mot · GM02K231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K231av m.fl. (fp)InformationsteknologinInformationsteknologin ochdemokratinInternet har fått snabbare genomslag än någon annanteknologi. har Internetanvändandet i ökatfrån nästan noll till att av befolkningen,, surfar . Hälften av dessa, omkring1,3 miljoner människor använder Internet så gott somdagligen. beräknas halvasvenska folket vara Internetanvändare (Siffrorna från SifoInteractive Medias mätning -98).Sannolikt får IT-samhället större politiska effekter än vi insett, inteminst i de politiska partierna. Det har blivit lättare för väljarna att självaskaffa sig kunskaper om sakfrågor och kandidater. Kommunikationen blirmer direkt. Centralistiska lösningar blir svårare att genomföra när människorkan gå rakt igenom byråkratiska strukturer med Internet. Det är ingen slumpatt det vi ibland kallar "internetkulturen" är starkt antiauktoritär.Informationsteknologin innebär att avstånden mellan människor minskar,både geografiskt och socialt. Ökade möjligheter till snabb och effektivkommunikation och informationsutbyte mellan människor är bra för oss alla.Några exempel:? Informationsteknologin ger människor möjligheter att själva sökainformation, delta i den demokratiska beslutsprocessen och i en dialogmed andra.?? Informationsteknologin vidgar yttrandefriheten genom att det blir lättareför vem som helst att publicera sig och nå fram med budskap. Mångaekonomiska hinder för publicering försvinner.?? Informationsteknologin kan effektivisera sjukvården, förbättra miljönsamt underlätta för funktionshindrade att få information och utföratjänster.?? Informationsteknologin tillåter människor att bo på ställen av andra skälän att "arbete" finns där, eftersom mycket arbete kommer att kunnautföras på distans. IT gör det möjligt att behålla en levande landsbygd.?? Informationsteknologin både bygger broar och raserar barriärer mellanstater och människor. Det är lättare för svenskar att hålla kontakt när debor utomlands; det är lättare för invandrare i att behålla sinarötter.?? Informationsteknologin spelade en av huvudrollerna för Östeuropasfrigörelse från kommunistisk diktatur. När inte information kanförtryckas kan i längden inte heller människor förtryckas. ?Vi vill i denna motion till klargöra våraståndpunkter för hur politiken ska bereda vägen för den nyateknologin, så att IT kan verka fullt ut i demokratins tjänst.IT som del i svensktdemokratibiståndEtt effektivt sätt att hålla kvar människor i förtryck är attförbjuda eller försvåra kommunikation med människor somlever i frihet. I och med Internet och möjligheten att frittkommunicera över gränser har ett nytt vapen mot diktatureruppstått.IT har spelat en viktig roll i bland annat befrielse från kommu-nismen och den, försiktiga, uppluckringen av diktaturen i . Denstora amerikanska demokratibiståndsorganisationen forDemocracy (som bland annat ger ut publikationen Journal for Democracy)har tagit fasta på möjligheterna och hjälper nu sina biståndsmottagare attskapa hemsidor med information om demokratisträvan i respektive land.Bistånd för demokrati har länge varit utgångspunkten för Folkpartietsbiståndspolitik. Informationsteknologin kan vara användbar i strävan attfredligt sprida demokratiska rättigheter till fler människor och bör bli ettviktigt inslag i svenskt demokratibistånd.Informationsteknologi föratt stärka svenskdemokratinMedborgarnas möjligheter till kontakt och inflytande irelationen till myndigheter och förtroendevalda ökar i ochmed informationsteknologins utveckling. sagt varjemyndighet och kommun i har webbplatser därinformation om verksamhet, beslut, regler, blanketter ochövriga kontaktvägar finns redovisade. Möjligheten att via e-post diskutera ärenden, protestera, göra anmälningar etceffektiviserar kontakten ytterligare.Möjligheterna till direktkommunikation mellan väljare och kandidater ökari och med e-post och chat.För att ytterligare underlätta kommunikation med politiska företrädareanser också att alla politiskt förtroendevalda, på alla nivåer,börha en egen e-postadress.Offentliga handlingar pånätetInformationsteknologin ger medborgaren nya möjligheter attbevaka sina intressen gentemot myndigheter och att göra sinstämma hörd på ett snabbt och effektivt sätt.För att underlätta de demokratiska vinster som finns att hämta med ITföreslår att