ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So216av ()Genetiska testerMed genteknikens hjälp kan vi förutsätta om en individsenare i livet kommer att insjukna i vissa sjukdomar. Det rörsig huvudsakligen om ovanliga sjukdomar som Huntingtonssjukdom (danssjuka). Men också flera vanliga sjukdomar ärmöjliga att testa, bland dem ärftlig bröst- ochäggstockscancer samt en form av tjocktarms-livmodercancer.Möjligheten att anlagstesta för ärftliga sjukdomar reser en rad etiskafrågor. De blir särskilt svåra därför att genetisk information om en individalltid berör många människor. Den enskilda individen har rätt tillinformation, kontroller och behandling. Men hur ser övriga personer isläkten, som också kan bära på anlaget, på att testas? Skall man leta eftersläktingar när man hittat en anlag för ärftlig sjukdom hos en patient? Hurskall man informera om att en person är anlagsbärare? Hur skall man förfaramed alla de blodprov, som tagits av nyfödda för attdiagnostisera vissa medfödda ämnesomsättningsrubbningar. Sådana proversparas och frågan är då om de också får användas förgentestning av olika ärftliga sjukdomar?Hur skall sekretessen om testerna regleras gentemot arbetsgivare ochförsäkringsbolag?Hur kontrolleras kvaliteten på gentesterna? är det laboratoriernasjälva som ansvarar för detta men i övrigt är verksamheten, enligt uppgift, istort sett okontrollerad i . Hur hur skall man se på preimplantatoriskdiagnostik vid in vitro-fertilisering? Frågorna är många.Socialdepartementets promemoria Genetisk integritet - vem har rätt attanvända information från genetiska undersökningar (Ds 1996:13) skulleligga till grund för en proposition till , som stått upptagen påregeringens propositionslistor så sent som . Någon proposition harinte kommit och finns inte heller upptagen på höstens lista över planeradepropositioner.Hösten 1997 beslutade regeringen tillsätta utredningen isamhället - möjlighet och risker. Denna utredning har först nu kommit igångmed sitt arbete och skall vara färdig senast den l . I direktiven tarman upp att den moderna biotekniken ger bättre möjligheter att diagnostiserasjukdomar och framställa läkemedel och att den öppnar behandlings-möjligheter som kan få stor betydelse. Man skriver också att utvecklingenaktualiserar grundläggande frågor av etisk natur samt att det för mångatillämpningsområden finns riktlinjer eller lagar. Inom andraområden pågår arbete. Utredningen har således inte i sina direktiv fått ettspecificerat uppdrag att försöka besvara de frågor jag tagit upp ovan.Mot bakgrund av ovanstående och de svåra etiska frågor genteknikensanvändning på människa reser, anser jag att en parlamentarisk utredningmåste tillsättas med uppgift att ta sig an de etiska frågor som gentestning påmänniska medför.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättning av en parlamentarisk utredning om gentester påmänniska.Stockholm den 20 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02So217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So217av de ()Handikappades rätt till bilstödFör många funktionshindrade är bilen ett hjälpmedel som gördet möjligt att ta sig fram på egen hand och leva ettsjälvständigt och oberoende liv. För att en funktionshindradskall kunna använda bilen behövs ofta en individuellanpassning eller kostsam extra utrustning. Bilstöd tillfunktionshindrade regleras av lagen om handläggning avärenden om bilstöd till handikappade (1988:360) ochförordningen om bilstöd till handikappade (1988:890).Riksförsäkringsverket () har 1996 gett ut allmänna rådom tillämpningen av denna lagstiftning.Det visar sig att RFV:s allmänna råd ger uttryck för något annat än vadlagstiftningen avsåg. Exempel på detta är när med hänvis-ning till RFV:s allmänna råd avslår funktionshindrades ansökningar omanpassningsbidrag till extra utrustning som till exempel automatisk växel-låda, centrallås med fjärrstyrning och annan elektronik som behövs i för-hållande till funktionsnedsättningen. Det har i en dom i kammar-rätten visat sig att den funktionshindrade har fått rätt gentemot försäkrings-kassan. Kammarrätten slår fast att förarbetena inte ger stöd för den uppfatt-ning som kommer till uttryck i RFV:s allmänna råd 1996:6.Det kan inte vara meningen att funktionshindrade för att få sina rättighetertillgodosedda skall behöva gå igenom långdragna rättsprocesser med allt vaddet innebär för den enskilde och de kostnader det innebär för skattebetalar-na, för att lagstiftarens intentioner inte följs. Det