mot · GM02Sf608 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf608av m.fl. (c)Integrationspolitik - mångfald och lika möjligheterInledning ochsammanfattningSverige har förvandlats från ett relativthomogent land, till ett land med mångfald av olika kulturer,religioner och etnicitet. Det mångkulturella samhälletexisterar men har inte vunnit legitimitet och genomslag.Centerpartiet vill i motionen peka på de möjligheter som ettmångkulturellt samhälle ger och hur vi kan användadynamiken i detta men även uppmärksamma och motarbetade konflikter som kan uppstå. Många av de människor somflytt till , speciellt under senare årsflyktinginvandring, möter stora hinder, bl.a. genom att de harsvårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det gör attmånga människor inte känner sig delaktiga i det svenskasamhället.Arbetslöshet leder till fattigdom för många av de nya svenskarna eftersomde inte fått möjlighet att kvalificera sig till socialförsäkringssystemet.Klyftorna mellan invandrade och infödda svenska växer. sermed allvar på det som sker. Vi vill skapa ett samhälle med lika möjligheterför alla människor, oberoende av bakgrund. Vi vill att samhället ska och kanutvecklas på en mångkulturell grund.Centerpartiet eftersträvar ett samhälle med mångfald som tar tillvara allade livserfarenheter som landets invånare har och där en del av Sverigesinvånare har förvärvat delar av sin livserfarenhet utanför gränser. Idet mångkulturella samhället är det inte främst den varierande etniskabakgrunden, utan olika kulturer, religioner och språk som är avgörande. Ettmångkulturellt samhälle bygger på respekt för varandra och att man lär avvarandra. Det är långt kvar innan nått den öppenhet och respekt somkrävs i ett i verklig mening mångkulturellt samhälle.Medborgarskapet är viktigt för integrationen i det svenska samhället ochdet ger möjlighet att verka i samhället på lika villkor som alla andra. Sverigehar en strikt syn på medborgarskapet, och många människor som lever iSverige har inte möjlighet att förvärva medborgarskap. Centerpartietförslår i motionen att ska ändra lagstiftningen i riktning mot en mertillåtande syn på dubbelt medborgarskap, och att statslösa barn som lever iSverige ska få möjlighet att förvärva medborgarskap.Konsekvenser av den fördapolitikenSverige har övergått från att föra en invandrarpolitik till attistället ha en integrationspolitik. Skillnaden ligger i att densenare riktar sig till hela samhället och omfattar alla som bori , oberoende av vilken bakgrund man har. Avsiktenmed invandrarpolitiken var att omfatta dem som harinvandrat till . Den riktade sig i stor utsträckning tillinvandrare som grupp och inte som enskilda individer medolika bakgrund och förutsättningar. Det har bidragit till attinvandrarskap förknippats med "annorlundaskap".Invandrarpolitiken, tillsammans med den särskildaadministration som byggts upp för att genomföra den, harkommit att på ett olyckligt sätt förstärka en uppdelning avbefolkningen i "vi" och "dom". Den har medverkat till attskapa ett utanförskap som många invandrare och deras barnupplever i det svenska samhället. Integrationspolitiken skaistället rikta sig till alla människor i , för att i verkligmening bygga ett mångkulturellt samhälle. Ingen ska lämnasutanför, alla ska vara berörda och delta i processen.Alltför ofta har invandringspolitiken utgått från ett ovanifrånperspektiv,där statsmakten och myndigheter utgått ifrån att lägga livet till rätta förmänniskor och att alla människor kan formas i samma mall. Förorts-satsningar drivs i vissa fall med en iver om att åstadkomma något gott menhåller berörda personer utanför. För att integrationsarbetet ska åstadkommaförändringar måste människor vara delaktiga och själva ta ansvar. Samhälls-gemenskapen måste växa underifrån. Genom ett ökat lokalt inflytande medaktiva medborgare som tar personligt ansvar för lokal omsorg och kännersamhällets förtroende kan segregationens avigsidor begränsas och ut-vecklingen