mot · GM02N286 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N286av m.fl. (s)VärmlandVärmland består av 16 primärkommuner samtlandstingskommunen och har c:a 280 000 invånare, varavdrygt i . Bosättningsmönstret iVärmland kan ses som en handstruktur med somutgångspunkt. Därifrån utgår "fingrar" med bebyggelse,produktionsenheter och infrastruktur. För serviceresor ocharbetspendling mellan länets olika delar är det därför viktigtmed förbättrade tvärförbindelser. Det mest utmärkande förlänet är behovet av ett förstärkt samspel mellan denexpansiva och övriga delar som drabbatsav tillbakagång i flera avseenden, en tillbakagång som kanförväntas fortsätta om inte kraftfulla och samlademotåtgärder vidtas.Värmland har en sammansatt och komplicerad näringsgeografisk ochsysselsättningsmässig struktur. Länet kan delas upp i fyra delregioner. Denöstra delen består av de fem kommuner som tillhör målområde 2. Längst inorr ligger den glest befolkade och av arbetslöshet hårt drabbade Torsbykommun som tillhör målområde 6. omfattar fem kommu-ner som alla tillhör målområde 5 b. omfattas även av målen 3 och4 samt Intereg 11a: Inre , Intereg 11c: och Östersjönsamt Leader . Den del av länet som inte tillhör någon av struktur-fonderna domineras av länets största kommun . Runtom Karlstadligger fyra mindre kommuner som dels fungerar som självständiga arbets-marknader och servicecentrum, dels fungerar som inpendlingsorter tillKarlstad.Det finns mycket som är positivt i . T.ex. det nya universitetetsom kommer att ha en stark och viktig roll i den regionala utvecklingen,som gett många arbetslösa en framtidstro, den nyalänsflygplatsen som minskat avstånden till viktiga områden i vår omvärld,kulturen och vår fina natur som gör till ett mycket bra landskap attbo och leva i. Positivt är också det viktiga samarbetet mellan olika aktörerför nya jobb och utveckling, frilänsförsöket som vi hoppas ska resultera ifärre arbetsmarknadspolitiska åtgärder och fler riktiga jobb,sysselsättningspaketen med sin kraftsamling kring nya metoder ocharbetssätt för nya jobb, närheten till och den nyastorflygplatsen. Allt detta och mer därtill kommer vi att jobba vidare med föratt förstärka och utveckla , för fler arbetstillfällen och förframtidstro.Men det finns också oroande tecken i vårt län som gör att vi ser det sommycket angeläget att få visst stöd för att utforma en politik som ska förstärkautvecklingen i Värmland.Länets befolkning har minskat med över 6 000 personer.Enbart uppgår minskningen till närmare 900 perso-ner. Varje utflyttad person innebär en inkomstförlust på förkommuner som har mycket svårt att få ekonomin att gå ihop.Befolkningen blir äldre och de aktiva i arbetslivet blir färre. Ett minskatbarnafödande och en avklingad invandring förstärker obalansen. Hårdastdrabbade är bruksorterna. De vars produkter en gång byggde upp Sverigeoch var kärnan i folkhemmet. planerade dessaorter för en ljus framtid. Bostadsområden, sjukhus och idrottshallar byggdes.I dag brottas bruksorter och mindre kommuner med tomma lägenheter ochrivningselände och mycket kraft går åt för att rädda sjukhus, skolor ochannan angelägen samhällsservice.Hagfors i är en sådan ort. Man har förlorat 8 procentav sin befolkning och har det kommit ytterligare varsel förden redan mycket hårt drabbade kommunen. Tooling varsladenyligen 200 anställda! Detta varsel motsvarar i proportion till folkmängden10.000 jobb i ! Förutom att man minskar befolkningen ochdärmed förlorar statsbidrag så har även det nya kommunala skatteutjäm-ningssystemet inneburit mycket mindre statsbidrag.Det kommunala skatteutjämningssystemet som trädde i kraft har haftnegativa effekter för kommuner och landsting i . Det tar blandannat inte hänsyn till den stora befolkningsomflyttningen som sker. Denöversyn som pågår av skatteutjämningssystemet får inte leda till att denregionala obalansen förstärks ytterligare utan den måste leda till attvärmlänningarna även fortsättningsvis får en bra service och en god omsorg.Detta bör ge regeringen till känna.Målet för den regionala näringspolitiken är att utifrån de förutsättningarsom finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk utveckling som kanbidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för bådekvinnor och män. Regionala tillväxtavtal är det bärande instrumentet för attgenomföra en regional näringspolitik för hela landet. Vad vi kan konstateraär att vissa regioner bl.a. har haft en ogynnsamt utveckling när detgäller befolkningsminskning, sysselsättning och arbetslöshet och detta måstesjälvklart beaktas vid tillväxtavtalens tillkomst. En utredning kommer atttillsättas, enligt förslag i budgetpropositionen, för att lämna förslag om denframtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken.Detta är positivt anser vi men även här vill vi lyfta fram de problem somfinns i vårt län och att det är viktigt att den framtida regionalpolitikenutformas så att hela kan växa. Vi anser också att det är viktigt att detfinns mer stöd och hjälp att få när akuta kriser uppstår i redan hårt drabbadekommuner.De regionala obalanserna måste bekämpas med kraft bl.a. genom att statenhar en helhetssyn på sin verksamhet och att den regionalpolitiska balanseninte äventyras genom att olika sektorer av den statliga verksamheten agerarutan hänsyn till helheten. Avgörande för människors och regioners möjlighetatt utvecklas är den samlande politiken. Ska människor och företag utvecklasmåste de leva i ett väl fungerande samhälle. Det måste finnas bra kom-munikationer, god sjukvård och omsorg, bra kvalitet på utbildningen m.m.Post och flyg måste vara tillgängligt även utanför de största orterna. Vi måstei handling visa att det är möjligt att bygga in regionalpolitiska analyser ibeslutsfattande på alla nivåer. Vi måste visa att varje beslut fattas utifrån enhelhetssyn på varje regions utvecklingsmöjligheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionalpolitikens betydelse för utveckling.Stockholm den 28 oktober 1998Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()