behövs därför ettförtydligande av lagstiftningen vad avser rätten till bilstöd. Dettaförtydligan-de bör ta sin utgångspunkt i förarbetena till gällande lag och till denrättsligatolkning som kammarrätten nu slagit fast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att förtydliga lagstiftningen gällande bilstöd tillfunktionshindrade.Stockholm den 19 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02So219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So219av m.fl. (s)Glasögonbidrag till barn och ungdomIdag råder det stora olikheter mellan landstingen då detgäller bidrag för glasögon till barn. Varje landsting avgörsjälvt om, och i så fall hur stort bidrag som ska utgå.Barn behöver ofta byta styrka på glasen och i barnfamiljer kan kostnadenbli mycket kännbar för ekonomin. Den ojämlikhet som råder då det gäller glasögonbidrag till barn ärmycket olycklig. Alla barn bör behandlas lika, oberoende av var man bor ilandet.Staten, som anslagsgivare till landstingen, bör ta initiativ till överlägg-ningar med kartlägga situationen och för attutreda kostnader och alternativa kostnadsersättningar för glasögon till barnoch ungdom. Syftet ska vara att rätta till ojämlikheter och brister ibidragssystemet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidragssystemet för glasögon till barn och ungdom.Stockholm den 22 oktober 1998Barbro ()()Per ()()
mot · GM02So221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So221av ()Läkemedlet ViagraPotensmedlet Viagra har gjort en rivstart i . Efter treveckor har tretusen recept skrivits ut och enligt massmedialauppgifter inte av bara vanliga läkare, utan det finns exempelpå tandläkare och veterinärer samt handel på Internet. Åldernhar varierat mellan 20 och 101 år.Förvisso skall granska dessa typer av handläggning och detfår förutses att så sker.Därutöver har i TV under showartad tillställning s.k. kändisar provat läke-medlet för att utröna inför TV-publiken om de har känt av "någon effekt".Läkemedlet förtjänar en större respekt med tanke på vad det är framställt för.Personer som har denna sjukdomsbild förtjänar att tas på allvar.Kostnaderna för Viagra kan bli mycket stora för staten. Till en början ska150 miljoner satsas i subvention, precis som för andra läkemedel.Viagra skall självfallet förskrivas till patienter som behöver denna typ avmedicin.Frågan bör ändock ställas huruvida boende i har så pass storaproblem inom området att vi måste gå före alla de andra EU-länderna ellerfinns det ett för allmänheten icke känt underlag, och vad finns det för andramediciner att tillgå.Läkemedelskostnaderna har av år kraftigt ökat och härfinns en risk att de ytterligare kommer att stiga.Kostnaderna för läkemedelssubventionering redovisas i följande tabell.Läkemedelsförmånens kostnader första halvåret 1994-1998 (miljarder kr)19986,42219975,53219966,76019956,47319945,517Källa: , LandstingsförbundetViagraViagra är avsett för behandling av erektil dysfunktion, dvsproblem med att få erektion i samband med sexuell aktivitet.Vad gäller kostnader för subventioneringen av Viagra iSveriges finns enligt uppgifter från detinga uppskattningar.Viagra är godkänt för försäljning inom EU, men än så länge är det baraSverige som fattat beslut om att det ska subventioneras. Övriga EU-länderhar sagt nej, förutom och som ännu inte tagit något beslut ifrågan.Med anledning av att detta läkemedel förmodas snabbt öka i förbrukningutan att det finns belägg att behovet skulle vara relevant, finns detanledning till en mycket snabb utvärdering för klargörande av fakta ochkostnad.Risken finns att andra läkemedel får stå tillbaka när kostnaderna skenariväg. Därför behöver en snar och snabb utvärdering komma till stånd avläkemedlet Viagra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av läkemedelskostnaden och dess förväntadeutveckling avseende läkemedlet Viagra.Stockholm den 22 oktober 1998Ronny ()