vändas.Segregationen ökarSegregation skapar främlingskap och misstro samt förstärkerekonomiska och sociala problem. Segregationen mellanolika familjer i skilda stadsmiljöer, mellan rika och fattiga,mellan högutbildade och lågutbildade och mellan människorboende i stad och på landsbygden är ett stort problem. Detskapar myter och hindrar oss ofta från att se verkligheten urandras perspektiv och lära och förstå av dessa.Under 90-talet har segregation mellan olika bostadsområden i de störrestäderna blivit aktuell efter rapporter om att klyftorna ökar och attarbetslöshet drabbat människor i vissa områden hårdare än i andra. Ofta ärdet de s.k. miljonprogramsområdena som är hårt utsatta. I betänkande (1998:25) beskrivs bl.a. att andelen personer medlåga inkomster i utsatta stadsdelar med mycket eller extremt låga inkomsterhar ökat . I övriga stadsdelar kan man däremotnotera en utjämning av inkomsterna. Det innebär alltså en fördjupning av denekonomiska segregationen i storstäderna.Arbetslösheten har drabbat ungdomar, ensamstående föräldrar ochinvandrare hårdast. De är dessutom bara till ringa del, och ofta inte alls,berättigade till ersättning från socialförsäkringarna. De har därmed halkatefter andra grupper i den ekonomiska utvecklingen.Marginaliseringen får andra konsekvenser, som bl.a. går att utläsa i för-sämrad hälsa. Medellivslängden skiljer upp till från ett bostadsområdetill ett annat. Hälsan bland utrikes födda kvinnor har försämrats under senareåroch medellivslängden i dessa grupper minskar.Delade städer och segregerade områden är ett demokratiskt, ekonomisktoch socialt problem som leder till etnisk segregation. Om man inte hararbete, eller i sin vardag på annat sätt kommer i kontakt med det övrigasamhället, är det svårt att lära känna samhället, lära sig språket osv.Människor som bor i utsatta områden riskerar att bli utestängda från sam-hället och marginaliseras på ett sätt som inte kan acceptera.ValdeltagandeEuropaparlamentsvalet hade lågt valdeltagande - enkatastrof för demokratin ansåg somliga debattörer. Vi villuppmärksamma det mycket låga och alltjämt sjunkandevaldeltagandet bland invandrade svenskar - särskiltalarmerande är valdeltagandet bland dem som enbart harrösträtt i kommunalvalet. I valet var valdeltagandet iRinkeby i till kommunvalet, iårets val har valdeltagandet sjunkit ytterligare. Det är i vissa valdistrikt, trots extra insatser för att höjavaldeltagandet.Om människor inte har förutsättningar att delta i den politiska dialogenleder det till vanmakt och utanförskap som är ett hot mot detdemokratiska systemet. Segregation och maktlöshet leder till passivitet ochavståndstagande. Detta är en förklaring till det låga valdeltagandet bland denya svenskarna. Därför måste det politiska systemet och arbetssättet för-ändras så att alla samhällsmedborgare ges större möjlighet att påverka ochvara delaktiga i beslutsfattandet. Vår utgångspunkt är att besluten ska fattasnära eller av de som berörs av besluten. Decentralisering av makt bygger påatt fler beslut ska fattas av dem som är direkt berörda.Centerpartiet ser med oro på det minskade valdeltagandet i utsattabostadsområden med mycket låg och extremt låg inkomst. Många utrikesfödda svenskar känner inte att de har möjlighet att påverka och därmed ökarutanförskapet ytterligare. Vi anser att nyckeln till att bryta den negativaspiralen är att ge makt, inflytande och ansvar till de boende i området.Ansvar är förutsättningen för att uppnå delaktighet och integration. Därförföreslår vi att det bör inledas försök med lokal självstyrelse i de utsattabostadsområdena. Det skulle utlösa den kraft och förmåga som finns hos deenskilda människorna och dessutom bli en verklig utbildning i demokrati.Detta bör ges regeringen till känna.Utgångspunkter - Detmångkulturella samhälletAlla människors lika värde och rättigheter är grunden förCenterpartiets politik. Individens fri- och rättigheter fårendast inskränkas av andra människors lika fri- och rättighe-ter. Det