mot · GM02Ub252 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub252av m.fl. (mp)Fristående skolorBakgrundUnder den gångna mandatperioden har beslutatom en friskolereform, utarbetad i samverkan mellanSocialdemokraterna och . Historiskt sett harinställningen till friskolor varit en typisk höger-vänster-fråga. De borgerliga partierna för och de socialistiska motdet privata initiativet och de fria marknadskrafterna å enasidan och det gemensamma ansvaret och planhushållningenå den andra. Den gröna ideologin representerar ett alternativdär stort utrymme krävs både för det privata initiativet ochdet gemensamma ansvaret inom områden som skola ochvård.För var det naturligt att eftersträva en friskolereform därsamhället tar ansvar för att barnens rätt till likvärdig skolgång garanterassamtidigt som mångfald och valfrihet stimuleras genom att öppna upp förindividuella initiativ. Ett barn skall ha samma bidrag för sin skolgång oavsettom det går i en skola eller i en fristående skola. Samhälletsresurser för barns skolgång skall fördelas med hänsyn till skillnader i barnsbehov. Friskolorna skall behålla sin pedagogiska frihet men kunna arbetaunder samma ekonomiska villkor som de kommunala skolorna. Skolverketoch inte kommunerna skall ansvara för såväl tillståndsgivning som tillsyn avfriskolorna.Miljöpartiets uppgörelse med Socialdemokraterna 1996 om en friskole-reform uppfyller i allt väsentligt krav. Den nya lagen har nugällt och resultatet av reformen kan redan skönjas i de uppföljningarsom just sammanställts.När beslutet togs om friskolereformen framfördes från borgerligt hållfarhågan att inga nya friskolor skulle våga starta och att kommunerna skullesätta stopp för bidragsrätten. Verkligheten blev i stället att antalet nyafriskolor har ökat med och i endast tvåfall har avslagit en ansökan om bidragsrätt. Tabellen nedan visarinriktningarna hos de 74 nya fristående grundskolor som godkäntunder året.Skolornas inriktningAntal godkändaAllmän27Konfessionell11Språklig 7Waldorf 4Skoldaghem 4Musik 4Praktisk-estetisk 4Ur och Skur 3Freinet 2Emilia 1Därutöver har godkänts 14 nya friståendegymnasieskolor, 5 särskolor samt 1 gymnasiesärskola.I samband med beslutet om en ny friskolereform spreds många felaktig-heter (bl.a. av de borgerliga partiföreträdarna) om reformens innehåll ocheffekter. De speciella svårigheter som uppstod genom denna felinformationtill kommuner och allmänhet och erfarenheterna från föregåendeskolreformer ledde till att en särskild uppföljningskommitté, FRIST, tillsattesmed uppdraget att granska framför allt kommunernas sätt att sköta anslagentill friskolorna. Den skulle verka och den första delrapporten är nufärdig. Av denna rapport framgår att flertalet friskolor medden nya reformen har fått ökade anslag från kommunerna för sin verksamhet.I takt med att friskolereformen får genomslag i kommunerna skallfriskolorna nå samma ekonomiska villkor som de kommunala skolorna har.Friskolorna har redan tagit sig ur den svacka de hamnade i somCenterns uppgörelse med Socialdemokraterna om friskolornas finansieringgällde.Ett problem, som friskolorna tidigare dragits med, var att de som regel intefick ersättning för momsen. Det har ändrats drastiskt genom den nyareformen så att problemet med momsersättningen för det stora flertalet harlösts. Undantag är några kommuner som ännu inte uppfattat attmomsersättningen är lagligt föreskriven. Tack vare den tydliga lagtexten vadgäller kommunens åliggande att betala ut momsersättning kommer dessabrister att kunna åtgärdas.Genom friskolereformen har en stabil grund lagts för en fortsatt gynnsamutveckling av fristående skolor. kan arbetet gå in i nästa fas, där dethandlar om att följa upp reformen och stimulera de positiva utvecklingsidéersom finns bland friskolorna. Man får ta upp och lösa de problem som återståreller dyker upp under vägs gång och lyfta fram och ta till vara det som är braså att det kan bli till glädje och nytta för andra skolor och komma mångaelever till godo. har en rad förslag inför detta arbete varav någranämns i det följande.FriskolornasutvecklingsfondEtt av huvudskälen till att friskolor behövs är att de innebärökad mångfald och möjligheter till utveckling och prövningav nya pedagogiska vägar och