mot · GM02So225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So225av och ()Kvinnors hälsaKvinnor är ofta navet i många människors liv - både gamlasoch ungas. Utöver sådana viktiga och tidsödande funktioner,som fyller kvinnors "fritid" har de också ett yrkesarbete.Dessutom är det många andra skyldigheter och åtaganden som kvinnanofta känner ett förstahandsansvar för, trots att det finns andra i hennesomvärld som är lika skickade.Sedan man en gång fått barn, kommer man aldrig mer i första rummet.Detta inser kvinnor och därför kommer också deras hälsa långt ned på derasegen prioriteringslista. Många läkare kan vittna om att kvinnorna kommer försent till läkare med sjukdomar och symptom på sjukdomar. med förtidig död som följd.Många av de besvär och åkommor som kvinnor lider av är onödiga. Detfinns hjälp, men man söker den inte.Till bilden hör också att vetenskapen ofta har mannen som förebild.Forskningsobjekt och diagnoser koncentreras på forskningsresultat som harmännens anatomi som underlag. Som exempel kan nämnas symptom påhjärtinfarkt, som visar sig vara olika för män och kvinnor.Ett annat exempel är smärta och smärtlindring. Det kan misstänkas att detinom sjukvården förutsätts att kvinnor skall utstå smärta vid t.ex. barna-födande. Denna inställning kan också ha spridit sig till andra sjuk- och smärt-tillstånd, t.ex. migrän och muskelvärk. Paradoxalt nog infinner sig oftakänslan att kvinnor i vården har lägre förståelse för kvinnors smärta än förmäns. Genom tunga lyft i t.ex. vården, industrin och jordbruksarbete utsättskvinnor för förslitningsskador som inte drabbar män.Den hjälp som dagens kvinnor nu kan få mot besvär i klimakteriet är ettbevis på att forskningen numera i större utsträckning inriktas påkvinnokroppen som första kön och inte som "det andra könet". Det finnsdock alldeles för många områden i en kvinnas liv som inte har vetenskapliggrund för diagnos och behandling av hennes besvär.Statistiskt sett söker kvinnor oftare vård än vad män gör. Detta faktum harman slarvigt på sina håll tolkat som att kvinnor i mindre utsträckninguthärdar smärta och behandling. Den enkla orsaken kan vara att kvinnor imindre utsträckning får hjälp när de uppsöker vården.Med ökad kunskap hos kvinnorna själva och hos vårdande personal och ettökat inslag av rubricerade problem i utbildningen av personal på alla nivåer,kan många sjukdomar förebyggas och svårare sjukdomstillstånd undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att förbättra informationen och utbildningen vadgäller kvinnors hälsa.Stockholm den 21 oktober 1998Berit ()()
mot · GM02So226 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So226av ()Privatpraktiserande läkares ersättningDen offentliga sektorns vårdgivare har stora problem medökande köer till sjukvården. Vårdföreträdarna påvisarproblem med att finna tid, kraft och former för atttillmötesgå patienternas krav och önskemål rörandepersonlig kontakt och omvårdnad. Stress och utbrändhetdrabbar personalen.Samtidigt förvägras vårdens ofta mest erfarna och kompetenta företrädareatt utöva sitt yrke; de äldre privatpraktiserande läkarna. Deras gedignaerfarenheter, höga specialistkompetens och tillgänglighet tas inte till vara föratt erbjuda patienter kontinuitet och personlig omvårdnad.Anledningen till att de förskjuts är inte att de anses vara inkompetenta, inteatt de missköter sig i sin yrkesutövning, utan endast för att de fyllt 65 år.Förutom att detta kan benämnas åldersdiskriminering, är det tragiskt attpatienter tvingas leva med sjukdomar och besvär i onödan.Landstingen har numera möjlighet att, om de så vill, teckna avtal även medläkare . Med tanke på den kris som landstingen nu genomgår medbl.a. läkarbrist, borde landstingen istället uppmanas att tillvarata dennagrupps arbetskapacitet.De flesta partier anser numera, tack vare bl.a. Moderata samlingspartietsenträgna opinionsarbete, att konkurrens i vården kan befrämja tillgänglighetoch kvalitet.Genom lagen har man dock givit en av konkurrenterna, dessutom denstörsta, makt att förhindra andra att erbjuda vård. Seriösa yrkesutövare ochav patienterna efterfrågade läkare utlämnas till landstingens godtycke.Förutom att detta förfaringssätt är ovärdigt en modern nation, förhindrarlagen patienterna tillgänglighet och valfrihet i vården.Vilka skäl låg då bakom denna lagstiftning? Jo, att det blir för dyrt förlandstingen!!! En enkel utredning ger dock vid handen att en utökad privatvård tvärtom skulle sänka de totala kostnaderna! Vården hos de privat-praktiserande läkarna är billigare. De svarar för av dentotala sjukvårdskostnaden och tar hand om av öppen-vården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar upphäva den lag som ger landstingen möjlighet attvägra att teckna vårdavtal med privatpraktiserande läkare över 65 år.Stockholm den 22 oktober 1998Berit ()