innebär att alla ska ha samma rättigheter ochskyldigheter i samhället och minoriteter ska i lag skyddasmot diskriminering. Integrationsarbetet är en process somförutsätter ömsesidig öppenhet och vilja till förändring.Det är den enskilde individen som är utgångspunkten för Centerpartietsmänniskosyn. Den bygger på en respekt för individen, att människor har likarätt oavsett kön, etnisk tillhörighet, hudfärg, sexuell identitet eller religiösövertygelse. Detta innebär t.ex. att samhället ska ge utrymme för olikareligiösa uppfattningar och kulturella skillnader. Samhället ska garanterareligionsfriheten.Etnisk och kulturell mångfald förutsätter ömsesidig respekt och ställer kravpå att människor är trygga i närmiljön. Kulturer kan löpa parallellt och berikavarandra utan att någon känner sig hotad eller undanföst, men det finns enrisk att chauvinism och konflikt mellan grupper utvecklas om människor inteär trygga i sin identitet och känner berättigande. Trygghet och självtillit göratt man kan ta tillvara det positiva och avvisa negativa, intoleranta värden.För är pluralism och mångfald i samhället viktigt. Det,tillsammans med det enskilda engagemanget, skapar en dynamisk utvecklingsom är positiv. Homogena miljöer blir lätt intoleranta och stillastående.Heterogena samhällen har däremot en förmåga att utvecklas och vara merkreativa. Många som invandrat till har ett berättigat behov av atthitta en egen kombination av kulturella identiteter, precis som svenskar iutlandet.Delaktighet och inflytandeDemokratin som beslutsform bygger på människorsdeltagande. Människor måste ha möjlighet och förmåga att tadel av information och ge uttryck för sina åsikter. Denrepresentativa demokratin som metod används för attomfatta de flesta människors uppfattningar ibeslutsprocessen. De förtroendevaldas ansvar är att se tillhelheten och allmänintresset och stimulera till ett ständigtsamtal om demokratin. Ett demokratiskt beslutssystem kaninte garantera att alla engagerar sig politiskt. Däremot skadet demokratiska systemet garantera allas möjlighet att delta.Det finns ett samband mellan att känna att man kan påverka i sin vardagoch viljan att vara delaktig i samhällets framtid. En nödvändig förutsättningför att skapa delaktighet i samhället är att ge den enskilde individenmöjlighet att förverkliga sina egna drömmar. Människor bör ges makt översin egen tillvaro. Rätten att välja enskilda alternativ inom skola, barnomsorgoch sjukvård på samma ekonomiska villkor som de offentliga är en viktig deli detta.En viktig del i demokratin är möjligheten att påverka den politiskaagendan. De frågor som diskuteras påverkar och styr de politiska besluten.Delaktighet i demokratin beror bl.a. på vilka frågor som behandlas. Om inteminoriteters frågor diskuteras eller om det mångkulturella perspektivetförträngs, speglar det en maktrelation som bygger på minoriteters utanför-skap.Lika möjlighet till information, både via de formella och informellabeslutsgångarna, är också en förutsättning för att vara delaktig i dendemokratiska processen. Människor har varierande förutsättningar att ta delav systemet och de som har flyttat till har i detta sammanhang etthandikapp, eftersom det tar tid att finna både de formella och informellavägarna att påverka. Traditionella strukturer inom bl.a. de politiska partiernagynnar personer som redan är etablerade. De demokratiska strukturerna ärinte tillräckligt öppna och tillmötesgående. Dörrarna till de politiskabeslutssystemen måste vara tydligt öppna också för dem som är inflyttade tillSverige. Invandrarorganisationerna ska ha möjlighet att verka i samhället,och förutom resultatstyrda stöd bör det finnas ett grundstöd tillorganisationerna. Detta bör ges regeringen till känna.Att utveckla den lokala kraftenUnder senare år har byalagsrörelsen vuxit sig stark pålandsbygden. Lokala utvecklingsgrupper har bildats påmånga mindre orter i landet. Människor har slutit sigsamman för att lösa gemensamma problem. Arbetssättet