mot · GM02Sf220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf220av m.fl. (v)Framtida pensionerInledningEtt av de sista besluten fattade innan riksmötetsavslutande, var att besluta om det reformeradepensionssystemet, trots att alla regler ännu inte varutformade och alla frågor ännu inte hade lösts. Förnärvarande sitter närmare 10 olika utredningar medanknytning till det nya pensionssystemet. Det sista beslutetsom tog före valet gällde ocksåpensionsreformen. Det finns stor anledning att befara att detblir fler beslut, och att vi ännu inte sett det sista"riktlinjebeslutet". En inte alltför vild gissning är att nästa"principbeslut" kommer före valet år 2002.Den kritik som tidigare framförts av bl.a. kvarstår och vihänvisar till våra motioner med anledning av regeringens proposition1997/98:151, Inkomstgrundad ålderspension m.m. och proposition 1997/98:152, Garantipension m.m. Nedan lyfter vi återigen fram några av dessafrågor.Generationsaspekter på detreformeradepensionssystemetUnga människorEtt bra socialförsäkringssystem omfördelar resurser överhela livscykeln, mellan generationer, mellan klasser ochmellan kön. I står ca 500 000 människorutanför arbete. Många av dessa är unga människor. Deninkomstgrundande ålderspensionen börjar beräknas vid 16års ålder. En sådan tidig ingångsålder var relevant vid ATP:sinförande då av alla 16-åringar var sysselsatta iarbete. Motsvarande siffra 1994 var . Siffran i dagkan med största säkerhet var mycket lägre med tanke på attde flesta ungdomar går i gymnasiet t.o.m. ålder.För de ungdomar som är arbetslösa och inte lyckats att kvalificera sigtill pensionsgrundande trygghetssystem måste regeringens förslag ominkomstgrundad ålderspension innebära en stor besvikelse eftersom de blirstora förlorare i det nya systemet. anser därför att kvalifice-ringsreglerna till socialförsäkringssystemen måste ses över och göras merflexibla.Regeringen har för avsikt att se över samordningen av socialförsäkrings-förmåner med rätten att kvarstå i arbete till . I samband meddenna översyn bör regeringen också utreda de kvalificeringsregler som i dagutestänger ungdomar från att erhålla pensionsgrundande ersättning frånsocialförsäkringssystemen. Vi har utvecklat detta i en särskild motion.1950-talisterDet har från flera håll hävdats att 1940-talisterna är de storavinnarna i pensionslotteriet och att 40-talisterna skor sig påandras bekostnad. vill understryka att det intefinns några vinnare i det nya systemet - förutom de privatakapitalinstituten. Alla förlorar mer eller mindre på det nyasystemet.Alla som är födda och senare, dvs den som är och yngrekommer fullt ut att omfattas av det nya pensionssystemet. De som är föddapå 50-talet har redan arbetat halva sitt liv och har mycket små möjligheter attvia det offentliga pensionssystemet påverka sin pension. Dessutom tappar desom är födda fondsparande, eftersom deinte får tillgodoräkna sig pensionsrätt för studier eller för pliktjänstgöring.Beräkningar som har gjorts av bl.a. S-E-Banken visar att den som är föddmellan och 1960 kan förvänta sig att få av slutlönen i pensionmed det nya pensionssystemet. Dessa siffror har inte presenterats i de olikautredningar som presenterats av genomförandegruppen. anserdärför att pensionsutfallet för de s.k. 1950-talisterna måste kartläggas för attsynliggöra konsekvenserna och för att de som är födda mellan 1954 och1960 skall kunna få den trygghet på ålderdomen som regeringen och deborgerliga partierna utlovar. Detta bör ge regeringen till känna.1940-talisterFör dem som tillhör mellangenerationen har riksdagenbeslutat att pensionen skall grundas dels enligt reglerna iATP-systemet, dels enligt de reformerade reglerna. Vidberäkningen i ATP-systemet skall den försäkradekompenseras för det basbelopp som folkpensionen utgör.Kompensationen skall dock, enligt , endasttillgodoräknas den försäkrade har ATP-poäng.Detta anser vara fullständigt orimligt.Mellangenerationen består av försäkrade födda mellan 1938och 1953, dvs. kvinnor och män i åldern . Enkelmatematik ger vid handen att en person som är bör habörjat förvärvsarbeta för att kunna uppnå detantal intjänandeår som krävs i ATP-systemet. Mångaförsäkrade studerade i vid och återigenandra har studerat och haft inkomster av sommararbete ellertillfälliga jobb för att kunna försörja sig under studierna.Lönen har inte räckt till för att komma över två basbelopp.För denna grupp försäkrade är beslut att inte fåtillgodoräkna sig det basbelopp folkpensionen utgör ett slag iansiktet. Kompensation för folkpensionen är väsentlig förnivån på pensionen i både ATP-systemet och detreformerade systemet. anser därför att dekvinnor och män som har , dvs inte kommit över ettbasbelopp i inkomst, skall kompenseras med det basbeloppfolkpensionen utgör. bör därför ge regeringen iuppdrag att återkomma med ett sådant förslag.