mot · GM02So230 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de frivilliga insatserna inom äldreomsorgen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa vårdformer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhemmen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukhusvården,16. att beslutar införa en vårdgaranti för alla i enlighet med vadsom anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag till etableringsrätt förenskilda vårdgivare i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demens,19. att beslutar införa en hemtjänstpeng i enlighet med vad somanförts i motionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalen inom äldreomsorgen.Stockholm den 26 oktober 1998Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()
mot · GM02So232 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So232av ()Ersättning till personer som genomgått lobotomioperationerFrågan om ersättning till dem som lobotomerades på 1940-och 1950-talen har jag med flera tagit upp under ett antal årgenom motioner och frågor till regeringen. harfrågan på olika sätt aktualiserats och det finns numera ettökande politiskt stöd för att staten skall agera.Förra socialministern tillsatte en särskild utredningangående dem som tvångssteriliserats. Utredaren har meddelat att detkommer ett förslag om en ersättning till dessa drabbade. I detta sammanhangsåg socialministern hela steriliseringslagen som ett övergrepp. Och det är braatt man nu arbetar för upprättelse för dem som drabbats men vad jagefterlyser är dock konsekvens i en principiellt sett liknande frågeställning.I utfördes lobotomi på psykiskt sjukapatienter. Detta som en ångestdämpande åtgärd. Lobotomin innebar ofta attpatientens personlighet blev helt förändrad. I var det på motsvarandesätt. Där beslutade man att de som efter andra världskrigetblev utsatta för detta ingrepp och som är i livet ska få enengångsersättning på . helsetilsyn harhittills betalat ersättningar till totalt 490 personer.Enligt min uppfattning måste agera på motsvarande sätt genom attbesluta om ersättning till den som lobotomerades under 1940- och 1950-talenoch som är i livet. Något som dessvärre hitintillsavvisat.Vad gäller de lobotomerade är det svårt att säga hur många det rör sig om.Ur ett inspektionsprotokoll kan man dock utläsa att detta årgenomfördes 112 ingrepp () vid , 58 vidSidsjöns sjukhus i , 54 vid i , 18 vidUlleråker i , 14 vid i samt 14 vid ytterligare trenamngivna sjukhus. Totalt anges närmare 500 ha lobotomerats under 1940-och 1950-talen bara vid . För att få en fullständig överblickav omfattningen av lobotomioperationer i bör det på motsvarandesätt som i genomföras en offentlig utredning. Också detta krav harriksdagen så här långt avvisat, detta utan motivering.För att staten nu i någon mån ska gottgöra dem som utsattes för lobotomioch på så sätt erkänna att detta inte var en riktig behandling i ett samhällesom slår vakt om människovärdet bör den i likhet medden norska besluta om att ge ersättning till de lobotomerade från 1940- och1950-talen som är i livet. Jag hoppas att mot bakgrundav ny information som kommit sedan senast behandlade dennafråga kan ge ett tydligt och nytt besked avseende de lobotomerade, ett beskedsom i någon mån kan ses som en form av upprättelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en statlig utredning om omfattningen av lobotomioperationer iSverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statlig ersättning till lobotomerade somfortfarande är i livet.Stockholm den 25 oktober 1998Dan ()
mot · GM02So234 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So234av ()Könsspecifik märkning av läkemedelDen dokumentation som finns om hur läkemedel bör doserasbygger huvudsakligen på s k kliniska prövningar avläkemedlen. Kunskapen om vilka läkemedel som bör doserasolika till män och kvinnor är fortfarande ofullständig. Först ivåra dagar har det blivit vanligt att analysera resultatetkönsspecifikt. I finns lagstiftning om att hakönsspecifik representation vid kliniska undersökningar. Föratt godkänna läkemedlet skall materialet också analyseraskönsspecifikt.I finns inte detta lagstiftningskrav. Det borde dock vara möjligt attkartlägga proportionerna män/kvinnor och redovisa den könsspecifika analysav läkemedlen som gjorts. Därigenom kunde vissa läkemedel direkt märkaskönsspecifikt. Ett kvalitetssystem skulle påvisa lämpligheten könsspecifikt.Den skulle vidare innehålla optimal läkemedelsbehandling vid olika tillstånd.Jämställd vård - olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) berör frågan ikapitlet Läkemedelsanvändning bland kvinnor och män samt redovisar detamerikanska systemet i en bilaga.Försäljningen av receptläkemedel har ökat kraftigt . 