myndigheter ska vara skyldiga att lägga ut protokoll,diarier och annat på nätet.BBS- ochpersonuppgiftslagen böravskaffasRiksdagen antog två nya lagar om IT: BBS-lagen och personuppgiftslagen. De utgör anpassningar tillEU-direktiv som togs innan Internet hade slagit igenom.Båda lagarna är förlegade och bör avskaffas.BBS-lagen kräver att den ansvarige för en elektronisk anslagstavla ska gåin och ta bort förgripliga meddelanden av olika slag. Det bygger på en falskanalogi. BBS är inte att jämföra med en tidning där ansvarige utgivarenbestämmer vad som ska publiceras, utan snarare med ett telefonsamtal. Densom är ansvarig för en BBS kan inte kontrollera vad som läggs upp på den.Ansvaret måste läggas på den som avsänder meddelandet. BBS-lagen böravskaffas.Personuppgiftslagen (PUL), som ersätter datalagen,förbjuder all sorts omnämnande av individer på nätet, t ex på hemsida eller ichat - om de inte själva gett sitt uttryckliga tillstånd. Några undantag gällerdock: lagen omfattar inte journalistisk, konstnärlig eller litterär verksamhet.Syftet med lagen är att skydda människors integritet, men lagen kommer i sinnuvarande utformning att utgöra ett hot mot den svenska yttrandefriheten ochoffentlighetsprincipen.Trots att tolkningen av PUL än så länge är mycket oklar så står det klart attpersonuppgifter, t ex namn, inte får omnämnas t ex på en offentlig chat ellerhemsida utan att den namngivne gett sitt samtycke till det. Detta gör attmycket av den debatt och information som finns på nätet, om politik,kultur, musik, television etc blir olaglig om till exempel statsminister , sångerskan eller programledaren skulleåberopas som referens. Eftersom denna motion kommer att spridas digitaltoch dessa personer inte samtyckt till att omnämnas här, så har ett brott motpersonuppgiftslagen begåtts också här.Det blir olagligt att på en hemsida lista t ex vinnare i en tävling (om detinte är V75, då hästarnas namn kan listas, dock ej kuskarnas), kandidater i ettprovval eller artister på en topplista om dessa personer inte uttryckligensamtyckt till detta.Lagens undantag för journalistisk och konstnärlig verksamhet förvandlarden vidare till en privilegielag.Det bör göras klart att ett fritt meningsutbyte - också med nämnande avnamn - ska hävdas på nätet. Detta är omöjligt med lagens nuvarande ut-formning. PUL bör i de delar som avser samtyckte vid namns nämnandeavskaffas. Regeringen bör till återkomma med ett förslag meddenna innebörd.Vi beklagar också att tidigare framförda kritik av person-uppgiftslagen inte hörsammats (motion 1997/98:K14). yrkandeom en lagstiftningsmodell riktad mot missbruk röstades också ned iriksdagen den 16 april 1998.Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar inte elektroniska medier. Attså är fallet är enbart att hänföra till att dessa medier inte var utvecklade vidden tiden lagen skrevs. Vi menar att det är angeläget att YGL kompletterasmed grundlagsskydd för elektroniska medier. Regeringen bör innanordinarie riksdagsval 2002 återkomma till med förslag till ändringi YGL.IT måste vara tillgängligtför allaTyvärr har teknologin ännu inte nått alla. Dator- ochInternettillgången är ojämnt fördelad i . Det ärfortfarande män i storstäder som har störst tillgång till IT,medan kvinnor, personer med lägre inkomster ochglesbygdsbor generellt sett har mindre tillgång till IT.Undersökningar visar att trots att andelen hushåll som skaffar dator ochInternetuppkoppling stadigt ökar så kommer sannolikt skillnaderna iteknologitillgång att bestå . Mycket litet talar för attgruppen kvinnor i lägre inkomstklasser, som inte har datatillgång på jobbet,kommer att skaffa datorer i så hög grad att gapet mellan dem och män ihögre inkomstklasser minskas. Forskningsgruppen för Samhälls- ochInformationsstudier (FSI), visar dessutom att skillnaderna mellan män ochkvinnors användning av Internet skiljer sig mellan olika åldrar. 