undervisningsmetoder. Det ärviktigt att dessa möjligheter stimuleras på ett tidigt stadium,utan att man därvid inkräktar på skolornas frihet.En typsituation är när en grupp lärare gemensamt lyckas utvecklaframgångsrika pedagogiska idéer och omsätta dem i praktiken. Typiskt försådana tillfällen är att deras verksamhet röner uppmärksamhet från andraskolor, föreningar, myndigheter etc. Det kommer grupper på besök tillskolan, lärarna får allt oftare inbjudningar till föreläsningar och seminarierute i samhället. Det kommer förfrågningar om möjligheten att få tillgång tillundervisningsmateriel. Människor frågar efter dokumentation av metodikenoch de pedagogiska tankarna, etc. En sådan uppmärksamhet är i liten skalainspirerande men blir också betungande i takt med attaktiviteterna utåt ökar. Den lilla skolan och några få lärare har inte resurseratt vid sidan av skolarbetet klara den andra, utåtriktade uppgiften. Just isådana situationer bör det finnas resurser tillgängliga för att stöda lärarna ideras verksamhet.Miljöpartiet föreslår att det inrättas en utvecklingsfond för friståendeskolor. Fonden skall ge anslag som stöd för skolor i arbetet att fullfölja ochslutföra framgångsrika verksamheter och beskriva och föra ut resultaten tillgagn för andra elever och lärare. Anslagen kan avse t.ex. medel föranställande av deltidsvikarier läraren är ute på enföredragsturné eller tar emot besöksgrupper. Medel kan erhållas för mång-faldigande av undervisningsmateriel som efterfrågas av andra skolor eller föratt skriva och trycka beskrivningar av verksamheten, en pedagogisk princip,metod, etc.Miljöpartiet föreslår också att motsvarande insatser görs för de kommunalaskolorna men ser klara fördelar med att hålla fonderna separerade, inte minstför att undvika intrång i friskolornas frihet och oberoende.Värna glesbygdsskolornaI friskolereformen finns flera anvisningar införda med syftetatt underlätta bevarandet och starten av nya glesbygdsskolor.T.ex. lättnader i kravet på att en skola skall ha minst 20elever. Tyvärr är inte skollagstiftningen rätta platsen attskapa ekonomiska förutsättningar för stöd tillglesbygdsskolor. Glesbygdsskolorna är i högsta grad enregionalpolitisk angelägenhet. anser att speciellaekonomiska garantier måste ges för att glesbygdsskolornasframtid skall säkras. Ansvaret kan inte utan resursförstärk-ning läggas på små och ofta fattiga glesbygdskommuner. Viföreslår att regeringen får i uppdrag att tillsätta en utredningmed den enda uppgiften att föreslå ett tillvägagångssätt sombäst garanterar glesbygdsskolornas framtid. Uppdraget skalldå avse en ekonomisk lösning med krav om bibehållen högkvalitet i elevernas utbildning.Friskollärarnas utbildningoch fortbildningDet är oklart om regeringen kommer att tillräckligtuppmärksamma utbildningsbehovet för de friståendeskolorna. Det handlar dels om de större pedagogiskainriktningarnas krav på egna utbildningar (Waldorfskoloroch i första hand) och dels om de mindre,enskilda skolornas behov av adekvat lärarutbildning ochfortbildning. har i uppdrag att utredalämpliga former för Waldorfskolornas lärarutbildning ochrapporterar till regeringen . Viförutsätter att regeringen när rapporten avlämnats tillsätter enarbetsgrupp där representanter för Waldorfskolorna ingår isyfte att lämna förslag till en adekvat lärarutbildning fördessa skolor. föreslår också att en arbetsgrupptillsätts för att utarbeta förslag till hur övriga behov avlärarutbildning för fristående skolor skall tillgodoses.Internationella kontaktnätSvenskt utbildningsväsende har under de senaste årenöppnats mot yttervärlden och i många avseendeninternationaliserats. IT har möjliggjort kontakter mellansvenska elever och elever i skolor utomlands inom ramen fördet normala skolarbetet. Men det har också byggts upp enadministration och organisation för internationellt utbytemellan svenska skolor och utländska för de kommunala ochstatliga utbildningarna. Detta gäller inte minst elev- ochlärarutbytet inom EU:s ram.För de fristående skolornas framtida utveckling är det viktigt att också dehar tillgång till denna centralt organiserade service och kan deltaga iinternationellt utbyte på samma villkor som andra skolor. Miljöpartietföreslår att formerna för denna