mot · GM02MJ224 · 1998-10-28 00:00:00 — Med hänsyn till de befintliga energikostnads- ochenergiskattenivåerna i våra viktigaste konkurrentländer ochHolland bör regeringen återkomma till med förslag på enkoldioxidbeskattning som ger de svenska växthusodlarna samma produk-tionsvillkor. I ett första steg anvisar vi för kostnads-nedsättning.För att den svenska växtodlingsnäringen ska kunna öka sin konkurrens-kraft och genomgå en välmotiverad och önskvärd strukturomvandling krävsdet ett ökat stöd till näringens investeringar. Regeringen bör mot dennabakgrund få i uppdrag att till återkomma med förslag till riksdagenom att inrätta ett generellt investeringsstöd för näringen i enlighet med EU:smaximala normer. Därtill bör regeringen få i uppdrag att komma med ettförslag till ett nationellt stödprogram för miljöförbättrande och energi-besparande åtgärder.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal ofta ärreducerad i de flesta länder. Den s k Björkska utredningen framhåller ocksåatt andra länders reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är enbetydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Utred-ningen konstaterar också att en reducering av motsvarande kostnader för densvenska trädgårdsodlingen skulle förutom en generellt positiv konkurrens-effekt även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna att rekryterasvensk arbetskraft t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen av arbetsgivar-avgifterna.Trädgårdsnäringens produktionsform är arealintensiv med förhållandevissmå brukningsarealer. Detta gör att arealstödets utformning och storlek börses över så att det i trädgårdsföretagen och i företag med annan specialiseradodling upplevs som ett faktiskt stöd för att täcka kostnaderna för företagetsmiljösatsningar. Det finns därför starka skäl för att arealstödet i REKO-stödetför trädgårdsnäringen och annan specialodling bör ses över. Den behöver föratt uppnå syftet göras mer flexibel, differentierad och räknas upp. Vi anslårytterligare för detta ändamål.I enlighet med de regelverk som styr stödet för ekologisk odling kanstöd endast utgå till frilandsodlingar. Enligt vår uppfattning finns det starkaskäl som talar för att på motsvarande sätt lämna stöd till en utveckling av denekologiska växthusodlingen. Trots att det skett en utveckling av och en ökadanvändning av biologiska bekämpningsmetoder inom denna odling är detförenat med kostnader att övergå till en renodlad ekologisk odling i växthus.EU:s stödprogram till ekologisk odling bör därför också omfatta växthus-odlingen. Regeringen bör därför få i uppdrag att inom EU arbeta för attstödet till ekologisk odling också ska omfatta växthusodlingen.FiskeSvenskt fiske är en viktig del av en levande skärgård. Det ärett av skälen till att det är viktigt att stimulera en livskraftigfiskenäring. Men skall fisket utvecklas även ochge fler jobb så måste det föras en långsiktig politik som tarhänsyn till näringens speciella omständigheter ochförutsättningar som den tar hänsyn till havsmiljön.Utan en sund miljöpolitik som kontrollerar havsmiljön ochfiskeuttaget kan inte näringen vara livskraftig på lite längresikt. Ingen är betjänt av ett för högt fisketryck utan kvoternabör ligga på en sådan nivå att näringen är långsiktigt uthållig.Om näringen skall överleva måste den vara konkurrensneutral motkringliggande konkurrentländer. Svenska, danska och norska fiskare fiskar isamma vatten men man har helt olika förutsättningar. I och Norgeser man på näringen som en basnäring vilket även gynnas ur skattesynpunkt.Svenska fiskare har länge pekat på den orimlighet som ligger i att man fiskari samma vatten, säljer till samma uppköpare men beskattas olika beroende påvilket land man utgår ifrån. På samma sätt som jordbruksnäringen talar omkonkurrensneutralitet så är det av yttersta vikt för den svenska fiskeindustrinatt de svenska fiskarna har samma förutsättningar som sina kollegor iDanmark och . Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslagsom ger svenska fiskare samma förutsättningar som yrkesfiskarna i våragrannländer vad gäller skatteavdrag och beskattning.Fiskeinkomsterna varierar starkt mellan olika år på grund av olika storafångstmängder. Den stora variationen i inkomst är ett problem föryrkesfiskarna. En rimlig ordning vore därför att fiskarna fick möjlighet tillavsättningar mellan olika år enligt den modell som råder för skogsbruket, dets.k. Detta skulle förbättra villkoren för fiskerinäringen ochunderlätta nyinvesteringar.Sverige deltar fullt ut i EU:s gemensamma fiskeripolitik från den 1 januari1995. Den består av resurs-, marknads- och strukturpolitik. EU har slagit fastmål och regler för den omstrukturering som pågår . Syftet är attuppnå en varaktig balans mellan fiskeresurserna och deras nyttjande. EU-stödet på fiskets område ges i huvudsak inom ramen för det strukturstöd somkan hänföras till mål 5a, anpassningen av fiskerisektorns struktur. Det ärockså enligt uppfattning