harutvecklat det demokratiska inflytandet och det lokalasjälvbestämmandet. Ökat medborgerligt ansvarstagande förgemensamma angelägenheter ger nya förutsättningar försolidaritet människor emellan. Frånvaron av inflytande ochmöjlighet att påverka gör att man försöker skaffa sig fastarerevir inom de områden som man har möjlighet att utövainflytande. De lokala utvecklingsgruppernas arbetssätt passarbra i de stora städernas förorter.Brukarinflytande i t.ex. skolan är ett sätt att öka medborgarnas inflytandeoch medbestämmande i samhället. Genom att ge föräldrar och elever i lokalastyrelser rätten att vara med och fatta beslut i skolan får de ett reelltmedborgarinflytande som har stor betydelse för engagemanget i samhället.Inom gymnasieskolan är det möjligt att ge eleverna egen majoritet istyrelsen. Vi anser att utgångspunkten för den gemensamma verksamheten äratt brukarna ska ha ett direkt inflytande och ansvar över verksamheten. Detbör skapas en ordning där vi gemensamt betalar insatserna men där ansvaroch beslut ligger direkt hos brukarna. Det kan gälla idrottsanläggningar,fritidsgårdar, samlingslokaler och skola men även vård och omsorg. Dettabör ges regeringen till känna.Rätten att bli respekteradMänniskor har olika behov och förutsättningar. Vi har olikabakgrund och olika erfarenhet. Oberoende av detta ska vi harätt att verka i samhället på lika grund. Det finns mångasynliga och osynliga normer som måste förändras för attdetta ska bli verklighet.Etnisk diskriminering - medveten eller omedveten - måste motverkas. Imånga fall handlar det om att göra människor medvetna om att detförekommer diskriminering, precis på samma sätt som jämställdhetsarbetethar ägnat mycket tid åt att tydliggöra diskriminering på grund av kön. Denetniska diskrimineringen kan förekomma var som helst, i olika grader, ochtar sig olika uttryck. För att motverka detta krävs ett genomgripande arbete,inom alla områden och på både individ-, grupp- och samhällsnivån.Det är viktigt att vara medveten om att varje människa har en stormöjlighet att bidra till ett tryggt och demokratiskt samhälle. Det är i vardagenvåra värderingar formas. Varje vuxen har ett ansvar att bidra till barnensdemokratiska fostran. Om vi redan som barn får en grundläggandeövertygelse om alla människors lika rätt och värde, finns inte grogrunden därför den som vill förvilla ungdomen. Var och en som känner sitt egna värde,och som mötts av respekt som liten, kan lättare reda ut problem ochmotgångar utan att behöva se ner på andra människor och utse syndabockar.Föräldrar till ungdomar som fastnat i rasistiska och nazistiska gäng måste fåstöd så att de kan hjälpa ungdomarna att komma ur den dåliga miljön. Dettabör ges regeringen till känna.Det är ovärdigt vår demokrati när enskilda människor inte kan kännatrygghet, utan ständigt måste tänka på risken att angripas av någon rasist medallt från dåliga skämt och trakasserier till hot eller misshandel.Omgivningens tystnad är ytterligare en kränkning för den som utsätts förförföljelse. Även vittnen som pekar ut de skyldiga har i flera fall utsatts förhot och misshandel. Möjligheterna att skydda vittnen måste förstärkas och desom utsätts för förföljelse och lidande måste få mycket kraftigare skadeståndän . Detta bör ges regeringen till känna.Diskrimineringslagstiftningen bör skärpas. anser att detbehövs en samlad lagstiftning som kan vara ett kraftfullt verktyg förDiskrimineringsombudsmannen (DO), och vi avvisar särlösningar förenskilda grupper. DO ska verka inom alla fält och vid all typ avdiskriminering oberoende av om den grundas på människors etnicitet, handi-kapp, sexualitet, kön osv. har, med anledning av propo-sitionerna om Ny lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet 1997/98:177,Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktions-hinder 1997/98:179 och Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet pågrund av sexuell läggning 1997/98:180, motionerat om att regeringen böråterkomma