mot · GM02Fö317 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö317av m.fl. (m)TotalförsvarEtt nytt försvarsbeslutFörsvarsbeslutet har havererat. De ekonomiska ochsäkerhetspolitiska förutsättningarna för beslutet gäller inte längre. Nuhandlar försvarspolitikens utmaningar om att utifrån dagensförutsättningar skapa bästa möjliga grund för ett framtida starkt försvar.Ordning måste skapas i processen inför omprövningen av försvarsbeslutet(FB) 96. De förslag till förändring som redovisats av ÖB är så stora att deinte kan rymmas inom begreppet kontrollstation. Förändringarna är sålångtgående att de motiverar beteckningen ett nytt försvarsbeslut. Frågan ärdock om denna beteckning är meningsfull längre. De traditionella femårigaförsvarsbeslutens tid är förbi. Det är ytterligare ett skäl för att ompröva degamla begreppen och ett led i arbetet med att söka en ny ordning.Ett nytt "försvarsbeslut" behöver emellertid inte betyda ett enda beslut.Ominriktningen måste ses som en evolutionär process. Men även en sådanprocess måste ha mål och riktlinjer. saknas en samlad strategi för huromprövningen/ominriktningen skall gå till. Beslut om förändringar i såvälkrigsorganisation som grundorganisation är uppenbart nödvändiga ochefterfrågade av Försvarsmakten även före år 2001.Om ÖB:s redovisning kommer att ligga till grund för förändrad inriktningför försvaret genom beslut ter sig ett försvarsbeslut av gammalmodell som tämligen meningslöst. Systemet med femåriga försvars-beslut har fallit ihop av egen kraft. Det innebär att det krävs en rejäl omstartoch nytänkande såväl vad gäller processens fortsättning som berednings-formerna.Försvarsberedningen har formellt uppgiften att lägga fram en rapport införkontrollstationen. Direktiven stipulerar inte om det avser endast säkerhets-politiken eller också de försvarspolitiska konsekvenserna.Enligt vår mening måste beredningskonceptet omprövas. Beredningenmåste ges ny ledning, nya direktiv och ett nytt mandat. måste uppgraderas också med militär kompetens med hänsyn tillde nya uppgifterna. Inför omprövningen bör det också övervägas omberedningen skall ges en mer självständig ställning än som en arbetsgrupp idepartementet.Formerna för framtida försvarsbeslut bör övervägas och förslaglämnas till om en ny och mer flexibel rytm för beslut om försvaret(t.ex. mer långsiktiga beslut kombinerade med återkommande kontroll-stationer).Framtidens försvarsekonomiDet är svårt att se de akuta hot som skulle motivera en omedelbarförstärkning av försvarsbudgeten. Men försvarsförmågan måste ses i ettlängre perspektiv. Det är väsentligt att vi hushållar med deförsvarsresurser vi har. Reträtten från det kalla krigetsförsvarsorganisation får inte bli så oordnad att viktig kapacitet gårförlorad.Försvarets kärnkompetenser måste värnas även i tider av kraftigomstrukturering. Den fullständiga oordning som råder i försvaretsekonomi - i första hand p.g.a. regeringens handlingsförlamning - måsteåtgärdas. förvaltar ÖB ett malpåse- och sparlågeförsvar där 52 procentav anslaget går till materiel. måste balans mellan materielanskaffning ochmedel för den förbandsverksamhet som utvecklar förmågan att användamaterielen skapas.Idag får svenska skattebetalarna tämligen lite försvarseffekt för pengarna. Iett nytt försvarsbeslut kan ekonomiska påslag bli nödvändiga. Omstrukturer-ingen av dagens organisation får helt enkelt inte ske till vilket pris somhelst.I det moderata budgetalternativet finns pengar reserverade för tillkommandebehov med anledning av ett nytt försvarsbeslut. I vårt budgetalternativ finnssålunda inlagda under rubriken för . finns på motsvarande sätt3,reserverade. Även för är det vår am-bition att tillskjuta de resurser som kan bli nödvändiga som en konsekvens avett nytt försvarsbeslut.Beslutsprocessen1996 års försvarsbeslut har upphört att gälla. De stora förändringar somföljt på förra höstens gap mellan anslag och planerad verksamhetillustrerar detta tydligt. Det förslag - eller snarare denkonsekvensbeskrivning - som ÖB redovisade visar hurkombinationen av nuvarande ekonomiska ramar och regeringensoförenliga anvisningar påverkar försvarets framtida struktur.Ett vägval är därmed oundvikligt, förutsatt att inte beslut fattas om ettmassivt ekonomiskt resurstillskott såväl kort- som långsiktigt. Den avriksdagen beslutade säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 omformasdärmed i praktiken till det första steget i en ny beslutsprocess. Det handlarinte längre om att "kontrollera" FB 96 utan att ta konsekvenserna av dels densäkerhetspolitiska utvecklingen , dels den doktrinutveckling somskett sedan dess.Enligt vår mening bör försvarsplaneringen i femåriga cykler överges tillförmån för en mer flexibel planering. Inriktningsbeslut med t.ex. tioårigamellanrum kompletteras i ett nytt "system" med beslut med kortare intervall.Enligt vår uppfattning är även inom ramen för detta resonemang enför för att korrekt kunna överblickas. En tre- eller fyraårigbeslutsperiod förefaller rimligare. Dessutom bör göras klart att alla frågorvarken kan eller bör lösas i ett sammanhang. Successiva beslut leder med allsannolikhet till ett bättre sammantaget resultat. Begreppet försvarsbeslut idess traditionella bemärkelse bör således utmönstras.Bakgrund till dagens ekonomiska problemUnder 1997 blev det allt tydligare att Försvarsmaktens organisation ochuppgifter inte ryms inom den anslagsram som angavs i riksdagensförsvarsbeslut . Svårigheterna uppdagades då ÖBi sin försvarsmaktsplan angav bristen till mellan 300 och 500 miljonerkronor under femårsperioden.I december 1997 redovisade Försvarsmakten en brist på 10,6 miljarderkronor för . Regeringen gav senare samma månadFörsvarsmakten i uppdrag att redovisa åtgärder som eliminerade hela bristenför såväl 1998 som för resten av försvarsbeslutsperioden.Den 16 februari 1998 redovisade ÖB det förslag till regeringen som sedanlades till grund för besluten i regering och riksdag. Genom riksdagsbeslutet imaj drogs verksamhetsnivån ner till ett minimum. Försvarsmakten går istor utsträckning på "sparlåga". Detta påverkar självfallet motivationen blandförsvarets anställda och går dessutom ut över den nödvändiga kompetens-utvecklingen. hotas försvaret av såväl avgångar som brister i kärn-kompetensen hos såväl befäl som förband. Det är mycket allvarligt ochmåste åtgärdas oavsett verksamhetens inriktning eller anslagsnivå.Försvarsekonomin 1999I budgetpropositionen ges klara besked vilken anslagsnivå som skallgälla för Försvarsmakten . Det akuta problemet är attFörsvarsmakten, utifrån riksdagsbeslut om tillämpningen avanslagsförordningen, såväl 1996 som 1998 planerat med andraekonomiska förutsättningar. Enligt Försvarsmaktens mening saknasenbart som följd av uteblivenkompensation för effekterna av tillämpningen av anslagsförordningen.För hela uppgår skillnaden mellan planerat ekono-miskt utrymme och därmed verksamhet respektive faktiskt föreslagna anslagtill enbart p.g.a. effekterna av anslagsförordningen.Denna diskrepans är sålunda i samma storleksordning som den som föranlettde drastiska ominriktningsförslagen. I det sammanhanget uppgick skillnadenmellan planerad verksamhet och faktiska anslag till ca 7,5 miljarder kronor.Konsekvenserna av att Försvarsmakten inte efter 1999 givits utrymme att -i motsats till vad som angavs i FB 96 - planera med en prolongering av dens.k. teknikfaktorn förvärrar den aktuella situationen. Sammanlagt saknasenligt Försvarsmaktens mening under de trekommande åren bara för att realisera de begränsade ambitioner somredovisades nu i oktober.Anslagsförordningen1997 övergick Försvarsmakten i enlighet med riksdagsbeslut till fulltillämpning av den s.k. anslagsförordningen som gäller för all statligverksamhet. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag tillny inriktning av Försvarsmaktens verksamhet 1998 behandlades fråganom anslagsförordningen ånyo av försvarsutskottet. På grundval av enmoderat partimotion - 1997/98:Fö10 - uttalades betydelsen av att"övergången av den fulla tillämpningen av anslagsförordningen inte i sigframtvingar omavvägningar. Utskottet utgår således från att dennaövergång sker på ett verksamhetsneutralt sätt".Genom sitt förslag till anslag och förslagen till utgiftsramar förUO6 har regeringen undvikit att hantera detuppkomna problemet. Det föreligger sålunda en skillnad mellanverksamheten i Försvarsmaktens planer och de av regeringen föreslagnaanslagen respektive utgiftsramarna.Försvarsdepartementet har under hand redovisat att man avser slutreglerafrågan om anslagsförordningens effekter först . Fram till dess avsesproblemet hanteras inom ramen för det ekonomiadministrativa systemet, dvs.i