses över. Annars är risken stor för attandra ämnen hamnar i strykklass och att eleverna inte får tillräcklig tid attbefästa baskunskaperna ordentligt inför övergången till gymnasiet. Deenskilda skolornas möjlighet att fritt förfoga över ett visst antal timmar förlokal profilering liksom utrymmet för elevernas fria val är också viktigt attslå vakt om. Hänsyn måste tas till både det betydelsefulla innehållet i depraktiskt estetiska ämnena och till deras viktiga roll när det gäller att skapaett bra inlärningsklimat.12 Utvecklingssamtal och betygUtvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utvecklasamarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven,föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en individuellstudieplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och socialakompetens. Den skall följas upp regelbundet och elever, föräldrar ochlärare har ett gemensamt ansvar för att den fullföljs. Till skillnad frånregeringen anser vi att det är viktigt att utvecklingsplanen ochutvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättning föratt uppföljningen skall kunna fungera bra. I utvecklingssamtalen börbedömningen av elevernas framsteg i förhållande till deras individuellastudieplaner göras.Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. Kristdemokraternahar medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. Ettsådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ettrelativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gottsjälvförtroende.I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på endokumenterad färdighet. Stegen i betygsskalan får inte vara för glesa ombetygssystemet ska medverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästasteg. Om instrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det ärtänkt att mäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig.Betygskriterierna måste vara tydliga och väl avvägda så att lärare och eleverhar samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå.praktexempel på en verklighetsfrämmande syn på skolan som lett tillnegativa konsekvenser för elever och lärare.Vi anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. Det bör skesenast fr o m årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet igod tid före slutbetyget i årskurs 9. Dessutom bör skriftlig information omelevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna iläroplanen ges fr o m årskurs 5. Det är viktigt för att de elever som behöversärskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium.Obligatoriska nationella prov ska genomföras från och med årskurs 5.De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutargrundskolan ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. Dehar också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att denavlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdömeoavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationenfinns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven vid ett senare tillfälle.13 Föräldrainflytande och föräldraansvarFöräldrarna har huvudansvaret för barnens vård och uppfostran. Skolanär ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är enuppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration ommänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bl.a. atträtten att välja den undervisning, som ska ges åt barnen, i främstarummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också tillEuroparådets konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna,som är svensk lag.Den försöksverksamhet som inletts och som ger skolor möjlighet att inrättastyrelser med föräldramajoritet går i linje med vad vi kristdemokrater längekrävt, nämligen att föräldrarnas rätt till information och medinflytande iskolan behöver stärkas. Det är också ett sätt att öppna skolan mot detomgivande samhället som föräldrarnas intressen, kunskap ochkapacitet tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnensvardag. Utvärderingen av försöksverksamheten visar att den fallit väl ut. Fleruppföljningar bör naturligtvis göras. Vi anser också att det under försöks-verksamheten kan vara möjligt att välja in företrädare för lokala myndigheteroch organisationer samt lokalt näringsliv i skolråden. Detta för att ytterligareförstärka inriktningen mot skolan som en del av det omgivande samhället.De föräldrar som engagerar sig i ett skolråd är ändå en försvinnande litendel av alla föräldrar. Om kvalitetsarbetet skall bli framgångsrikt krävs attallaföräldrar engagerar sig i det egna barnets utveckling.Varje förälder, oavsett bakgrund och erfarenheter från sin egen skoltid,måste inse sin betydelse för det egna barnets framsteg och utveckling iskolan. Det handlar inte i första hand om kunskaper utan om intresse för hurdet går för barnet. Forskning visar ett klart samband mellan föräldra-engagemang och barnens resultat i skolan.14 Lärarna - skolans viktigaste resursEn fast hand, ett varmt hjärta och en vilja att locka fram det bästa hosvarje elev är kännetecknande för en bra lärare. Läraryrket handlar om attstödja människors utveckling. Eleverna står i beroendeställning tilllärarna både när det gäller hur de blir bemötta och när det gällerinnehållet i undervisningen. Det klimat läraren eller arbetslaget skapar,den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar påverkar en helgenerations etiska förhållningssätt. Att synen på lärarna behöveruppvärderas är tydligt inte minst ur det perspektivet. Den vikt samhälletlägger vid att få kompetenta och engagerade lärare borde också visa siglönemässigt.Lärarrollen förändras ständigt. För att de mål som uttrycks i läro-planer och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andrayrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att varaen god pedagog.