ÄnkepensionenRiksdagen har beslutat att garantipensionen skall räknas avmot ATP-delen i änkepensionen. reserveradesig mot detta. Artikel 119 om lika lön i Romfördragetbehandlar allt som härrör från arbetslivet, även pensioner.Det finns inga undantag för dessa principer för förmåner somrör anställningsförhållanden. Genom Barberfallet gällerartikel 119 både offentliganställda och privatanställda. Ävenefterlevandepensioner skall enligt domar i fallen Tennoeveroch Coloroll behandlas enligt artikel 119 i Romfördraget.ATP-delen i änkepensionen är en efterlevandepensionbaserad på pension intjänad under arbetslivet. Det innebär attriksdagens beslut att räkna av garantipensionen mot ATP-delen i änkepensionen med största sannolikhet är i strid medartikel 119 i . anser därför attregeringen bör pröva förslaget om änkepensionensavtrappande mot garantipensionen mot artikel 119. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.KvinnorKvinnor har lägre pension än män. Det beror på att kvinnorarbetar mer obetalt än män, men också på att kvinnor harlägre lön än män. För att uppnå samma utfall som i detnuvarande ATP-systemet måste kvinnor utöka sin andel avbetalt arbete och dessutom se till att lönediskrimineringenberoende på kön försvinner. Ett pensionssystem kan intekompensera för dessa strukturella skillnader, men hur ettpensionssystem konstrueras avgör om man har för avsikt attförsvaga eller förstärka skillnaderna mellan könen.Regeringen och de borgerliga partierna har valt att förstärka skillnadernamellan könen.Det nya systemet är baserat på livsinkomsten där varenda krona skulle ledatill extra pension, enligt genomförandegruppen. Det var viktigt med raka rör.Men de raka rören blir bara raka för dem som tjänar imånaden. För den som tjänar är standardtryggheten iprincip borttagen. 1997 tjänade en stor majoritet av LO-kvinnorna, enmajoritet av LO-männen och över hälften av TCO-kvinnorna under 18 000kronor . Utan att ta till några överdrifter innebär garantipensionenskonstruktion att det för det stora flertalet kvinnor inte kommer att löna sigattarbeta mer eller att försöka få högre lön.En av anledningarna till varför de fem partierna ville ta bort 15/30-regelnvar att den gynnar dem som gör karriär. Livsinkomstprincipen tar dock ingenhänsyn till vad som är karriär. Karriär kan enligt systemet vara att endeltidsarbetande kvinna går upp i arbetstid från deltid till heltid. Det kanockså vara att utbilda sig från undersköterska till sjuksköterska. En pensionbaserad på livsinkomsten innebär att ett manligt förvärvsmönster gynnasframför ett kvinnligt.Ett förslag som slår direkt mot kvinnor är det sätt som kompensationen förfolkpensionens basbelopp skall beräknas. har beslutat att folk-pensionens basbelopp skall läggas till beräkningsgrunden endast de år denförsäkrade haft ATP-poäng. För att erhålla ett ATP-poäng måste man haft enlön överstigande två basbelopp, dvs. vilketmotsvarar en månadslön på . visarklart att det finns ett könsmönster vad gäller fördelningen av . Kvinnornahar avsevärt fler år utan pensionspoäng än männen. Anledningarna kan varaskiftande och kan bero på att kvinnan följt maken när han bytt arbete, honkan ha haft korta och lågt betalda arbetstillfällen för att dryga ut hushålls-kassan. Förslaget om att endast kompensera en person haft ATP-poäng ser könsneutralt ut, men är i själva verket könsblint.1994 lät dåvarande pensionsarbetsgruppen utföra en jämställdhetsgransk-ning. Enligt pensionsarbetsgruppen visade den granskningen att kvinnor inteförlorar på det nya systemet utan att kvinnor missgynnas av ATP-systemet.Enligt den uppfattning som vår representant framförde i pensionsarbets-gruppen måste man vid en sådan granskning titta på hela pensionssystemet,dvs. ATP och folkpension.I proposition 1997/98:151, Inkomstgrundad ålderspension m.m., skriver nuregeringen:"Den sammantagna effekten av ATP och folkpension (inklusive pensions-tillskott) gynnar enligt studie (1994) snarare kvinnor som grupp. "Tilläggas kan att efter det att jämställdhetsgranskningen gjordes harriksdagen beslutat om flera regler som negativt kan komma att