första hand genom att få nyttja större anslagskrediter än vad som annarsvore fallet.Tricksandet med anslagskrediter är enligt vår mening mycket olämpligt.Det kan med fog ifrågasättas om det överensstämmer med budgetlagensbestämmelser. Alldeles oavsett detta räcker det inte för att lösa ut problemen.Tvärtom riskerar dessa försök att skjuta upp problemen att förvärra det hela.Regeringen har under hand för försvarsutskottet redovisat avsikten att höjaden tillåtna anslagskrediten från till av anslaget för attgeett handlingsutrymme för att temporärt finansiera den planerade verk-samheten. av anslaget A3 är emellertid långt ifrån tillräckligt föratthantera de brister som enligt Försvarsmakten uppgår till 2.171 miljonerkronor 1999 och för år 2000.Försvarsmakten - och - kommer alltså att hållasovetande om den verksamhet Försvarsmakten bedriver successivt bygger uppen dold skuld eller inte. Det är inte acceptabelt.Moderata samlingspartiet föreslog i ovan nämnda partimotion attFörsvarsmakten till fullo skulle kompenseras för kostnadseffekterna vidövergången till en tillämpning av anslagsförordningen fullt ut. Så har inteskett. Tvärtom innebär regeringens föreslagna anslagsnivåer att regeringensynes minska Försvarsmaktens resurser med sammantaget 7,1 miljarderkronor utan att redovisa vilka ambitionssänkningar i verksamheten sommyndigheten skall göra för att klara balansen mellan uppgifter och resurser.I Moderata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fi208 redovisas vårtbudgetförslag för . Där återfinns utöverregeringens förslag under anslaget A3. De är reserverade för att kompenseraFörsvarsmakten för anslagsförordningens effekter och förutsätts nyttjas somkompensation för dessa effekter under budgetåret 1999.De 392.376 000 kronor som i regeringens förslag återfinns under an-slaget A2. återfinns i vårt budgetalternativ istället under UO7 Internationelltbistånd och de 50.000.000 kronor som dragits från anslaget B1. FunktionenCivil ledning avser pengar för utbildning av civila beredskapsmän som vianser bör återföras till Försvarsmakten. Dessa båda summor bör enligt vårtbudgetförslag tillfalla Försvarsmakten.Vi förutsätter vidare att regeringen i budgetpropositionen för 2000återkommer till med förslag som gör att frågan om kompensationför effekterna av anslagsförordningen kan lösas så att detkrav på verksamhetsneutralitet uppfylls som uppställt. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.TeknikfaktornFrågan om uppräkning av Försvarsmaktens materielanslag utöver pris-och löneomräkningar behandlades av såväl 1992 som 1996.Vid båda tillfällena beslutades att materielanslagen skalluppräknas utöver försvarsprisindex.I försvarsbeslutet beslutade att tillämpningen av denna s.k.teknikfaktor skulle omprövas i anslutning till den aviserade kontroll-stationen 1998. Denna har senare genom riksdagsbeslut flyttats till 1999.Enligt vår mening bör teknikfaktorn ligga till grund för Försvarsmaktensplanering också för . Annars föreligger ytterligare en bristmellan pengar och planerad verksamhet på 1,2 miljarder kronor.I det moderata budgetalternativet finns 500 miljoner kronorår 2000 och för under anslaget A3. Det ger detplaneringsutrymme för Försvarsmakten som följer av en prolongering avteknikfaktorn även under dessa år.Försvarsmaktens materielförsörjningFrågan om effekterna av den fulla tillämpningen av anslagsförordningenaktualiserar en översyn av hela det ekonomiska regelverket och dessfunktionssätt vad gäller anskaffning av materiel till Försvarsmakten. del av anslaget A3 saknar den transparens som är ett rimligtkrav från utgångspunkt. Moderata samlingspartiet har tidigarepekat på den potential till bättre utnyttjande av anslagna medel som finnsgenom en effektivisering av materielprocessen. Därför bör nu initiativ tastill en samlad översyn av anskaffning, underhåll och avveckling avmateriel samt regel- och administrationssystemen kringmaterielprocessen.AnpassningI återkommande riksdagsbeslut har regeringen avkrävts tydligaredovisningar avseende förmågan till anpassning. En sådan redovisninglyser med sin frånvaro. i perspektivet av oförutsedda neddragningaroch brister i Försvarsmaktens kompetensutveckling är detta särskiltallvarligt.Försvarsutskottet förutsatte enhälligt i samband med försvarsbeslutet attregeringen skulle återkomma med en