till med en samlad lagstiftning. Vi vill också vidgadiskrimineringslagstiftningen till att omfatta hela livet och inte baraarbetslivet. Detta bör ges regeringen till känna.StatistikInvandrarbegreppet är i statistiken ett ganska vitt begreppsom omfattar många människor, i vissa fall även personersom är födda här men med en förälder från annat land.Invandrarbegreppet, som det nu används, underförstår engrupp med gemensamma kännetecken och en samhörighetskild från svenskar. I viss brottsstatistik utskiljs svenskarfödda av invandrade föräldrar och läggs samman medpersoner som inte bor i utan grips vid gränsen ochhäktas i p.g.a. till exempel narkotikabrott. Statistikenger därmed en missvisande bild. Regeringen bör göra enöversyn av all tillgänglig statistik, inom alla områden ochklarlägga bakgrunden och behovet av statistikuppgifterna.Detta bör ges regeringen till känna.Personer som har varit bosatta här under större delen av sitt liv betraktassom invandrare trots att man upplever som sitt hemland. Ett exempelpå en bisarr och onödig markering finns på de nya körkorten där födelselandanges. Regeringen måste i det europeiska samarbetet driva på för att få enförändring till stånd. Detta bör ges regeringen till känna.Även svenska medborgare, som är utrikes födda, betraktas som invandrareoch deras barn finns under begreppet andragenerationsinvandrare. Den nuva-rande ordningen innebär att en del människor som lever och verkar i Sverigeinte känner att de tillhör det land de lever i. Det finns ingen anledning, somvi ser det, att dela upp svenska folket i olika grupper beroende på vilketursprung de har. Begreppet invandrare bör användas mycket sparsamt.Invandrare som fått svenskt medborgarskap ska enligt statistik m.m. ansessom svenskar.MedborgarskapMedborgarskapet är viktigt för integrationen i det svenskasamhället. Det ger möjlighet att verka i samhället på likavillkor som alla andra, t.ex. att delta i de allmänna valen fulltut. har det ett känslomässigt och symboliskt värdei form av tillhörighet och identitet. Informationen börförbättras och fler bör motiveras att söka medborgarskap. Iflera kommuner genomförs ceremonier för att fira de nyasvenska medborgarna, vilket höjer medborgarskapets status.Många människor som lever i har inte möjlighet att förvärvamedborgarskap. Enligt medborgarskapslag krävs att man kan styrkasin identitet fullt ut för att kunna förvärva medborgarskap. Det leder tillproblem för stora grupper av invandrare, framför allt för flyktingar ochpersoner som kommer från länder som saknar en fungerande statligadministration. Oklar identitet är den vanligaste orsaken till avslag påansökningar om svenskt medborgarskap. Regeringen har lagt ettförslag till om att förändra lagstiftningen så att personer med oklaridentitet ska kunna beviljas medborgarskap vistelse i landet.Centerpartiet anser att förslaget är bra.I , artikel 7 stadgas att barn ska ha rätt att förvärvamedborgarskap. Svenskt medborgarskap förvärvas enligt härstamnings-principen, men det är också möjligt att förvärva under vissa andra förut-sättningar. Barn som föds i av utländska föräldrar får inte svensktmedborgarskap från födelsen utan kan istället få samma medborgarskap somföräldrarna. Om föräldrarna är statslösa saknar barnet medborgarskap.Detsamma gäller om det land som föräldrarna är medborgare i tillämparterritorialprincipen. Enligt lever ca 4 000 statslösa barn iSverige (1996/97). anser att alla barn ska ha rätt till ettmedborgarskap och att bör förändra lagstiftningen i denna riktning.Detta bör ges regeringen till känna.Sverige har en restriktiv hållning gentemot dubbla medborgarskap. Mångamänniskor som lever i har därför ingen möjlighet att förvärvasvenskt medborgarskap på grund av att de inte kan avsäga sig sitt nuvarandemedborgarskap, enligt praxis som råder i födelselandet. Denna restriktivahållning tillämpas i , och medan t.ex. , ,tillåter dubbla medborgarskap. Den nuvarande svenskahållningen har sin grund i det tyska