påverkakvinnors pensioner. Några av de förslagen har redovisats ovan. Sedan 1994gäller för alla kommittéer och särskilda utredare det s.k. jämställdhetsdirek-tivet (direktiv 1994:124). I direktivet åläggs alla utredningar och kommittéeratt granska sina förslag ur ett könsperspektiv. Det nya pensionssystemet sombeslutades har inte föregåtts av en sådan analys. anserdärför att bör ge regeringen i uppdrag att utföra en sådan analys.Detta bör ge regeringen till känna.AP-fonden och bromsenRiksdagen har beslutat att pensionsavgiften skall bestämmastill av lönesumman. Avgiften skall enligt de fempartierna ligga fast. Avgiften regleras dock i en särskild lag.Med en fast avgift, där hälften är egenavgifter, måstenågonting göras när de stora kullarna går i pension eftersomde inbetalda avgifterna då inte kommer att räcka till attbetala anständiga pensioner. Ett av syftena medpensionsreformen var att hålla klåfingriga politiker borta,systemet skall vara autonomt, dvs. sköta sig självt.Avgifterna skall flyta in och pensionerna ut. Men det är svårtatt konstruera ett helautomatiskt pensionssystem om mansamtidigt vill uppfylla pensionslöftet om en anständigpension som det går att leva på.För att kunna klara alltför stora pensionsavgångar eller dålig tillväxtföreslog genomförandegruppen därför den s.k. bromsen. Bromsen skall slåtill när pensionsutbetalningarna blir för stora och systemet får betalnings-problem. Bromsens konstruktion är nu föremål för utredning. haralltså inte tagit ställning till hur bromsen skall fungera eller konstrueras,baraatt den skall finnas i systemet. Regeringen skriver: "Det här översiktligtbeskrivna tillvägagångssättet för att genom bromsning av indexeringenbalansera systemet torde huvudsakligen endast behöva tillämpas i vad somhistoriskt sett får betraktas som ovanliga situationer." En sådan ovanlig situa-tion uppstår när de s.k. 40-talisterna går i pension. Då kommer det reformera-de pensionssystemet att utsättas för sådana ekonomiska påfrestningar attregeringen tvingas utlösa bromsen. Då måste också regeringen välja: Skallman höja skatten eller skall man sänka pensionerna? Det helautomatiskasystemet är inte längre helautomatiskt.Hur mycket pengar som finns kvar i AP-fonden blir då den avgörandefrågan. Har regeringen beslutat att tömma AP-fonden finns det ingen bufferti systemet, eftersom den lilla buffert som beslutat skall finnas intekommer att räcka till.AP-fonderna kom delvis till för att utgöra en buffert i det förmånsbestämdaATP-systemet. När stora kullar går i pension tappar man fonden och låterden växa när det är omvända förhållanden för att möta framtida behov. Deproblem som finns med ett renodlat fördelningssystem där avgifternaförändras med pensionärsgruppens storlek mildras eller undviks därmed.Regeringen diskuterar nu hur mycket av AP-fondens medel som skallöverföras till statskassan. Summan har nämnts. Det ärklart att det kan kännas frestande, med dåliga statsfinanser, att hjälpa tillmeden sådan överföring. Problemet är att det nya pensionssystemet, likväl somdet gamla, behöver en stor buffertfond i systemet för att bli mer robust. Enbuffertfond skulle innebära att pensionerna för de stora kullarna inte skullebehöva sänkas, eller skatterna höjas.Skulle , för att klara de ekonomiska problem som systemetkommer att utsättas för, välja att sänka pensionsnivåerna kommer man dess-utom att få ytterligare problem med finansieringen eftersom allt fler dåkommer att bli beroende av garantipensionen genom att den är värde-indexerad.Vänsterpartiet anser, med stöd av ovanstående, att det därför inte går atttappa AP-fonderna på medel förrän den s.k. bromsen är färdigutredd ochförhållandet mellan skattehöjningar, sänkta pensionsnivåer och buffertfondär klargjort. Detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en kartläggning avkonsekvenserna av det nya pensionssystemet för de s.k. femtiotalisternaenligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag till hur de kvinnor och mänsom har skall kompenseras med det basbelopp folkpensionen utgör,3. att hos regeringen begär att förslaget om avtrappning avänkepensionens ATP-del mot garantipensionen prövas mot artikel 119 iRomfördraget,4. att hos regeringen begär förslag till en jämställdhetsanalys avdet nya pensionssystemet enligt vad beslutade ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhållandet mellan skattehöjningar, sänkta pensionsnivåer och enbuffertfond.Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()