mot · GM02U212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U212av m.fl. (v)Den svenska biståndspolitikenFattigdomen i världenDe globala skillnaderna i människans levnadsvillkor ökar.Fattigdomen i världen har totalt sett minskat, men ökatdrastiskt i vissa delar av världen - till exempel i mångaländer söder om . Skillnaderna i konsumtion ärenorma. Enligt UNDP är det så att den rikaste femtedelen avvärldens befolkning? står för av världens konsumtion,?? konsumerar av allt kött och all fisk i världen, medan den fattigastefemtedelen förbrukar ,?? förbrukar av all energi, medan den fattigaste femtedelen förbrukarmindre än ,?? har av alla telefonlinjer, medan den fattigaste femtedelen har ,?? äger av världens fordonspark, medan den fattigaste femtedelen ägermindre än . ?Ett barn som föds i i-länderna ökar under sin livstidresursförbrukningen och föroreningarna mer än 40 barn somföds i . Kampen mot fattigdomen är den mestövergripande och viktigaste frågan inom biståndspolitiken.En översyn av biståndsmålen bör dock ske, för att få en välsammanhållen politik. Detta vill vi ge regeringen till känna.En procent-måletInledningsvis vill vi framhålla att ökningen av det svenskabiståndet med ytterligare 100 miljoner mer i bistånd än vadsom var planerat är en välkommen förändring.Dock anser vi den knappast vara tillräcklig för att fungerasom en tydlig, klar och konsekvent inledning till en marschmot det en gång proklamerade en procent-målet. Möjligenkan den tolkas som en viljeinriktning hos regeringen.När det gäller användningen av de tidigare omnämnda 100 miljonerna harVänsterpartiet också synpunkter på deras användning. Vi är inte ensammaom att betrakta de svenska folkrörelserna och frivilligorganisationerna somen omistlig del av den svenska biståndsverksamheten. Vi anser att dessa 100miljoner skall användas för svenska folkrörelsers och frivilligorganisationersbiståndsverksamhet. Detta vill vi ge regeringen till känna.I politik för rättvisa, jobb, tillväxt ingår en strategi förglobal utveckling och internationell solidaritet. För att utjämna skillnadernamellan fattiga och rika länder och skillnaden mellan rika och fattiga inomländer krävs en politik där ändrade handelsvillkor, skuldavskrivningar, ettförstärkt FN, nedrustning och ökat internationellt bistånd ingår. Biståndet ärsålunda inte det enda instrument vi förfogar över för att åstadkomma en merrättvis värld. Det utgör dock ett väsentligt medel.När det gäller biståndspolitiken utgjorde ett exempel för mångaandra rika länder både när det gäller biståndets kvantitet och kvalitet. Sverigeproklamerade att målet för biståndet skulle vara avbruttonationalinkomsten (BNI). Successivt närmade sig detta måloch var man nästan uppe i . Vid det socialdemokratiskamaktövertagandet 1994 fann den nya regeringen emellertid att Sverigesstatsfinanser var i olag och att landet led av ett kraftigt budgetunderskott ochen stor statsskuld. Dessa förhållanden anfördes som argument för att manskulle sänka biståndet till vad biståndsminister kallade skam-mens gräns, d.v.s. , den gräns som FN rekommenderat som nedre gränsför rika länder när det gällde internationellt bistånd. Den socialdemokratiskaregeringen genomdrev sin nya biståndspolitik, dock utan att den årligabiståndsumman sjönk. Andelen av BNI sjönk dock.I verkligheten sjönk dock biståndet mer än vad som framgår av procent-siffror och absoluta tal, eftersom i biståndet också räknades in en ny före-teelse som inte funnits med i biståndet. Kostnaderna för Sverigesflyktingmottagande skulle räknas in i det svenska biståndet. Man kan frågasig om t.ex. tänkte sig sitt flyktingmottagande frånUganda under tid som bistånd till . Det är uppenbarligenendast rika länder förbehållet att benämna sitt flyktingmottagande förbistånd.I år beräknas det svenska biståndet uppgå till av BNI. Avståndet procent-målet är avlägset, trots att ekonomiska situation