mot · GM02Sf227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf227av m.fl. (v)Jämställdhet och socialförsäkringenInledningVårt samhälle är genomgående organiserat så, att män äröverordnade kvinnor på olika sätt. Socialförsäkringen skiljersig inte på denna punkt från samhället i övrigt.Kvinnors och mäns livsvillkor skiljer sig kraftigt åt, ofta på ett sätt sommissgynnar kvinnor så att de kan tänkas vara i större behov av stöd frånsamhället. Hälften av alla yrkesverksamma kvinnor arbetar i den offentligasektorn, en arbetsplats som drabbats hårt av nedskärningar och åt-stramningar. Dessa nedskärningar har inneburit att arbetsmiljön kraftigtförsämrats, med bland annat ökad stress som följd. Många arbetsplatser ochredskap är utformade efter mannen som norm. Kvinnors hälsa utsätts ocksåför mycket stora påfrestningar till följd av den kommersiella kulturensskönhetsideal och bantningskampanjer.Dessutom riskerar kvinnor att missgynnas av att den medicinska veten-skapen utgår från en manlig norm. Åtskilliga är de medicinska "fakta" i formav normalvärden, diagnoskriterier och behandlingsmetoder som helt ochhållet härstammar ur kunskaper om mäns kroppar. Många hälsoproblem sombara eller mest drabbar kvinnor har försummats till förmån för mänsproblem. Det gäller t.ex. migrän, menssmärtor, anorexi och fibromyalgi.En jämställdhetsanalys av socialförsäkringen handlar både om att se till attsocialförsäkringens regler och tillämpning inte missgynnar kvinnor och omatt utifrån statistik m.m. från socialförsäkringens område dra relevantaslutsatser om åtgärder på andra områden än socialförsäkringens.SjukskrivningsmönsterKvinnor är generellt betydligt mer långtidssjukskrivna (d.v.s.sjukskrivna ) än män. redovisarRiksförsäkringsverket (RFV) dessutom att antalet längresjukfall ökar samt att denna ökning är större när det gällerkvinnor än när det gäller män. minskar de kortasjukfallen.En annan studie vid visar att av 3 825intervjuade personer uppgett att de ett flertal gånger har gåtttill arbetet trots att de varit sjuka. Sjuknärvaron är vanligast inom skolan,vården och omsorgen. Undersökningen visar också att fler kvinnor än män,och fler lågavlönade än högavlönade, går till arbetet fastän de är sjuka.Detta är alarmerande siffror ur såväl folkhälso-, jämställdhets- som sam-hällsekonomiskt perspektiv. Det säger sig självt att den som går till jobbettrots att hon är sjuk riskerar sin hälsa så att det kan leda till en längresjuk-skrivning . Dessutom riskerar den sjuka att smitta såväl arbetskamratersom andra människor som hon kommer i kontakt med i arbetet. Detta ärsärskilt allvarligt eftersom sjuknärvaron är som högst i yrken med t.ex.elever, patienter och omsorgstagare. Detta är samhällsekonomiskt vansinne.Det är också uppenbart att situationen utgör ett mycket stort jämställdhets-problem.Mycket talar för att en av orsakerna till den negativa utvecklingen står attfinna i kraftiga nedskärningar i, och försämrade arbetsvillkor inom, denoffentliga sektorn. Den som arbetar inom vård, skola och omsorg har ofta enstark personlig relation till verksamhetens brukare. Detta är oftast ett heltnödvändigt krav på personalen för att verksamheten skall fungera. Ned-skärningar och minskad personaltäthet drabbar därför personalen hårt genomatt de leder till ökad stress, övertid och sjuknärvaro. Den som vet att enmedmänniska blir hårt drabbad när man är frånvarande - att ingen vikariekommer i ens ställe - undviker givetvis i det längsta att sjukskriva sig. Pådetta sätt skiljer sig vården, skolan och omsorgen från många andra arbets-platser.En annan viktig orsak till de minskade korttidssjukskrivningarna är säker-ligen införandet av en karensdag i sjukförsäkringen 1993. Denna drabbargivetvis de människor hårdast som redan tidigare hade svårt att få ekonominatt gå ihop. Vi vet att kvinnors inkomster är betydligt lägre än mäns.Dessutom drabbar karensdagen de människor som lider återkommande kortasjukperioder. Detta gäller t.ex. den femtedel av befolkningen som lider avmigrän, varav nära tre fjärdedelar är kvinnor. Det gäller också de somdrabbas av svåra menssmärtor, varav torde vara kvinnor.Regeringen skriver i budgetpropositionen (UO 10, 3.3.1) om skillnadenmellan könen i långtidssjukskrivningar att det är "angeläget att frågananalyseras vidare av RFV, inte minst ur ett genderperspektiv". Vi