mot · GM02U810 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U810av m.fl. (mp)ÖstersjönInledningProblemen i är långt ifrån lösta. Algblomning,miljögifter och övergödning visar att balansen är rubbad idetta innanhav. Stora delar av är döda ellerdöende.AlgblomningenVarje vår och höst inträffar perioder av snabb algtillväxt ivåra havsvatten. Algerna "blommar" och förökar sig såsnabbt att en enda liter vatten kan innehålla flera miljoneralger. Det hela är i grunden en helt naturlig och livsviktigprocess för att upprätthålla den ekologiska balansen ihavsmiljön. Algerna utgör basföda för en mängd organismeri havet. Men det får inte bli för mycket.Mycket kraftiga algblomningar blir ett hot mot både djur och växter ihavet. Algerna tränger ut andra arter och orsakar en påtaglig obalans i havet.Vissa alger producerar gifter som är skadliga, ibland dödliga - för både fisk,bottendjur och däggdjur. När algerna dör bildas stora algflak på havsbottnen.Under nedbrytningen av dessa algmattor förbrukas enorma mängder syre,vilket orsakar kraftig syrebrist och bottendöd i området.De senaste decennierna har det allt oftare rapporteras om kraftigaalgblomningar. Blomningarna verkar öka både i intensitet och antal. Fleralger dokumenteras som giftiga och det förefaller som att giftalgerna "taröver" vid blomningar och tränger ut mer harmlösa algarter. förgiftastusentals människor av alggifter, särskilt i tropiska kustområden. Giftigaalger verka dessutom sprida sig till helt nya områden, eventuellt viafartygstrafiken mellan kontinenter. Enskilda blomningar i ochAsien har orsakat kostnader på flera miljarder kronor.Även har drabbats hårt av algblomningar, särskilt de senastetvå decennierna. Giftalger drabbar numera mussel- och fiskodlingarrunt och Kattegatt.Blomningarna i har varit särskilt kraftiga ochtenderar att bli allt giftigare. drabbades av en giftalgsom normalt hör hemma i . De ekonomiska förlusterna för fisk-och skaldjursodlare av denna och tidigare blomningar kan räknas i mång-miljonbelopp.Orsaken till algblomningOrsakerna till att algblomningarna ökar är inte fulltkartlagda. Faktorer som kan gynna algerna omfattarövergödningen av havet, klimatförändringar, försurning,utfiskning och nedbrytning av ozonskiktet. Tillförsel avkväve och fosfor är den tydligaste orsaksfaktorn. ISkandinavien står jordbruk och kommunala avlopp, jämteluftnedfallet från och andra länder, för det störstabidraget till havsföroreningarna.Växthuseffekten, som höjer temperaturen och troligen också förändrarhavsströmmarna, riskerar att ytterligare accelerera algblomningarna. Varma-re vatten kan också medföra ökad spridning av sjukdomsalstrande ämnen,eftersom alger ofta är infekterade med virus och bakterier. Bland annat ökarrisken för spridning av kolera till våra breddgrader via alger. Ökad UV-strålning kan leda till ändrad kemisk sammansättning hos algerna, medvidare effekt på de djur som konsumerar algerna.ÖvergödningHalten av fosfor har åttadubblats och halten av kvävefyrdubblats . Övergödningen är ett faktum,även om många forskare varnar för att förenkla sambandeneller för att se övergödningen som ett isolerat problem.Sveriges nationella mål var 1985 att halvera kväveutsläppenper år. Det lyckades nu inte; utsläppen till vatten (söder omDalälven) minskade . Av kvarvarande utsläpp avkväve som följd av mänsklig verksamhet till alla vattenberäknas komma från jordbruket, från avlopp och14 % från luften.Av kväveutsläppen i svarar för . Eftersomvi i har förhållandevis få invånare är våra per capitautsläpp av kvävei topp.Miljöpartiet anser att alla kväveutsläppen till vatten måste minskas mycketkraftigt, dvs ner till nivåer som rådde innan den stora industrialiseringenbörjade. måste gå före för att visa vägen.Oljeutsläpp och miljöfarligtavfallVarje år upptäcks omkring 500 olagliga oljeutsläpp iÖstersjön. dödades 26 000 fåglar av olja enbartpå Gotland.I finns det mottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrums-avfall i varje hamn och därmed räddas många fågelliv. Liknande anlägg-ningar finns också i , och - men där kostar detpengar, vilket gör att många befälhavare avstår.Sverige bör ta initiativ till att dessa anläggningar kan nyttjas utan kost-nader.I , , och östra finns inga anläggningaralls - trots , som förbjuder fartygens befälhavare atttömma maskinrumsavfall i havet. bör ta initiativ till att mottagnings-anläggningar för miljöfarligt maskinrumsavfall också byggs i länder där desaknas.Tillkommande hotMånga verksamheter bidrar till att rubba eller åtminstonehota den ekologiska balansen: oljeutsläpp, utfiskning, ökadtrafik