synsättet om medborgarskapet och därförär det intressant att notera att är i färd med att förändra sinlagstiftning och öppna för dubbla medborgarskap.Det som anförs mot införandet av dubbelt medborgarskap är bland annaträtten att rösta i flera länder - en principiellt viktig fråga men som ipraktikeninte har någon större betydelse. Få av dem som får medborgarskap, omreglerna förändras, kommer ha möjlighet eller intresse av att nyttja sinrösträtt i två länder. Internationaliseringen motiverar en mer tillåtande syn pådubbla medborgarskap.Medborgarskapet har betydelse för identifikationen med det land manlever i. Den situation som råder , med att många människor som lever iSverige inte har möjlighet att förvärva medborgarskap, är inte acceptabel.Centerpartiet anser att lagstiftningen bör förändras i riktning mot en mertillåtande syn på dubbelt medborgarskap. Detta bör ges regeringen till känna.ÅtgärdsprogramArbeteArbete är en central del av livet och tillgång till arbete ökarockså möjligheten att snabbare lära känna det svenskasamhället. Arbetskraftsinvandrarna tog snabbt del av detsvenska samhället och hade möjlighet att etablera sig med enegen ekonomi. De skaffade sig ungefär lika godaförutsättningar som ursprungliga svenskar. Under senare århar flyktinginvandringen varit dominerande. harSverige haft en extrem lågkonjunktur med hög arbetslöshet.Det bästa och effektivaste sättet att integrera sig i detsvenska samhället är via arbete. På arbetsplatsen lär man sighur samhället fungerar och får ett större och vidarekontaktnät.Många av dem som flytt till har hög utbildning, långarbetslivserfarenhet och kommer från kulturer med stark företagartradition.Det är förödande både för den enskilde och samhället att människorinte får möjlighet att bidra till sin egen försörjning. Det finns stor risk föralienation och förlorad framtidstro.Större samordning och samverkan lokalt skapar större effektivitet. För depersoner som har en svag ställning på arbetsmarknaden är det extra viktigt attsamarbetet mellan arbetsförmedling, försäkringskassa och kommun fungerartillfredsställande. delar uppfattningen att arbetsmarknads-politiken i ökad utsträckning bör präglas av individualisering och flexibilitet,och förutsättningarna för det är att hjälp med introduktion och praktik ges pålokal nivå och inte genom centrala direktiv. På vissa orter i landet finns detinternationella arbetsförmedlingar för ekonomer, jurister, tekniker m.m. somgenom ett särskilt arbetssätt hjälper företag att få kontakt med personer som,förutom akademisk utbildning, har flerkulturell kompetens.Arbetsförmedlingarna bör få efterföljare på fler orter i landet. Detta bör gesregeringen till känna.FöretagandeFöretagande är en väg in i det svenska samhället. Det ärkanske den enda vägen till en egen försörjning ochoberoende av bidrag. Det har visat sig att invandrare startaroch driver företag i högre utsträckning än riksgenomsnittet.Det är också så att många som invandrat till kommerfrån miljöer med mycket starkare företagartraditioner än devi har i Sverige.Regelverket kring att starta företag är omfattande. Det kan de flestanyföretagare vittna om. Dessutom krävs omfattande kunskaper om densvenska administrationen och ett gediget tålamod för att klara driften inomdet regelverk som styr företagandet i . De flesta småföretagareupplever ofta svårigheter att hitta rätt i den offentliga administrationen ochdet är ju inte lättare om man inte behärskar svenska språket till fullo. Sominvandrare möts man ibland också med skepticism i kontakten med banker,vilket gör det omöjligt att få låna pengar. Det handlar då om att vänner ochbekanta ställer upp med krediter. Trots dessa svårigheter, som invandraremöter, startar invandrare företag i högre utsträckning än andra. Det borderimligen innebära att det finns en potential för ännu fler att bli företagare.Av de invandrare som lyckats starta företag har den egna rörelsen förmånga blivit ett kulturellt band med ursprungslandet.