ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N315 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N315av och ()SmåföretagAtt förverkliga ambitionen om arbete åt alla är och förblir socialdemokratinsviktigaste politiska uppgift.Regeringen har därför uppställt konkreta och mycket ambitiösa målsätt-ningar för kampen mot arbetslösheten. Den öppna arbetslösheten ska underloppet av pressas ned till . ska av denarbetsföra befolkningen vara i arbete.En politik för att nå dessa mål måste ha flera utgångspunkter. En sådan äratt främja en dynamisk och expansiv småföretagarsektor.För att ytterligare utveckla småföretagandet i krävs flera saker.Den makroekonomiska utvecklingen måste vara god. Endast i ett ekonomisktklimat präglat av hög efterfrågan och låga räntor är det möjligt att få tillstånd den expansion av småföretagandet som är nödvändig.Men det krävs också en översyn av det regelverk som styr småföre-tagandet, liksom av formerna för samhällets stöd till etablerandet av nyaföretag.Det måste bli enklare att starta och driva företag, som de per-soner som arbetar inom små företag inte får hamna i en mer utsatt situationän andra företagare och löntagare.Ett viktigt bidrag till en sådan översyn av småföretagandets villkor harSmåföretagardelegationen givit. Deras yttrande (SOU 1998:94) innehåller enrad konkreta uppslag till förbättringar av småföretagarklimatet i vårt land.Vi anser att flera av dessa förslag snabbt bör kunna förverkligas. Dettaskulle ge ett viktigt bidrag till en god sysselsättningsutveckling och verksamtbidra till förverkligandet av regeringens sysselsättningspolitiska mål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna2. vad i motionen anförts om åtgärder i enlighet medSmåföretagardelegationens förslag till förbättringar av möjligheterna attstarta och driva småföretag.Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()()
mot · GM02N316 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N316av m.fl. (s)Besöksnäringarna i BergslagenDe inre delarna av Bergslagen är hårt drabbade avstrukturomvandling. Problem som följt på neddragningar ochnedläggningar inom regionens basnäringar är en starktförsämrad arbetsmarknad, en kraftig trendmässig utflyttningoch en ålders-, köns- och utbildningsmässig snedvridning avbefolkningen. För att förbättra basen för sysselsättning är detväsentligt att bredda näringslivet.Besöksnäringarna - turism, konferensverksamhet, vissa utbildningar,kurser, publikevenemang m.m. - är i sammanhanget strategiska för utveck-lingen i Bergslagen av flera skäl:- de är sysselsättningsintensiva,-- de breddar underlaget för andra tjänster och kommersiella aktiviteter,-- de främjar en positiv social miljö och utbudet av kultur och rekreation,-- de gör regionen känd och påverkar omvärldsbilden.-Allt detta är faktorer som långsiktigt ökar regionensattraktionskraft på människor och företag.De inre delarna av Bergslagen består av ett tiotal små kommuner. Defördelar sig på fyra olika län (, , , ). Enlångsiktig och kraftfull satsning på utveckling av regionens besöksnäring,inte minst mot , förutsätter initiativ både inom den privata ochoffentliga sektorn. Besöksnäringen skiljer sig härvidlag inte fråntillverkningsindustrin och andra näringar där statsmakten genom inrättandeav industriella utvecklingscentrum främjat en långsiktig produktutvecklingoch marknadsuppbyggnad för företagen.Vi föreslår inrättande av ett utvecklingscentrum för besöksnäringen iBergslagen, med uppgift att främja det regionala samarbetet och förstärkaden lokala kompetensen kring systematisk marknadsföring och långsiktigaffärs- och produktutveckling. Det skulle på ett betydelsefullt sättkomplettera de insatser av mer kortsiktigt slag som berörda län, landstingoch kommuner gör för att främja turismen utifrån befintligaförutsättningar. Ett utvecklingscentrum för besöksnäringen skulle genom ettlångsiktigt arbete, i samarbete med universiteten och högskolorna iregionen, tillföra nationell spetskompetens och kunskaper om internationellturism.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besöksnäringen i Bergslagen.Stockholm den 22 oktober 1998Hans Karlsson ()()()Per ()