för-bättrats avsevärt sedan den dramatiska sänkningen till 0,7 %.Det svenska biståndspolitiken har en lång historia, och aldrig någonsintidigare har det svenska biståndets storlek relaterats till svängningar i denekonomiska konjunkturen i såsom skedde 1994.Det svenska biståndet skall i första hand inte ses i relation till konjunktur-svängningar och andra ekonomiska förhållanden i ett rikt land som Sverige.Det skall i första hand ses i relation till den tredje världens behov. Tysamtidigt med att ekonomi försämrades, försämrades i ännu högregrad många länders ekonomi i tredje världen. Det är uppenbart att klyftornamellan rika och fattiga länder vidgats avsevärt under det senaste decenniet.Därför är och förblir en hänvisning till försämrad ekonomi i sommotivering för en kraftig procentuell biståndssänkning ett dåligt argument.Detta i all synnerhet som satt fattigdomsbekämpningen och en globalutjämning av världens resurser som en av de främsta punkterna i sinbiståndspolitik. (Se Skr 1996/97:16)kräver därför en planerad ökning av det svenska biståndettill av BNI. En sådan plan torde kunna vara genomförd vid innevarandemandatperiods slut. Detta vill vi ge regeringen till känna. Genom en planeradåtergång till en procent-målet av BNI och nya planerade satsningar påinternationell samverkan och bistånd kan återvinna sin plats somledstjärna för andra biståndsgivande länder.Handel, globalisering ochskuldavskrivningarEtt vanligt förekommande slagord i biståndsdebatten hargenom åren varit "trade - not aid". Många rika länder hållersig med omfattande restriktioner när det gäller import frånfattiga länder i tredje världen. Detta gäller inte minst EU-länderna. Dessa restriktioner fungerar diskriminerandegentemot de länder i tredje världen som kämpar för attutveckla sitt näringsliv. EU uppmuntrar inte heller fattigaländer att exportera förädlade produkter. EU inriktar sig föregen del främst på import av råvaror från tredje världen.Vilken betydelse handeln kan ha för den ekonomiskautvecklingen framgår av vad som hänt i Israel-Palestinaunder , då israeliska myndigheter stängt avhandeln mellan och och . Dessaavstängningar vållade så stora skador på den palestinskaekonomin att de vida översteg det EU-bistånd som kompalestinierna till del. Vi framhåller detta exempel i detdubbla syftet att visa både på det orättfärdiga i de israeliskamyndigheternas diskriminerande uppträdande och påhandelns betydelse i relation till det direkt förmedladebiståndet.Bistånd till ochGuatemalaSe särskilda motionerBistånd och demokratiDe har visat att satsningar på demokrati ochmänskliga rättigheter i längden leder till ekonomiskutveckling för befolkningen. Det är lätt att ta negativaexempel på demokratiska brister och ekonomisk nedgång.Men det finns också positiva exempel. I förra årets där följande står att läsa om exempelvis delstatenKerala i Indien:Wether growth translates into human poverty reduction depends on socialand economic factors. for example, ensured big reductions in incomepoverty, despite slow economic growth, through political activism and rapid,equitable expansion of opportunities. did not see aconsistent drop in poverty in the first period because of a greater emphasis ontotal output than on distribution. (1997, s. 52)Årets nobelpristagare i ekonomi Amartya Sen har förklaratatt "svält är lätt att undvika, men de flesta icke demokratiskaregeringar har ingen anledning att göra det. De styrande ären elit som fortsätter att leva opåverkade av att människordör." Vidare finns det många beskrivningar av hur bistånd till länder i tredjevärlden använts ineffektivt och som medel i korruption. Det är av största viktatt varje krona som går till internationellt bistånd används effektivt och irättsyfte. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Vissa insatser för attskapa exempelvis fungerande förvaltningar och skattesystem har ett direktsyfte att stoppa korruption. Samma effekt torde även skapandet av demo-kratisk insyn och demokratiskt fungerande institutioner ha. Av stor betydelseför det svenska biståndet torde därför vara att ekonomiskt bistånd kom-bineras med satsningar till stöd för en demokratisk utveckling och påförsvaret av mänskliga rättigheter i världens fattiga länder. Detta vill vi geregeringen till känna.Barnperspektivet i biståndetI samband med budgetproposition lades det fram enflerpartimotion om att införa ett barnperspektiv i detinternationella biståndet. Detta fick helhjärtadestöd. Regeringen uppfyllde krav och i stora delarav förra årets budgetproposition var biståndspolitikenutformad utifrån ett barnperspektiv. Vi anser dock dennafråga vara så viktig att det inte räcker med det somregeringen föreslår i årets budgetproposition. Där föreslårman en redovisning . Vi anser att bevakning avgenomförandet av bistånd utifrån ett biståndsperspektiv ochen utvärdering av genomförandet måste inledas redan nu.De tidigare omnämnda 100 miljonerna i ökat bistånd till folkrörelser ochfrivilligorganisationer kan med fördel också kopplas till biståndsprojekt medett tydligt barn- eller ungdomsperspektiv. Likaså skulle dessa medel kunnaanvändas för att ge unga människor stipendier för högre studier, i linje medvad föreslog i förra årets motion Fira - medvision och konkreta idéer om global rättvisa. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.Biståndet till defunktionshindradeI samband med förra årets budgetproposition när det gälldebiståndet motionerade om ett starkare stöd tillde funktionshindrade i de fattiga länderna - särskiltfunktionshindrade kvinnor och barn, vilka är de blandbiståndsmottagarna som har det allra svårast.Funktionshinder innebär ofta diskriminering när det gällermöjligheterna att bilda familj, till utbildning och försörjning.Världen över möter funktionshindrade bristande respekt ochojämlik behandling av det omgivande samhället.Diskrimineringen av funktionshindrade, särskilt kvinnor ochbarn, har utgjort en lågprioriterad fråga under de somFN:s Deklaration om Mänskliga Rättigheter funnits. Sverigemedverkade till att en resolution om handikapp ochmänskliga rättigheter antogs vid 54session . Regeringen har angivit att denövergripande strategin för att stärka funktionshindrademänniskors rättigheter genom att dessa integreras som en deli all utrikespolitik och biståndsverksamhet. Strategierhandlar dock fortfarande bara om ord. Sådana måsteomsättas i handling.Vi vill att denna fråga uppmärksammas istörre utsträckning än vad som varit fallet . Detta villvi ge regeringen till känna.Bistånd till Guinea-BissauEtt av världens fattigaste länder är . Detgenomkämpade ett mångårigt krig mot kolonialt förtryckunder och har brottats med att efter denkolonialistiska vanskötseln få ordning på sin ekonomi. Manhar haft stora problem med korruption, brist på utbildademänniskor m.m. Biståndsgivande länder och derasbiståndsmyndigheter hade i hög grad en snedvriden bild avlandets folk och kultur. Dessa förhållanden skapade missnöjeoch misshälligheter som ledde till spänningar mellan olikamaktgrupperingar inom landet, som leddetill både inbördeskrig och interventionskrig. Senegalblandade sig i Guinea-Bissaus angelägenheter. som föregick kriget drog sig svenska myndigheterur landet. Det bistånd som var anslaget till Guinea-Bissauskulle användas till att hjälpa att betala sinautlandsskulder - något som inte på något sätt bidrog till attlösa den guineanska befolkningens problem. Likaså drogSverige in sin diplomatiska representation i landet, som varitstarkt kopplad till biståndet.I dag är ett förött land. Huvudstaden ligger till stora delar iruiner. Förhandlingar mellan de stridande grupperna, och en bräckligvapenvila, har inletts. Det är uppenbart att är i stort behov avåteruppbyggnadsbistånd. Vi anser att , som stöttlandet såväl under befrielsekampen som därefter, har