angeläget att undersöka möj-ligheterna att bättre utnyttja EU:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden.I budgetpropositionen anger regeringen att av de knappa resurser somfinns för fiskevård ska medel avsättas för fettfeneklippning på odlad lax.Detta för att minska fisketrycket på naturlaxen. Vi anser att man inte kanminska på fiskevårdinsatserna varför vi anslår ytterligare 5 miljoner kronorpå detta anslag som öronmärkta medel för just fettfeneklippning.Rennäring m.m.Budgetförslaget innebär en mycket kraftig minskning avanslaget För främjande av rennäring. Detta somanslaget för ersättning för viltskador inte räknas upp i denomfattning som kan anses nödvändigt. Förslagen haruppenbarligen lagts utan hörande av näringensorganisationer. Vi föreslår att anslaget för främjande avrennäringen räknas upp med 13 miljoner kronor.Djurskydd ochdjurhälsovårdKristdemokraterna redovisar i en särskild motion sina förslagvad gäller djurskyddet. Detta innebär bl a inrättandet av ensärskild djurskyddsmyndighet. I anslagsdelarna föreslås häringa förändringar.Utbildning och forskningI den s k Björkska utredningen redovisas förslag om ökadesatsningar på forskning och utveckling inomjordbruksområdet. Bl a bör insatserna för vidareförädlingförstärkas. Regeringen bör här återkomma med förslag omhur forskningsinsatserna på ett strategiskt sätt ska kunna ökainom denna sektor.Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändig och forskning ochutveckling pågår i viss mån både vad gäller källa, total förbrukning ocheffektivitet. Exempelvis kan nämnas produktion på gårdsnivå av biogas frånvallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning,konservering och hantering av grödor. Detta är ett annat exempel på ettforskningsområde som berör jordbruksnäringen.Vid FN:s konferens för Miljö- och utveckling , förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet.SkogsnäringSkogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna i vårt land. Skogsbruk och dendärmed sammanhängande förädlingsindustrin är sedan längeen viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripandelångsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såvälproduktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa målhar samma prioritet och dignitet vid utformningen av denövergripande skogspolitiken.Skogsvårdslagen där miljö- och produktionsmål jämställs bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta förkommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den bio-logiska mångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad förden svenska skogsindustrin.Från sida har vi i tidigare motion avvisat ett antalregeringsförslag som innebär en återgång till ett mer detaljreglerat skogs-bruk. Den nya skogspolitiken bör få verka innan en meromfattande utvärdering görs och vittgående slutsatser dras.Skogsvårdsorganisationens insatser för aktiv rådgivning och informationtill framför allt skogsägarna har varit klart otillräckliga. Därför bör dessainsatser öka.På det internationella området måste insatserna från statens sida öka. Deninternationella konkurrenssituationen gör det helt nödvändigt att det vidsvenska beskickningar utomlands finns kompetens och resurser att bevakaskogsfrågorna och att marknadsföra svensk skogsindustri. ärSverige inte representerat vid ur skogssynpunkt viktigainternationella mässor, konferenser och andra sammankomster medan våraviktigaste konkurrentländer, och , har stark internationellnärvaro. Det är ett nationellt intresse att de svenska skogliga intressena fårenökad internationell statlig representation. Vi avsätter ytterligare 1 miljonkronor för denna verksamhet.Skogsbruket är en näringsgren som kan drabbas mycket hårt av insekts-angrepp som kan slå ut stora delar av skogsbeståndet och därmed drabba denenskilde skogsägaren mycket hårt. Det ska finnas medel till ett katastrof-skydd vid t.ex. angrepp av granbarkborre så att insatser kan komma igångomedelbart innan skadorna ytterligare förvärras. Vi avsätter 3 miljoner kro-nor för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att gemöjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande avbefintlig ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförandet av en konsekvensanalys om jordbruksnäringensbetydelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt beskattning av eldningsolja inom jordbruket, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befrielse från elskatt inom jordbruket, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt dieselskatt inom jordbruket,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principen att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringenför miljöinsatser, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigtskall ligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslagsom är möjliga,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa nedskärningar av ramarna