mot · GM02N322 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N322av ()Statligt ägande med ansvarBakgrundMiljöpartiet har under ett flertal år motionerat omförändringar i redogörelsen för företag med statligt ägande isamband med regeringens årliga skrivelser i detta ärende. Vihar då fått till svar att det ligger en hel del i våra synpunktermen att denna fråga bör tas upp i andra sammanhang än justvid behandlingen av den årliga redovisningen som lämnastill . Därför denna motion.De har ett renodlat marknadstänkande dominerat teorinkring företagandet; vinstmaximering blir då företagens enda mål. Dennaenögda filosofi kan vara förödande - även för privatföretag - och de statligtägda företagen borde också ha andra viktiga målsättningar. Börsanalytikeroch ekonomiska journalister betonar allt för ofta det spektakulära, kortsiktigaoch personcentrerade. Företagsledningarna frestas att inrikta sig på kortsiktigvinst och intresset fokuseras på kvartalsrapporterna. ochföretagsledningar söker se sina företags verksamhet i ett långsiktigtperspektiv där man väger in sociala mål, miljöaspekter, teknikutveckling ochmycket annat beroende på verksamhetens specifika egenskaper.Statens ägaransvarStaten ska vara ett föredöme när det gäller relationerna tillföretagets intressenter: ägare, anställda, leverantörer ochkunder, men också ett föredöme när det gäller etik och miljö-och resursfrågor, i vid bemärkelse. Det är därför oacceptabeltatt inte staten, när den är ensamägare eller största ägare, tarsitt ägaransvar genom att ha en långsiktig ägarpolicy för vartoch ett av sina bolag.I revisionsrapporten som ägare av bolag (1997/98:2) noteradesatt det endast är och Finansdepartementetsom har någon officiellt redovisad ägarpolicy för sina bolag, och vi yrkardärför att varje departement ska få ett entydigt uppdrag att utarbeta enägarpolicy, som uttrycker långsiktiga mål och krav, för deras respektivebolag.Dessa målsättningar ska, tillsammans med en redogörelse för i vilkenutsträckning de uppnåtts, redovisas i den årliga redogörelsen för företag medstatligt ägande senast från och med år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utarbeta ägarpolicies som uttrycker långsiktiga mål och kravför respektive bolag,2. att hos regeringen begär att i samband med den årligaredogörelsen för de statliga företagen en årlig redovisning ges av i vilkenutsträckning långsiktiga mål och ägarpolicies uppnåtts, detta senast fr.o.m. år2000.Stockholm den 28 oktober 1998Matz ()
mot · GM02N323 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N323av och ()Regional samordning mellan olika statliga verksamheterPå många håll i landet lider både innevånare och företag av den s.k. regionalaröran. Några exempel: Statliga verk och företag tar sällan hänsyn till enskildapersoner eller företags problem orsakade av olika regelsystem ochregionindelningar. Telias riktnummerområden och taxesättning tar integenerellt hänsyn till att invånare i samma kommun drabbas av olikariktnummerområden eller att människor i utkanten av ett län i vissa fall fårbetala högsta taxa för att ringa myndigheter i länscentrum. Lantbrukare hörtill olika geografiska områden när det gäller tillsyn av jord och skog.Försäkringskassor och arbetsförmedlingar har inte samma geografiskaindelning. Skattemyndigheter och domstolar har olika geografiskajurisdiktion. och inspektionsansvar sammanfallerinte heller alltid geografiskt. Arbetarskyddet har inte samma regioner somt.ex. Det är viktigt att statliga myndigheter, verk och företaglever upp till sina åligganden att ta regionalpolitiska hänsyn i sin verksamhet.Det bör göras med ett helhetsperspektiv och med synsättet att varje del avlandet har rätt till en grundläggande samhällelig service.Centerpartiet strävar efter att förändra den offentliga strukturen så attverksamheter decentraliseras för att komma så nära människor som möjligt.Det bör vidare eftersträvas enklare regler för att människor ska förstå vilkaregler som gäller samt vilka skyldigheter och rättigheter som finns. En viktigaspekt är här att undanröja den s.k. regionala röran. En möjlighet att förenklaär att statlig verksamhet faktiskt organiseras efter den länsindelning somfinns. Detta utesluter inte krav på förenkling, samordning och effektiviseringför statliga myndigheter och verk. Modern teknik gör att det nu är lättare ännågonsin att samverka för effektivisering också över längre avstånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regional organisation av statlig verksamhet.Stockholm den 27 oktober 1998Lena Ek (c)()