till havs och till lands, förorenade eller bristfälligtrenade utsläpp från stora städer och industrier.I öst ökar utsläppen till exempel som en följd av att massbilismen blivit ettfaktum i östra och i efter Sovjetimperiets sammanbrott. Denryska avrustningen ökar riskerna för att PCB kommer ut i miljön eftersomgamla skrotade stridsvagnar ofta innehåller PCB i hydraulsystemen.Orenade avlopp från storastäder och industrierPå många håll runt tillåts det att stora mängderavlopp går ut i floder och vattendrag utan rening. Här rör detsig om blandningar av hushålls- och industriavlopp - i ennärmast obeskrivlig sörja.Sverige måste nu initiera krafttag mot dessa utsläpp och bistå medkunskap.RadioaktivitetCesiumhalten i fisk i är per kilo fiskoch för . Mätningen av en kubikmeterhavsvatten från ger . Motsvarandemängd vatten från uppgår till 250 becquerel.Effekterna av ochupparbetningsanläggningarna i och LaHauge i är några av de största skurkarna bakomden höga radioaktiviteten.Det är djupt oroande att kontinuerligt tillförs radioaktivitet.Sverige måste ta initiativ till aktioner för att minska den radioaktivaföroreningen av Östersjön.Sker det några förbättringar?Av den senaste tidens rapporter om tillståndet i kan man fåintrycket att det aldrig varit värre än nu och att problemen är att ingentinggörs.Dessbättre är påståendena inte helt riktiga. Helsingforskonventionen omskydd för havsmiljön i tillkom 1974, och även om arbetetinte tagit riktig fart förrän har en hel del förbättringar skett,inteminst i och . En rad projekt har genomförts eller påbörjats, inationell eller internationell regi.Helsingforskommissionen (Helcom) pekade 1992 ut de 132 allvarligasteenskilda miljöhoten runt . Av dem har 13 kunnat strykas från listan,och flera av de övriga ingår i pågående projekt. Drygt 40 miljarder harsatsats , och ytterligare 120 miljarder har avsatts för arbetet framtill år2012.Halterna av en del farliga miljögifter som PCB, DDT och lindan harminskat, även om riskerna absolut inte får negligeras. Några av de hotadearterna, som havsörn och gråsäl, har på nytt byggt upp stabila stammar.Paradoxalt nog har en del av förbättringen direkt samband med negativaekonomiska förändringar. Den intensiva köttproduktionen i ochLettland under Sovjettiden har minskat kraftigt, och därmed har ocksåutsläppen av kväve och fosfor till gått ner.Östersjön har ett mycket långsamt vattenutbyte med världshaven. Det tar igenomsnitt för vattnet i att bytas ut. Det innebär attföroreningar stannar kvar under lång tid.Förebygg ytterligareförsämringar för ÖstersjönStora delar av den förstörelse av som har pågåttoch pågår hänger ihop med industrialiseringen. Stora delarav jordbruket i och är småskaligt och tillstora delar kemikaliefritt. Det finns anledning att hysa oroför när man i dessa länder vill "komma ifattoss". Inte minst skulle en EU-anslutning med EU:sjordbrukspolitik CAP kunna bli förödande för natur, miljöoch . Framför allt i finns mångagenomsläppliga lätta jordar, som med felaktigajordbruksmetoder kan öka miljöproblem.Det är därför en mycket viktig svensk uppgift att hjälpa till med rådgivningoch andra insatser för att hjälpa dessa länder att skapa ett mer långsiktigtekologiskt hållbart jordbruk än det konventionella jordbruket, som bedrivs iväst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktuella miljöproblem i och om att arbetet medÖstersjöns miljö måste prioriteras ytterligare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt måste minska kväve- och fosforutsläppen tillhaven,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlade åtgärder för att få stopp på oljeutsläppen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ta initiativ till att mottagningsanläggningar förmiljöfarligt maskinrumsavfall också byggs i länder där de saknas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ta initiativ till att mottagningsanläggningar förmiljöfarligt maskinrumsavfall kan nyttjas utan kostnader i helaÖstersjöområdet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nu måste initiera krafttag mot orenade utsläpp fråntätorter och industrier runt ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste ta initiativ till aktioner för att minskaden radioaktiva föroreningen av ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste ta initiativ till rådgivning till länder runtÖstersjön för att hjälpa dem att skapa ett mer långsiktigt ekologiskt hållbartjordbruk än det konventionella, som bedrivs i väst.Stockholm den 28 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()Per ()()1 Yrkande 2 hänvisat till MJU.