mot · GL02A64 · 1998-06-08 00:00:00 — Staten skall se till att alla skolor uppfyller grundläggande krav på kunskap och demokratiska värderingar. Det har ett särskilt värde att minoritetsgrupper som så önskar, inom ramen för gällande regler, kan bygga upp egna institutioner, t ex skolor. Att tillsammans verka för att den egna kulturen och språket lever vidare och blomstrar ger självförtroende och styrka som främjar integrationen i samhället i övrigt. De estniska skolorna i drevs länge i motvind. De motarbetades därför att de ansågs bidra till segregation. Men tvärtom blev skolan en viktig motor för Sverige-esterna att behålla sin kultur och sitt språk, som de smälte väl in i majoritetssamhället. Med de nya reglerna för godkännande av friskolor har dock kommunerna möjlighet att säga nej om de anser att friskolan påverkar den kommunala skolan negativt. Inskränkt revirtänkande, oförmåga att tilltro människor kraften att själva välja sin framtid och rädsla för konkurrens och olikhet är väl några skäl till varför många kommuner nu säger nej till nya friskolor, oftast sådana som vänder sig till invandrare eller lokaliseras till utsatta områden. Denna inskränkning i möjligheten att etablera friskolor måste upphöra. Flera rapporter visar att segregation och utanförskap motverkas, inte förstärks, av etniskt och kulturellt baserade skolor. Genom att bli trygg i sin egen identitet kan också slussar öppnas till det svenska samhället. Att passera en skolgång i svensk skola, utanför och utan att lära något, leder inte in i det gemensamma, det leder ut i utanförskap. Föräldrar måste ha rätt att skapa och välja den skola de tror ger deras barn den bästa starten i livet. Språkkunskaper blir allt viktigare i ett samhälle med mer och mer internationella kontakter. Språkens ställning måste därför stärkas i skolan. Det innebär också att den rika flora av språkkunskaper som många invandrare har måste ses som en resurs. Det är en stor fördel att ha många människor i vårt land som t ex talar flytande spanska ett av världens största språk. Också andra stora språk i världen t ex arabiska skulle kunna bli B- eller C-språk i några skolor med hjälp av de hemspråkslärare som redan är anställda av kommunen. Ett led i detta är hemspråket. Gör hemspråket till tillval i skolan och engagera invandrarorganisationerna i hemspråksundervisningen som ett komplement. I klasser eller skolor med många barn med invandrarbakgrund kan svenskundervisning med fördel utökas. Så sker i många friskolor. Detta underlättas om timplanerna avskaffas. Hälsotillståndet följer i stor utsträckning individens sociala situation. Ofta följer en dålig hälsa i spåren av arbetslöshet, låg inkomst, låg utbildning och social utsatthet. Detta perspektiv är mer markant i delar av storstäderna med en betydande bostadssegregation. Ur ett liberalt perspektiv är detta oacceptabelt och måste motarbetas. Det är en uppgift för bl a folkhälsopolitiken. Hälso- och sjukvården har ett lagstadgat ansvar för folkhälsoarbetet. Något sådant ansvar finns inte i lagen när det gäller kommunernas verksamhet. ansvarar kommunerna för politikområden som rör invånarnas hälsa. Deras folkhälsoarbete inriktas främst på allergi, droger och miljö. En del kommuner har arbetat för att minska hälsoskillnaderna mellan olika grupper och då riktat sin verksamhet till kvinnor, invandrare och boende i vissa bostadsområden. Drygt hälften av kommunerna har inrättat någon form av hälsoråd. Denna utveckling är bra och bör vidareutvecklas i nära samarbete med landstingen. I denna del välkomnar vi regeringens förslag om folkhälsoråd. Skolhälsovården är ett kommunalt ansvar. Vi anser att den har en rad viktiga uppgifter. Hit hör kartläggning av ohälsan i skolan, arbetet med att förebygga ohälsa och att hjälpa barn och ungdomar som av olika skäl mår dåligt. Vi anser att den neddragning av skolhälsovårdens resurser som skett på en del håll är olycklig och måste hejdas. I skolan märks en ökad efterfrågan på psykologiskt stöd till eleverna, och vi anser att eleverna utöver tillgång på läkare och sköterska också skall ha tillgång till psykolog och kurator. Regeringens insatser för de bostadslösa är lovvärda men det saknas insatser för de psykiskt sjuka som är bostadslösa. Denna grupp kräver ofta speciella insatser. Uppenbarligen har många psykiskt sjuka människor hamnat mellan huvudmännens ansvarsområden. tycker det är viktigt att det finns mellanboendeformer för de psykiskt sjuka som skrivs ut från psykiatrin och som inte klarar eget boende. Det är viktigt att kommunerna bygger ut sådana mellanboendeformer. En annan aspekt som saknas i regeringens skrivelser om de bostadslösa är de frivilliga organisationernas roll. Organisationer som exempelvis och gör betydande insatser för många bostadslösa. För att skall klara sina uppgifter måste en bred samverkan med enskilda och ideella organisationer komma till stånd. bör vara skyldig att stödja de enskilda frivilliorganisationerna och detta bör komma till uttryck i socialtjänstlagstiftningen. är en utbildningsinsats som för många blir en ny chans till vidareutbildning i vuxen ålder. Det får emellertid inte bli så att först och främst är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som syftar till att minska den öppna arbetslösheten utan att något krav på innehåll i utbildningen uppställs. anser att det är angeläget att kvaliteten garanteras i så att de som genomgår åtgärden lättar får jobb. Vi vill i detta sammanhang peka på att den som ej är kvalificerad för att registreras som arbetslös ofta inte kommer i fråga för denna åtgärd. Det är också fel att socialbidragsförsörjda kan nekas en åtgärd och istället lämnas ut åt passivitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lokal mobiliseringspolitik, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsformer, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna för storstadspolitiken, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att skapa fler jobb genom företag, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det kommunala kostnadsutjämningssystemet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att generellt införa en inomregional skatteutjämning, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friare etablering av livsmedelsaffärer, att beslutar avsluta de lokala investeringsprogrammen inom bostadsområdet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en social dimension i bostadsplanerandet, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om integrationspolitikens mål, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en näringspolitik för förorten, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om platstilldelningen till högskolan i storstadsregionerna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de lokala utvecklingsavtalen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa mer makt åt människorna, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medborgarkontrakt, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att socialbidragskostnaderna skall delas lika mellan stat och kommun, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bidrags- och avgiftssystem måste reformeras för att minska marginal- och tröskeleffekter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla barn skall erbjudas plats i förskolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarnas roll i skolorna i utsatta områden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om magnetskolor, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friskolor och rätten att fritt välja skola, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om språkkunskaperna i skolan, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mellanboendeformer för psykiskt sjuka, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de frivilliga organisationernas roll för de bostadslösa, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalitetskrav inom .