mot · GM02N5 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N5av Per m.fl. (m, kd, c, fp)med anledning av skr. 1998/99:20 redogörelse för företag med statligt ägandeDet statliga företagsägandet är omfattande, i årets skrivelseingår 59 företag. Statens kapital i företagen, mätt som andelav justerat eget kapital uppgår till . Densammanlagda omsättningen för de företag som staten ägertill eller mer, exklusive kreditinstituten, uppgick1997 till , antalet anställda var 182 200.I skrivelsen till görs en redogörelse av förvaltningen av de olikastatliga företagen. Till skillnad från tidigare års redogörelser redovisas nu påett överskådligt och bra sätt vilka olika kategorier de statliga företagentillhör. Vidare redovisas graden av kommersiell verksamhet. Den kritik somvi framfört mot tidigare skrivelser har delvis åtgärdats. Riktlinjer jämteriksdagsbeslut för vissa av bolagen redovisas på ett utmärkt sätt medan delyser med sin frånvaro för andra av bolagen. De skäl som åberopades vidbildandet eller övertagandet av företagen bör kontinuerligt redovisas ochprövas för samtliga bolag. Kommande års redovisningar behöver därförkompletteras så att det för respektive företag redovisas dels syftet med detstatliga ägandet, dels vad som gjorts för att uppfylla syftet samtdels vad som planeras för att uppfylla syftet. Riksdagenbör ge regeringen detta till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera kommande skrivelser.Stockholm den 20 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02N6 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N6av ()med anledning av skr. 1998/99:20 redogörelse för företag med statligt ägandeMiljöpartiet anser att den statliga företagssektorn kan tjänaett antal viktiga ändamål, där önskemålet att erhålla en rimligavkastning på av skattebetalarna satsat kapital bara är ett. Vihar under ett flertal år motionerat om förändringar iredogörelsen för företag med statligt ägande i samband medregeringens årliga skrivelser i detta ärende.Förra året kom också en revisionsrapport, Statens roll som ägare av bolag(1997/98:2), i vilken det konstaterades att det i 1996 och redo-görelser inte fanns några redogörelser för de statliga bolagens mål ochriktlinjer. Revisorerna påpekade också att de inte heller gick "att återfinnanågon bedömning från regeringens sida huruvida uppställda mål uppnåtts".Revisorerna föreslog därför, precis som gjort ett flertal gånger,att regeringen skulle "komplettera sin redogörelse för de statliga företagenmed en redovisning av målen för de statliga bolagen, samt en redogörelse föri vilken utsträckning uppsatta mål uppnåtts".En läsning av redogörelse visar att det blivit lite bättre, för en delbolag anges åtminstone rudimentära målsättningar, men fortfarande saknassubstantiella målskrivningar och en redovisning av i vilken utsträckninguppsatta mål uppnåtts. Därför denna motion.Staten ska vara ett föredöme när det gäller relationerna till företagetsintressenter: ägare, anställda, leverantörer och kunder, men också ett före-döme när det gäller etik och miljö- och resursfrågor, i vid bemärkelse. Det ärdärför oacceptabelt att inte staten, när den är ensamägare eller största ägare,tar sitt ägaransvar genom att ha en långsiktig ägarpolicy för vart och ett avsina bolag.I ovan nämnda revisionsrapport noteras att det endast är Kommunikations-departementet och som har någon officiellt redovisadägarpolicy för sina bolag, och vi yrkar därför att varje departement ska få ettentydigt uppdrag att utarbeta en ägarpolicy som uttrycker långsiktiga måloch krav för deras respektive bolag.Dessa målsättningar ska, tillsammans med en redogörelse för i vilkenutsträckning de uppnåtts, redovisas i den årliga redogörelsen för företag medstatligt ägande senast från och med år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen uppdrar åt de olika departementen attutarbeta ägarpolicies som uttrycker långsiktiga mål och krav för derasrespektive bolag,2. att begär att dessa målsättningar, tillsammans med enredogörelse för i vilken utsträckning de uppnåtts, senast fr.o.m. år 2000redovisas till i den årliga redogörelsen för de statliga företagen.Stockholm den 20 oktober 1998Matz ()