särskilda förpliktelseratt förbereda ett återuppbyggnadsbistånd som kan inledas så snart stabilarepolitiska förhållanden inträtt i landet. Detta vill vi ge regeringen till känna.Biståndet till IndienI hade det spekulerats om och höllpå att skaffa sig kärnvapen. Så detonerade den förstakärnvapensprängningen i , efter ettbeslut av den hindunationalistiska regeringen. Några dagarsenare detonerade en annan kärnsprängning i Pakistan.Sedan decennier är det väl känt att det råder konflikt mellanIndien och , dels grundad i religiösa motsättningar,dels i vilket av länderna som skall ha överhöghet överKashmir. Omvärlden reagerade med bestörtning. Även densvenska regeringen gjorde det. Flera länder reagerade på debåda ländernas kärnsprängningar med att tillgripa sanktioner.Den stoppade vapenexporten till (sedan Boforsaffären bojkottar när det gällervapeninköp). Sanktionerna skulle dock inte gälla de s.k.följdleveranserna - ett begrepp som är dåligt definierat ochmed åren blivit allt vidare. Men den svenska regeringengjorde inte bara detta. Den beslöt att dra in biståndet tillIndien. Men biståndet till är av mycket olikabeskaffenhet. I pågår bland annat ett projekt somfrämst går ut på att ge flickor och unga kvinnor möjlighet tillutbildning, ökat självförtroende och självaktning. Projektetär därför omstritt. Konservativa krafter ser med oblida ögonpå att unga indiska kvinnor reser sig ur sin underordnade ochnedtryckta position i samhället. i Rajastanär , trots att den är inblandad i projektet, inte mer ännödvändigt entusiastisk över det.Dessa flickor och unga kvinnor tillhör inte dem som är anhängare av deindiska kärnsprängningarna. Det är de konservativa och nationalistiskakrafterna som drivit fram kärnsprängningarna. Den svenska politikengentemot och har således blivit helt absurd. Till kanföljdleveranserna av krigsmateriel fortsätta medan progressiva utbildnings-projekt för kvinnor raseras. Vi anser att progressiva utbildningsprojekt förflickor och unga kvinnor eller biståndsprojekt administrerade och genom-förda av frivilligorganisationer på lokal nivå inte skall drabbas av den alltförgenerellt utformade sanktionspolitik som bedrivit mot . Dettavill vi ge regeringen till känna.Kampen mot fattigdomen är den mest övergripande och viktigaste fråganinom biståndspolitiken. En översyn av biståndsmålen bör dock ske, för att fåen väl sammanhållen politik. Detta vill vi ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den förstärkning av årets biståndsbudget på 100 miljonerförslagvis kan användas för svenska folkrörelsers och frivilligorganisationersbiståndsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av biståndsmålen,3. att begär att regeringen utarbetar en plan för en ökning avSveriges internationella biståndsverksamhet så att biståndet under enöverskådlig tidsperiod, vilken förslagsvis kan vara avslutad vid innevarandemandatperiods slut, uppnår av BNI,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ekonomiskt bistånd i större utsträckning kombineras medsatsningar till stöd för en demokratisk utveckling och på försvaret avmänskliga rättigheter i världens fattiga länder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av bevakning och utvärdering av genomförandetav barnperspektivet i biståndsverksamhet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de funktionshindrades situation, särskilt kvinnors och barns,uppmärksammas i större utsträckning än ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbereder ett återuppbyggnadsbistånd som kaninledas så snart stabilare politiska förhållanden inträtt i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att biståndsprojekt administrerade och genomförda avfrivilligorganisationer på lokal nivå inte skall drabbas av den alltförgenerelltutformade sanktionspolitik som bedrivit mot sedankärnvapensprängningarna.Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()