instämmerhelt med regeringen i detta, och vill understryka vikten av att den fortsattaanalysen ges högsta prioritet. I analysen bör man särskilt uppmärksammakarensdagen och nedskärningarna inom den offentliga sektorn. Redan defakta som finns tillgängliga är dock tillräckliga för att dra slutsatsen attdet tillskott till kommunernas ekonomi som föreslås i budgetpropositionen ärmer än välkommet i sammanhanget. Ytterligare resurstillskott torde dockkrävas för att vända den negativa utvecklingen. Det krävs ocksåinformationsinsatser om vikten av att inte arbeta när man är sjuk. Vi föreslåratt får i uppdrag att sprida information om detta. Informa-tionen bör vara utformad så att den i första hand når kvinnor i vård, omsorgoch skola.ArbetsskadeförsäkringenRegelförändringarna i arbetskadeförsäkringen hardrabbat kvinnor hårdare än män, vilket regeringen nuuppmärksammar (UO 10, A4). Vi instämmer helt medregeringen i att jämställdhetsaspekten måste bli en viktig delav det beredningsarbete som pågår i Socialdepartementet.Regeringen måste ta till sig av kritiken och föreslå enregeländring som gör att kvinnor inte missgynnas på grundav karaktären på sina arbetsskador. Vi har utvecklat vår synpå arbetskadeförsäkringen i en separat motion.Jämställdhetsanalys avRFV:s verksamhetRFV har redovisat att det kan förekomma skillnader ibedömningen av män och kvinnor när det gäller t.ex.sjukpenning, rehabiliteringspenning, köp avrehabiliteringstjänster, handikappförmåner ochförtidspensioner. Vi håller med regeringens åsikt ibudgetpropositionen (UO 10, 3.3.1) om att det är angelägetatt göra fördjupningsstudier på detta område. I sådanafördjupningsstudier bör man i ett första steg noggrant ta fastapå det faktum att kvinnors och mäns livsvillkor skiljer sigkraftigt åt, både när det gäller arbetsliv, kulturella krav (t.ex.bantningskampanjer) och hälsosituation.Dessutom bör man vara uppmärksam på den stora risken att kvinnormissgynnas av att den medicinska vetenskapen utgår från en manlig norm.Kvinnor skall inte behöva drabbas av att en manligt dominerad medicinskvetenskap ännu inte formulerat diagnoskriterier för den sjukdom de lider av.BudgetpropositionensjämställdhetsperspektivRegeringen framhäver ofta "mainstreaming" som en viktigmetod i jämställdhetsarbetet. Den innebär att se till att ettjämställdhetsperspektiv finns med i alla politiska analyser,mål och beslut, bland annat genom könsuppdelad statistikoch konsekvensanalyser av alla förslag ur ettjämställdhetsperspektiv. Tyvärr finns det bitvis stora bristerpå denna punkt när det gäller de delar i budgetpropositionensom berör socialförsäkringen. Här kan vi bara ge någraexempel.I Utgiftsområde 10, "Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp",beskriver regeringen utgiftsutvecklingen i könsneutrala termer. Mankonstaterar att "utgifterna för flertalet förmåner inom utgiftsområdetminskade , främst beroende på regelförändringar för de olikasocialförsäkringsförmånerna". Man glömmer dock helt att i sammanhangetnämna vad RFV redovisat, nämligen att "då kvinnor har ett högresjukpenningtal och även en genomsnittligt lägre sjukpenninggrundandeinkomst än män torde de senaste årens förändringar av sjukpenningreglernainnebära större försämringar för kvinnor än för män". I stycket nämner man att "utrymmet för att vid bedömning av arbets-förmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska harminskats". Hur drabbar det kvinnor respektive män?Könsseparerad statistik finns föredömligt redovisad i Utgiftsområde 11,"Ekonomisk trygghet vid ålderdom", men saknas helt i Utgiftsområde 12,"Ekonomisk trygghet för familjer och barn", trots att detta område har enavgörande betydelse för jämställdheten. Regeringens beskrivning och analysav socialförsäkringsområdet behöver alltså utvecklas betydligt vad gällerjämställdhetsperspektivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om analys av kvinnors sjukskrivningsmönster,2. att uppmanar regeringen att uppdra åt attinformera om vikten av att inte arbeta när man är sjuk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördjupningsstudier av bedömningarna av kvinnor och män iRFV:s verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om budgetpropositionens jämställdhetsperspektiv påsocialförsäkringen.Stockholm den 23 oktober 1998Ulla ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)