mot · GM02Sf201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf201av de ()FörtidpensionDet förekommer att intagna vid fängelser eller dömda tillrättspsykiatrisk vård under anstalts- och vårdtiden ansökerom och beviljas förtidspension.Självklart skall vi alla ha samma rättigheter oavsett under vilka betingelservi befinner oss i livet. Det måste dock starkt ifrågasättas om det är att ge endömd rätt chans i livet, dvs att bättra sig eller att bli botad, genom att redanunder dennes vistelse i fängelse eller sjukhus bedöma chanserna ochmöjligheterna för honom eller henne att klara sig under normala förhållandenute i samhället. Det vittnar om en cynisk och deterministisk människosyn attinte ge de dömda en chans att efter fängelse eller vårdtid få stå på egna benoch försörja sig. Det visar också på att samhället har värderat sina egnainsatser som misslyckade redan på förhand. Beslut i fråga om förtidspensionbör därför inte fattas som fängelse eller vårdtid löper.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag innebärande att beslut omförtidspension inte skall få fattas under tid som fängelsetid ellerrättspsykiatrisk vårdtid löper i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 12 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Sf202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf202av och ()ÄnkepensionenRiksdagen har genom sitt beslut den 18 december 1996brutit ett löfte, ett avtal, i vilket det står att änkor skall erhållaänkepension till den månad de fyller . Försämringen avänkepensionen är ett brott mot tidigare överenskommelsemellan partier som gjordes vid förändringen avänkepensionen fr. o. m. Beslutet strider både motregeringsformen (1 kap 2 §, 2 kap 10, 16 och 18 §§) och deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna. Beslutet om behovsprövning av änkepensionenutgör konfiskation och strider mot grundlag.Retroaktiv lagstiftning är alltid osmaklig. Återställ därför nivån i änkepen-sionerna!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återställda änkepensioner.Stockholm den 14 oktober 1998Elizabeth ()()
mot · GM02Sf203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf203av ()Återställande av änkepensionernaDen hade socialförsäkringsminister en debattartikel i . Rubriken pånämnda artikel löd: "Det skall gå att lita påtrygghetssystemen".Men hur är verkligheten? Kan folk lita på trygghetssystemen?Ta landets änkor som ett exempel. Konfiskeringen av änkepensionerna ärett exempel där socialdemokraterna visat att det inte går att lita på systemen.Den uppgörelse som gjordes, av socialdemokraterna och ,innebar en ren konfiskation av änkepensionerna, pengar som betalats in tillstaten. Det blev dramatiska förändringar för många genom det aktuellaklubbslaget. Det måste anses märkligt att partier som varit motstån-dare till inkomstprövningen av änkepensionerna nu tycks ha glömt detta.Änkepensionerna bör således återställas till vad som gällde före kon-fiskeringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återställande av änkepensionerna.Stockholm den 16 oktober 1998Rolf ()
mot · GM02Sf204 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf204av och ()ÄnkepensionernaNumera inkomstprövas folkpensionsdelen av änkepensionen.Av de 37.500 änkor vars inkomster prövades blev 19.800 av med hela pensionen. Derasekonomiska villkor försämrades i ett slag med 32.000 kronorper år. De återstående änkorna blir av med en del av sinänkepension. Ett undantag utgör änkor efter statstjänstemän.Deras änkepensioner är nämligen en del av ett statligtbruttosamordnat pensionssystem. Enligt detta kompenserasde så att totalpensionen blir oförändrad. Ovanstående visaratt regeringens åtgärd, som gav sitt stöd till, i högstagrad är otillständig.När änkepensionen infördes var denna inte villkorad. De avsättningar somgjordes för änkorna uppfattades därigenom på goda grunder som garantierför ekonomisk trygghet vid makens frånfälle.Med det beslut som en majoritet i fattade, har inte enbartenskilda människors ekonomiska planering slagits i spillror, man har också,genom de uppenbara orättvisor som blir följden av beslutet, allvarligt skadattilliten till staten som garant för tryggheten i samhället. Inkomstprövningenbör därför avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa inkomstprövning av folkpensionsdelen iänkepensionerna i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 21 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02Sf205 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf205av och ()ÄnkepensionenI ett beslut garanterades änkorna ett ekonomisktgrundskydd. Regeringen har brutit det löftet, vilket är bådeomoraliskt och oacceptabelt.Den inkomstprövning som dagens änkor blivit utsatta för är stötande. Deänkor som enligt tidigare övergångsregler haft änkepension