medverkan redan nu klargörs och att defristående skolornas rättigheter fastställs. Detta bör ske i samverkan mellanSkolverket och friskolornas representanter på uppdrag från regeringen.Miljöpartiet föreslår en sådan utredning . Internationellakontakter kommer att ha stor betydelse för utvecklingen avsvensk skola. Det är viktigt att inte friskolorna får sämre möjligheter i dessaavseenden.Konfessionella skolor böruppmärksammas särskiltKristna friskolor har en lång tradition i . Vi har idagöver femtio kristna friskolor. Många har varit verksammamycket . Vi har också, om än ganska få, katolska ochjudiska fristående skolor som varit verksamma under mångadecennier. har konfessionella skolor blivitfler och även skolor med annan religiös inriktning har startat.Dessa skolors plats och funktion i svensk utbildning och isamhället i stort har diskuterats utifrån olika aspekter, t.ex. isamband med segregations- och integrationsproblematiken.Dessa frågor är inte tillräckligt belysta och det är viktigt attvi får ett bra underlag för den fortsatta diskussionen. Depolitiska partierna och olika organisationer har långt ifrånklarat ut var de står i dessa frågor.Frågor som rör barnens rätt till fri och allsidig information liksomföräldrars rätt att välja skola för sina barn, samhällets krav på integration avinvandrare och etniska minoriteters rätt till sin kultur o s v kommer ofta attframstå som varandra motverkande eller sinsemellan oförenliga mål. Härfinns olösta problem som samhället inte får sopa under mattan för att de ärbesvärliga.Det finns många viktiga frågor att besvara, t.ex. hur har de konfessionellaskolornas verksamhet förändrats genom att gruppen är mer heterogen?Har det inneburit ett steg i ekumenisk riktning? Kan och bör samverkanmellan dessa skolor och mellan dessa skolor och övriga skolor stödas ochunderlättas? Vilka är de etniska skolornas erfarenheter vad gäller ökademöjligheter till integration? Finns risker för oönskad segregation och hurundviks i så fall dessa?Vi tror att det vid sidan om de statliga utredningar och forskningsinsatsersom pågår måste ges ett betydligt större utrymme för deras stämma somarbetar med eller har sina barn i dessa skolor. Det är naturligtvis av stortvärde att forskare undersöker och beskriver minoriteters ställning i samhället.Men det är av alldeles speciellt värde i en demokrati att grupperna själva gestillfälle att förklara och beskriva och diskutera sin syn på tingens ordning.Miljöpartiet föreslår att resurser avsätts för att utredningar och förslag kantasfram inom de aktivas egna organisationer. Det finns t ex ett uttalat intresseför en sådan utredande och belysande insats i samverkan mellan islamskaoch kristna friskolor. Regeringen bör ges i uppdrag att efter kontakter medaktuella organisationer stödja ett sådant arbete ekonomiskt och aktivt verkaför att resultatet av deras verksamheter beaktas och görs tillgängligt somunderlag för den demokratiska process som måste hållas stark och levandeunder den tid som vi har framför oss tills de etniska och konfessionellaskolornas ställning i skolväsendet har funnit en stabil och allmänt accepteradposition.Friskolor och barn medspeciella behovBarn är olika och har olika behov. Den mångfald somfristående skolor bidrar till ökar möjligheten för föräldrar attvälja den skola som bäst passar deras barn. Det finns mångafristående skolor som har en pedagogisk inriktning ochmetod som är speciellt lämplig för vissa barn. Tydligaexempel är naturligtvis skolor som specialiserat sig påundervisning av barn med vissa funktionshinder. Det finnsockså friskolor som har visat sig vara väl lämpade att ta emotelever som varit mobbade eller av andra skäl inte trivts i singamla skola. Vi har exempel på friskolor som specialiseratsig i en riktning som är särskilt lämplig för elever medspecifika läs- och skrivsvårigheter. Några av dessa skolor harredan etablerats i sin hemkommun men tyvärr har inte dessaskolors insatser uppmärksammats tillräckligt.Miljöpartiet föreslår att får i uppdrag att göra en inventering avfriskolor med avseende på verksamhet lämplig för barn med speciella behovav stöd. Utredningen bör beskriva dessa skolors verksamhet och betydelseså att olika möjligheter kommer till föräldrars och