60- och 70-talisterna är minst ?jämlika´, medan 40- och 50-talisterna har ett relativtjämnt användande av Internet uppdelat efter kön (, T. ochTimander, J., Modern teknik i allmänhet och Internet i synnerhet,Dokumentation av vissa spridningsmönster och attityder i befolkningen,Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (FSI), 1997; s22. ).Det är alltså bland dagens 20- och 30-åringar det största glappet finns mellankvinnors och mäns användande av IT.Sannolikt kommer kvinnors andel av internetanvändningen att öka förstom och när Internet blir mer nyttoinriktat och mer lättillgängligt, när det blirmöjligt för fler att via Internet göra sina bankaffärer, handla, läsa nyheter,fåpost, sätta på ugnen, och lätt hitta information. När Internet blir tillgängligtvia TV:n så kommer sannolikt kvinnors användande att öka mycket starkt.Storstadslänens genomsnittliga datoranvändning låg, enligt , på av befolkningen, typiska glesbygdslän på 50-54procent. Andelen Internetanvändare bland personer bosatta i orter med merän 30 000 invånare är två och en halv gång större än bland personer bosattapå orter med mindre än 4 000 invånare (rapport 113, Segerlund, C-Ö, IT för samhällsservice, demokrati och folkbildning i , Sverige-programmet 1997: s. 34-36). Det är dock på de små orterna i glesbygdensom internetanvändningen kan åstadkomma stora förändringar, bl a förarbetsmarknaden. krav är att ledningar, växlar, axe-system etchåller jämförbar standard över hela , samt att taxorna intediskriminerar glesbygden.IT måste också i många fall anpassas så att människor med funktions-hinder kan använda tekniken. Det kan innebära att speciell mjukvara ochprodukter måste utvecklas och installeras.För att samtliga medborgarna ska kunna ta vara på de fördelar som ITbjuder vad gäller möjligheten att utöva sina demokratiska rättigheter ochgöra sin stämma hörd, är det angeläget att dator- och Internetkunskap och-tillgång ökar och fördelas jämnt, både över inkomst, social bakgrund ochkön. Ingen åtgärd är i sammanhanget viktigare än att påskynda samman-växten av TV och Internet. Staten ska ha som mål att alla bör ha tillgång tillInternet.Möjligheterna att kunna använda kabelnät, satellit-TV och digitalamarkbundna signaler för datakommunikation är mycket betydelsefulla.Staten bör inte gå in för något särskilt system eller lansera någon storskaligplan för att ge alla bredband. Statliga jättesatsningar brukar misslyckas. Idénom en statlig skoldator, Compis, avskräcker. Om ingen aktör tillåts attdominera marknaden kommer konkurrensen, på samma sätt som förmobiltelefonin, att driva ner priserna.Alla bibliotek bör ha gratis terminaler med snabb internetuppkoplling.Bättre konsumentstöd påIT-områdetInformationsteknologin och framför allt Internet innebär nyautmaningar för konsumenterna.? Det kan vara svårt att t.ex. veta till vem man vänder sig om man blirutsatt för spamming (oönskade e-brev) eller mailbombning (en stormängd e-postmeddelanden som sänds till en eller flera mottagare i syfteatt krascha e-postservern eller göra det svårt att sålla mellan "seriös" postoch "skräppost").?? Lagstiftningen om spamming är oklar. Spamming är oetisk eftersom deninnebär att mottagaren får ett oönskat meddelande som medför kostnadatt ta upp på datorn. bör utreda eventuella insatser motspamming, t ex obligatorisk reklammärkning.?? E-handeln med företag registrerat i land A, server i land B och köpavslutat i land C kan också ställa till problem för konsumenten. I vilketland betalas skatt och var anmäler man att man inte är nöjd med en vara??? Frågor om upphovsrätten på nätet är viktiga för alla användare somlägger upp egen information och som tack vare teknologin också harmöjligheter att enkelt ladda hem bilder, logotyper och kopiera text. Vadär lagligt och vad är det inte??? I många myndigheter och kommuner saknas praxis om hur IT skatillämpas.?? Oklarheterna kring e-handeln är stora. Svenska myndigheter kan verkaför att krypteringsstandarder upprättas. Det svenska förbudet mot exportav kommersiell kryptoprogramvara bör upphävas.?? Krypteringsnycklar bör inte deponeras hos myndigheter och myndig-heterna ska inte få ställa krav på tillträde till krypterad information annatän efter domstolsbeslut. Föreskrifter om s k inbyggd nyckeldeponeringinbjuder till missbruk och bör inte införas. ?Det finns en lång rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär som ingen offentlig myndighet tar helhetsgrepppå. , ,, , ochandra myndigheter sköter olika delar.Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet förIT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. Enjämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet.En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållenoch servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare,organisationer, företag och myndigheter. Nätverkets uppgift bör vara tids-begränsad.Statens kommersialisterbort från nätetPosten, och andra statliga företag bygger nu upp enomfattande medieverksamhet på nätet. Denna böromedelbart avbrytas.Vi ska inte ha statlig medieverksamhet i annan form än av den kultur-politik som bedrivs i och med publice service-företagen. Dessa är omgärdademed speciella regler och har särskilda kulturpolitiska uppgifter. agerar sker det på ren kommersiell grund och i konkurrens medandra på marknaden.Telia bör säljas. Då kan företaget fritt agera på mediemarknaden ikonkurrens med andra. har dragit igång egen cd-romproduktion,egna elektroniska tidningar och agerar på TV-marknaden. Detta är olämpligtför ett statligt företag som bakom sig har statens kreditvärdighet.Försäljningen av brådskar och bör ske på ett sätt som inte ger företagetmonopol på det lokala nätet.Myndigheter bör inte få konkurrera med tidningar och nyhetstjänstergenom att lägga upp allmänna nyheter på sina webbplatser. Det förekommert ex att landsting lägger upp lokala nyheter som uppdateras. Inteheller landstingen ska utvecklas till offentliga medier.IT måste integreras i skolanInformationsteknologin måste integreras i undervisningen.Det är en nödvändighet på arbetsmarknaden att ha brakunskaper om IT och vana att använda IT somarbetsredskap.IT förändrar undervisningen. Men information är inte kunskap. Däri-genom skärper IT kraven på kritiskt tänkande hos eleverna. Nätet sorterarinte mellan sant och falskt, rykten och fakta, fördomar och tolerans.Skolan misslyckas med en av sina huvuduppgifter - att lära elevernakritiskt tänkande. Nätet och den stora informationsmängden gör detnödvändigt att eleverna lär sig granska kritiskt, vara misstänksamma motbluff och desinformation.Satsningen på IT i skolan måste först inriktas på lärarna. Det är pinsamt attså många elever är bättre hemmastadda i datavärlden än lärarna. Det är enrisk att lärare som själva saknar kunskaper i användande av IT som instru-ment för källsökning inte förmår handleda eleverna i hur IT ska användas imodernt utredningsarbete.Att det inte ställs formella krav på lärarnas IT-kompetens ärskandalöst. måste i högre grad satsa på att utbilda lärare i IT-användning, både i grundutbildning och vidareutbildning. IT-kompetensmåste bli ett grundläggande krav för examen från . Folk-partiet föreslår att samtliga lärare i samhällsorienterande ämnen och skol-bibliotekarier ges möjlighet att fortbilda sig i praktisk IT-användning.Datortillgången i skolanmåste ökaInformationsteknologin måste integreras i undervisningen.Svenska skolor har ökat sitt datorinnehav . Igrundskolan delade cirka 13 elever på en datorjämfört med 19 elever 1995. I gymnasieskolan har antaletdatorer ökat med och datortätheten har ökatfrån åtta elever per dator 1995 till sex elever 1997. 91procent av alla kommunala gymnasieskolor har tillgång tillInternet. Motsvarande andel för är (se nr 147, , Skolans datorer1997- en kvantitativ bild). Även om ökningen av antaletdatorer i skolan är tydlig så är detfortfarande brist.Målet, anser , måste vara att varje elev har full tillgång tilldator. Skolan ska se till att varje elev har en egen e-postadress. Alla skolorbör ha snabb uppkoppling och varje klass ges möjlighet att skapa sin egenhemsida.Att tillgången på datorer säkras i skolorna är viktigt. Många kritiker tillsatsningen på skolans datortillgång hävdar att "prylar inte gör någon bättrepå IT". , IT-debattör och ledamot i dock att "dagens datorer och program har en egenskap som andra´prylar´ saknar: De fungerar i allt högre grad som ´inlärningsmaskiner´ utanegentliga begränsningar".De speciella datasalarnas tid är förbi. IT måste integreras iundervisningen. Det bör vara naturligt för en elev som läser läxor eller görandra hemuppgifter att hemifrån t ex ställa frågor till lärarna. Eller förlärarnaatt ge kompletterande uppgifter.Exportbransch medmöjligheter till nya jobb förnya svenskarGrunden till den svenska välfärden skapades av energiskaentreprenörer som byggde upp svenskindustri, tillsammans med kloka politiker som sågmöjligheterna i en satsning på utbyggd infrastruktur. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter.Invandringen till har varit stor under historiens gång.En skillnad mot de senaste årens invandring har dock varit att Sverigetidigare, på grund av egna behov, med olika metoder rekryterat arbetskraftutomlands: belgiska experter på masugnar och smide tillVolvos rekryteringskontor i olika europeiska länder . Desenaste årens invandring har dock skett på grund av att kunnaterbjuda en åt människor i krig och på flykt. Det har samtidigtinneburit att en stor del av invandrarna har haft svårt att få jobb och dennagrupp är överrepresenterad bland de arbetslösa. Vi bör stimulera mindresvenska IT-företag att anställa invandrare med annan språkkompetens änsvenska och engelska för att möjliggöra exportsatsningar från dessa företag.En specialdestinerad satsning på just export från svenska mindre IT-företag och anställning av människor med kompletterande språkkunskaperskulle kunna vara lyckosam.Marknaden, inte politiker,ska styra utvecklingen avdigital-TVTV och medier förändras av Internet. Redan nu producerasdet mesta som sänds i TV digitalt. ochTV4 lägger ut en del av sina program på nätet.Att TV digitaliseras och kommer att sändas digitalt i olika former - mark-nät, kabeldistribution och satellit - är ingen politisk fråga. Konkurrensen ärhård och TV-branschen kommer säkert att lyssna på konsumentintresset. Närstaten väljer vilka företag som ska få använda marknätet för TV och IT-tjänster ska det ske efter ekonomisk betalningsvilja, inte genom politisktgodtycke.All TV kommer att finnas lagrad på Internet. Det innebär att ettprogram som sänts ligger kvar. Det gör att tittarna får ett utbud av tusentalskanaler och program. Behovet att passa en speciell tid och följa TV-tablåerupphör.Internet håller redan på att ta bort traditionella pressläggningstider, sänkaribban för vad som kan publiceras och leda till en oavbruten ström av nyhetertill tittare, lyssnare och läsare.I ett sådant medieklimat är det viktigt att public service-bolagen och koncentrerar sig på sin uppgift att produceraunikt material och upprätthålla kvalitet och kultur.När digital marksänd TV och DAB-radio införs bör public service-bolagenåläggas - i nästa tillstånd från staten - att lägga ut alla program på nätet.Successivt bör arkiv göras tillgängligt på nätet.En särskild nätkanal, med amerikanska C-SPAN som förebild, bör sändaallt från och andra politiska församlingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att informationsteknik bör bli ett viktigt inslag i svensktdemokratibistånd,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en egen e-postadress till alla politiskt förtroendevalda,3. att beslutar att myndigheter skall vara skyldiga att lägga utprotokoll och diarier på nätet,4. att avskaffar BBS-lagen, 25. att hos regeringen begär förslag till ändringar ipersonuppgiftslagen vad avser samtyckte vid namns nämnande,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundlagsskydd för elektroniska medier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ledningar, växlar, axesystem etc. skall hålla en jämförbarstandard och taxa över hela , 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-anpassning för funktionshindrade, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör frånhålla sig storskaliga planer på bredband för alla,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny servicemyndighet till konsumenter av IT, 411. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av , 512. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-utbildning för lärare i samhällsorienterande ämnen samtskolbibliotekarier,613. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla elever bör ges tillgång till dator,614. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrerad IT i undervisningen, 615. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exportsatsningar från svenska IT-företag, 516. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om politikernas styrning av utvecklingen av digital-TV,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om public service-bolagens skyldighet att göra program tillgängligapå nätet, 718. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en särskild nätkanal med sändningar bl.a. från riksdagen.Stockholm den 21 oktober 1998Helena ()()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till UU.2 Yrkande 4 hänvisat till JuU.3 Yrkandena 7-9 hänvisade till TU.4 Yrkande 10 hänvisat till LU.5 Yrkandena 11 och 15 hänvisade till NU.6 Yrkandena 12-14 hänvisade till UbU.7 Yrkande 17 hänvisat till KrU.