i form avfolkpension - i princip kvinnor födda - skulle inte behöva drabbasav några försämringar. De har inrättat sitt liv efter de regler som gällde vidmakens frånfälle.Riksdagsbeslutet gav dem garantier för fortsatt trygghet. harregeringen uppenbarligen struntat i detta. Om nu regeringen ville inkomst-pröva änkepensionerna borde det självklart endast gälla framtidens änkor.Att nu ändra pensionerna retroaktivt - och sätta många änkor i en oväntadoch ännu svårare situation - är helt oacceptabelt.Många änkor har förlorat utöver alla deskattehöjningar och bidragsminskningar som de, liksom alla andra, drabbatsav.Vi anser att den nya lagen innebär avtalsbrott, löftesbrott, retroaktivlagstiftning och konfiskation.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag somundanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbara orättvisorsom nu drabbat så många änkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvisa åt änkorna.Stockholm den 16 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02Sf206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf206av de ()LäkemedelsberoendeLäkemedelsberoende kostar samhället stora summor varje åri form av sjukskrivningar, sjukbidrag och sjukpensioner. Detmänskliga lidandet och de skador som drabbar enskilda ochderas anhöriga går naturligtvis inte att mäta i pengar. Kilen(och hälsa) finns iStockholm och har verkat i olika former. Förraåret upphörde det statliga anslaget och Kilen har numerabara bidrag från , trots att drygthälften av dem som söker Kilen för stöd och hjälp är bosattautanför landstingsområdet.Kilen arbetar med att förebygga läkemedelsbiverkningar och attrehabilitera människor som drabbats av läkemedelsberoende och andraläkemedelsbiverkningar. Kilen har ett 020-nummer - ett hjälptelefonnummersom finns i lokala telefonkataloger runt om i landet. Vidare anordnas före-läsningar och utbildningar för olika yrkesgrupper i syfte att öka kunskapenoch förståelsen på området.Det är viktigt att det finns från den offentliga hälso- och sjukvårdenfristående organisationer som människor som har eller känner att de är påväg in i ett läkemedelsberoende kan vända sig till. Det är inte ovanligt attläkemedelsberoende är omgärdat med skuld- och skamkänslor. Många drarsig för att ta upp problemet med sin läkare som dessutom kanske är just densom förskriver de tabletter som håller på att leda till eller har lett till ettläkemedelsberoende. Detta understryker vikten av den verksamhet som Kilenbedriver och att det är av nationellt intresse att stödja verksamhen.Staten bör således ta ett finansiellt ansvar för denna viktiga verksamhet.Detta kan ske genom direkta bidrag till Kilen via socialförsäkringssektorn.Finansiering kan ske med inom ramen förutgiftsområde 10 anslag A1 Sjukpenning och rehabilitering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om statliga bidrag till Kilens verksamhet förläkemedelsberoende i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att statliga bidrag till Kilen på 3 miljoner kronorför belastar utgiftsområde 10 anslag A 1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m., i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02Sf208 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf208av m.fl. (s)Regelförändringarna i försäkringsskyddetSocial- och sjukförsäkringssystemen har genomgått fleraregelförändringar (arbetsskadeförsäkringen1993, sjukpenning- och förtidspension 1996).I arbetsskadeförsäkringen skärptes bevisreglerna 1993, vilket medfört attstora grupper, främst lågavlönade kvinnor, har stora svårigheter att få sinabelastningsskador godkända som arbetsskador.Med de nu gällande reglerna ligger bevisbördan på den drabbade.De olika förändringarna i kombination med den svaga utvecklingen påarbetsmarknaden har försatt många människor i en oacceptabel situation.Samtidigt som den lukrativa, kompletterande försäkringsmarknaden växerriskerar tilltron till de allmänna systemen att eroderas.De som har en stark ställning på arbetsmarknaden får ett bättre försäk-ringsskydd än de som har en svag ställning. Orättvisorna förstärks.Det är angeläget att konsekvenserna av förändringarna i försäkrings-skyddet kartläggs i syfte att åtgärda de brister och felaktigheter som fram-kommer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av konsekvenserna av regelförändringarna isocial- och sjukförsäkringssystemen.Stockholm den 22 oktober 1998Barbro ()()Per ()()