92 %av alla läkemedel säljs i som receptläkemedel. ger uthäften med rekommendationer för egenvård. Egenvårdsfoldrar finnsframtagna av läkemedelskommittéer. Här saknas hänvisning till kvinnor ochmän. Det är viktigt att läkemedlen redovisas könsspecifikt. Över huvud tagetmåste läkemedelsinformationen förbättras. I Läkemedel för alla, ettdelbetänkande till utredningen i vård och handel slås fast attdagens läkemedelsinformation inte fungerar tillräckligt bra och att mångasjukdomsfall beror på felaktig förskrivning. En amerikansk sammanställningfrån 1995 (Källa: Nyttan av svensk apoteksfarmaci) visar att läkemedels-misslyckanden är orsaken till:? av alla intagningar på sjukhus?? av alla intagningar av patienter ?? av de fall som intensivvårdas?? sämre livskvalitet bl a genom olämplig förskrivning av lugnande medeloch sömnmedel till äldre. ?Då inga lagar finns i om könsspecifik kliniskprövning torde inte läkemedelsmisslyckandena vara mindre iSverige.Ett område där kvinnorna också hamnat i skymundan är psykiatrin. Denlitteratursökning som gjordes till betänkandet om jämställd vård visade attdet saknas studier med inriktning om kön inom psykiatrin. Kvinnor är i högreutsträckning än män patienter inom den specialiserade psykiatrin, förutombland missbrukare. Det kan finna anledning att tro att oro och ångest kanvara upphov till läkemedelsförskrivningar i stället för andra behandlings-metoder. Också här bör jämställdhetskravet tillgodoses på ett bättre sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om könsspecifik märkning av läkemedel.Stockholm den 25 oktober 1998Ulla-Britt ()
mot · GM02So236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So236av ()Utvärdering av metoder i sjukvårdenEn frisk människa har tusen önskningar,- en sjuk har bara enEn sjuk människa skall kunna känna förhoppning inför,förtroende för och trygghet i kontakt med sjukvården.Förväntan, tillit och trygghet får inte vara en chimär i densvenska sjukvården. Alla som vänder sig till sjukvården föratt bli friska utgår naturligt ifrån att vården sker enligtvetenskap och beprövad erfarenhet.Det finns tyvärr alltför många behandlingsmetoder som inte har dennaviktiga grund, utan är osäkra, utan effekt eller i värsta fall är skadliga.En sjuk människa skall komma i främsta rummet i det politiska arbetet.Många politiker och vårdansvariga våndas under hotet att tvingas prioriteramellan människors vårdbehov, behandlingar av enskilda och grupper avmänniskor. För att förhindra en sådan utveckling behöver vårdens verk-samhet ses med nya ögon.I slutbetänkandet "Vårdens svåra val" diskuteras detta på sidan 145: Vårdutan dokumenterad nytta. Där kan man läsa följande: "Det strider motkostnadseffektivitetsprincipen men också mot behovsprincipen att vidtadiagnostiska eller terapeutiska insatser som inte gör nytta. Dessa insatser kaninnebära påfrestningar för den enskilde och leda till förbrukning av resursersom annars kan komma till bättre användning. "Om man inom vården konsekvent gallrar bort otillräckligt utvärderademetoder och sådant som inte hjälper, så skulle vårdsökande inte behövaställas mot varandra. De medel som står till vårdens förfogande skulle räckatill. Ett till synes enkelt, nödvändigt och politiskt acceptabelt sätt att geplatsför nödvändiga och nyttiga behandlingar. Trots detta har SBU:s rapporterinte givit resultat ännu.I industrivärlden kommer ofta nya metoder, som snabbare och effektivaregör bättre produkter. Inom sjukvården har man varit snabb att ta till sig nyametoder utan något krav på att gamla skall gallras bort. Det är enligt minmening politikers skyldighet att se till att sådant blir gjort som skall görasoch sådant som inte skall göras upphör.Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) har irapporten från en konferens citerat dåvarandefinansministern : ".... Rent generellt kan vidare sägas att viinte har råd med annat än effektiv diagnostik och behandling - motsatsen ärockså inhumant för patienten. Det är därför vi låtit SBU inleda en granskningav vården - en värdering av vårdens resultat. "Dessa granskningar visar nu att vi politiker måste påskynda utvecklingenmot effektivare användning av landstingens resurser. På sjukhus ochvårdcentraler har man tydligen svårt att av egen kraft ta sådana beslut somKjell-Olof beskriver.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utmönstring av förlegad diagnostik och behandling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bl.a. SBU:s rapporter.Stockholm den 26 oktober 1998Berit ()