redovisning av vidtagna åtgärder ochkompletterande förslag. Så har inte skett annat än i mycket begränsadomfattning. Utskottet utgick vidare från att regeringen skall redovisadels en utvärdering av krigsduglighet och förberedelserna för att höja denna iåtertagningsperspektivet, dels en överblick av läge och handlingsmöjligheterinom ramen för en mer långsiktig anpassningsdoktrin. Eftersom den avutskottet efterlysta redovisning saknas i budgetpropositionen bör regeringensnarast återkomma till med information om läget och vilkaåtgärder regeringen avser föreslå respektive vidta.PersonalI kommittémotion Fö209 (m) föreslogs 1997 en parlamentarisk utredningav befälsordning och utbildningssystem för yrkes- och reservofficerare.Utskottet har dessutom av regeringen begärt attfå en sammanhållen syn på personalförsörjningen med anställdaredovisad. Med anledning såväl av detta som av vår motion ansågutskottet att det fanns skäl att överväga behovet av en parlamentariskutredning i frågan. Regeringen har inte återkommit med varesig redovisningar eller förslag varför kravet på en sammanhållen syn pådessa frågor kvarstår. En parlamentarisk utredning är det bästa sättet attskapa förutsättningar för en långsiktig lösning. Detta bör somsin mening ge regeringen tillkänna.Styrning och ledningI försvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU10 konstateras attregeringen inte lämnat ett samlat och heltäckande förslag till ettnytt system för insyn i, styrning, uppföljning och utvärdering avFörsvarsmaktens verksamhet. Inte heller redovisningen ibudgetpropositionen motsvarar de krav som utskottet då ställde. Detgäller bland annat redovisningen av de operativa principerna, envärdering av Försvarsmaktens styrka och svagheter samt ett därpå baseratförslag till vilka operativa försvarsförmågor i olika avseenden som börprioriteras högre respektive lägre. Det är anmärkningsvärt att regeringeninte hörsammat något av det som varit utskottets uttryckliga kravsedan 1996.Budgetpropositionen brister fortfarande genom en alltför översiktligredovisning av verksamhetsområden, anslagsstruktur och . De farhågor vi anförde under vårens riksdagsbehandlinghar följaktligen redan besannats. Alternativet att låta ta ställningtill det förändrade systemet för styrning och ledning av Försvarsmakten hadevarit att föredra.Sammanställning över våra förslagVåra förslag till utgiftsramar för utgiftsområdet Totalförsvar framgår avtabellen nedan.Tabell. Förslag till ramar 1999-2001Förslag i sammandrag ()19992000200145 865 18945 441 67945 471 338A2Fredsfrämjande truppinsatser000A3Utveckling och investeringar22 252 00020 761 13921 439 473B1Funktionen Civil ledningFunktionen Civil ledning441 020402 112412 019HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försvarsbeslutsprocessen,2. att hos regeringen begär förslag till hur Försvarsmakten skallkompenseras för effekterna av den fulla tillämpningen avanslagsförordningen i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till underlag för ett nyttförsvarsbeslut i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpningen av teknikfaktorn i Försvarsmaktens planering 2000och 2001,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens bristande redovisning av planer och vidtagna åtgärdervad gäller försvarets anpassningsförmåga,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en parlamentarisk utredning om befälsordnings- ochpersonalförsörjningsfrågorna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av försvarets materielförsörjningprocess,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om styrning och ledning av Försvarsmakten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekonomiska resurser för att skapa balans mellanförsvarets uppgifter och resurser,10. att beslutar att för underutgiftsområde Totalförsvar fastställa anslaget A 2 Fredsfrämjandetruppinsatser till och överföra beloppet till utgiftsområde Internationelltbistånd i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att för underutgiftsområde Totalförsvar fastställa anslaget A 3 Utveckling ochinvesteringar till 22 i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att beslutar att för underutgiftsområde Totalförsvar fastställa anslaget B 1 Funktionen Civil ledningtill i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Henrik ()()()()()()()()()()()()