förmiljöersättningsprogrammet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullt ut användande av kostnadsramarna för EU-finansierade stödsom arealersättning och djurbidrag,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lantbrukarna ej skall belastas med kostnader för hållande avregister föranledda av EU-krav, såsom kartavgift och avgift för djurdatabas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenkling av administrationen kring kartavgiften,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till avbytartjänst,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportfrämjande åtgärder,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att minska jordbruksbyråkratin,16. att avslår regeringens förslag om inrättande av ett nyttjordbruks- och livsmedelspolitiskt institut,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av det statistiska uppgiftslämnandet i syfte att förenklaför den enskilde lantbruksföretagaren,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dispenser för båspallsmåtten,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt stöd till mjölkproduktion i skogs- och mellanbygd,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om akuthjälp på grund av skördekatastrof,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportkreditgarantier för export av fläskkött till , 222. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkter för EU:s gemensamma jordbrukspolitik,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övergångsåtgärder vid öst-utvidgning, 224. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att använda CAP som ett instrument för fattigdomsbekämpningoch förbättrad livsmedelssäkerhet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska utgångspunkter inför reformeringen av CAP,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk hållning inför kommande WTO-runda, 227. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kretsloppet stad-landsbygd,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den svenska trädgårdsnäringen skall ges sammakonkurrensvillkor som trädgårdsnäringen inom det övriga EU och våraviktigaste konkurrentländer,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en anpassning av den svenska koldioxidbeskattningen, 131. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett generellt investeringsstöd för svensk trädgårdsnäring samt ettnationellt stödprogram för miljöförbättrande och energibesparande åtgärder,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsgivar- och sociala avgifter för säsonganställd personal, 333. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om REKO-stödet,34. att begär att regeringen inom EU arbetar för att stödet tillekologisk odling också skall omfatta ekologisk växthusodling,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa långsiktiga förutsättningar för fiskerinäringen attutvecklas i balans med miljön,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattevillkoren för svenska fiskare, 437. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta ett fiskekonto, 138. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om 5b-stödet för fiskeberoende områden, 539. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om öronmärkta medel för fettfeneklippning,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rennäring,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övergripande, långsiktiga och hållbara spelregler förskogsnäringen,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skoglig kompetens och resurser vid beskickningarutomlands,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsorganisationernas informations- ochrådgivningsverksamhet,45. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statlig representation vid internationella skogliga symposier,mässor m.m.,46. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett katastrofskydd för skogsägare,47. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringar enligt uppställning:AnslagRegeringens förslagAnslagsförändringB 1 Statens jordbruksverk229 907- 23 000B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket26 740+ 25 000B 14 Arealersättningar och djurbidrag m.m.3 650 000+ 1 350 000B 18 Jordbruks- och livsmedelsekonomiskainstitutet4 000- 4 000C 4 Fiskevård20 000+ 5 000D 1 Främjande av rennäringen37 000+ 13 000F 6 Exportfrämjande åtgärder15 000 + 35 000H 2 Insatser för skogsbruket75 700+ 3 000H 3 Internationellt skogssamarbete1 405+ 1 000Nedsättning av växthusnäringens koldioxidavgift+ 10 000Nytt anslag REKO-stöd trädgårdsnäring+ 13 000Nytt anslag Avbytartjänst+ 30 000Nytt anslag Engångsvis mjölkproduktionsinsats iskogs- och mellanbygd+ 50 000Nytt anslag Katastrofersättning+ 30 000Nytt anslag Exportkreditgaranti+ 30 000Summa för utgiftsområdet11 973 865+ 1 568 000Stockholm den 27 oktober 1998Alf ()()()()()()()1Yrkandena 3-7, 30 och 37 hänvisade till SkU.2Yrkandena 21, 23 och 26 hänvisade till UU.3Yrkande 32 hänvisat till SfU.4Yrkande 36 hänvisat till FiU.5Yrkande 38 hänvisat till NU.