kommunledningarskännedom. Det råder brist på kunskap och kompetens inom skolan för atthjälpa elever med behov av särskilt stöd. bör ensådan stödverksamhet av god kvalitet byggas upp i hela det svenskaskolväsendet. En förutsättning för att detta skall lyckas är att de skolor somhar utvecklat lämplig pedagogik och metod verkligen stimuleras att fortsättaoch dessutom ges möjlighet att sprida sin kompetens till andra skolor.Brister som bör åtgärdasÄven om friskolereformen innebär en bra grund förfriskolornas och de kommunala skolornas framtidautveckling så finns problem som bör rättas till. En del avproblemen är en följd av brister i lagstiftningen. Hit hör t.ex.det beslut som efter friskolereformen fattades av riksdagenom tillståndsgivning för fristående förskolor. Här gickriksdagen på regeringens förslag som bröt den princip somlagts för tillståndsgivning av grundskolor i mp-s-överenskommelsen. beslöts i stället att kommunen skallge sådant tillstånd och detta utan närmare anvisningar ellerregler för vare sig tillståndsgivningen eller möjligheten att fåett beslut överprövat eller överklagat. Miljöpartietreserverade sig mot beslutet. Vi föreslår att riksdagenbeslutar att om en kommun som har en fristående grundskolamed en viss inriktning (t.ex. en Waldorfskola eller enMontessoriskola) och en förskola med samma inriktning(lämplig för de barn som sedan skall fortsätta i den aktuellagrundskolan) önskar starta så skall den automatiskt fåtillstånd.Under hand som friskolereformen omsätts i praktisk verksamhet såkommer säkert brister av olika slag, framför allt administrativ-tekniska, attvisa sig. En kritisk granskning av hur förvaltningen fungerar måste skekontinuerligt. Ett sådant problem utgör reglerna för finansiering avgymnasier med elever från olika kommuner och program. Här vållarriksprislistan problem. Den behöver ses över men även själva principen föravgiftshanteringen bör förbättras. bör få i uppdrag att se över ochföreslå förbättringar.Friskolornas situation förbättras i takt med att den nya lagens innehåll ochintentioner blir kända i kommunerna. Informationsarbetet måste dockfortsätta ytterligare. Den arbetande uppföljningskommittén har en viktiguppgift även . Även om flertalet kommuner har tagit till sig de nyareglerna så bör informationsarbetet fortsätta på bred front.Underlätta finansieringen iinitialskedetDet ställs stora krav på dem som skall starta en friståendeskola, men det finns hinder som inte är nödvändiga och integagnar utvecklingen. Ett exempel är svårigheterna att få enfinansiering av de nödvändiga investeringar som måste görasför att starta skolan. Lokalkostnader och kostnader förinredning m m är ofta stora. I många fall får föräldrarna gå inmed borgen för att via banklån finansiera investeringarna. Enav orsakerna till svårigheterna är att det inte finns någonsamordning mellan kommunens, bankens och Skolverketshandläggning så att finansieringsfrågan kan lösas på ettsmidigt sätt utan att tillgång på privat riskkapital skall varaavgörande. Banken vill gärna att skolan skall vara godkändoch bidragsberättigad innan lån kan beviljas. Kommunenintar ofta en avvaktande hållning i ärendet (lokalfrågor,marktilldelning, samverkansfrågor etc) tills tillståndet ochfinansieringen är klara. måste göra en bedömningav om skolan är ett rimligt projekt som kan beräknas beståunder åtminstone framåt i tiden.Miljöpartiet föreslår att regeringen tillsätter en arbetsgrupp medrepresentanter för bankväsendet, , friskolerörelsen ochSkolverket som får i uppdrag att ta fram lämpliga rutiner för att underlättalångivning i samband med startande av nya fristående skolor. Förslaget skallha formen av överenskommelser om gemensamma rekommendationer tillbanker, kommunledningar, och friskolor om lämpligt tillväga-gångssätt vid ansökan och godkännande av banklån för dylika investeringar.Huvuduppgiften blir därvid att finna en lämplig samordning av handlägg-ningsrutinerna i syfte att få goda bedömningar inom rimliga tider så att inteärenden onödigt försenas eller privatpersoner utsätts för stora ekonomiskarisker eller tunga ekonomiska åtaganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt utveckling av fristående skolor.Stockholm den 28 oktober 1998Gunnar ()()()()()