mot · GM02Ub253 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub253av m.fl. (kd)MobbningBarnets situation i dagenssamhälleRegeringen har överlämnat propositionenStrategi för att förverkliga om barnetsrättigheter i (prop. 1997/98:182) till . Där beskrivs en strategi för det fortsattaarbetet med att förverkliga och genomföra barnkonventioneni Sverige.I regeringsförklaringen skriver regeringen: "ska efter-levas och alla politiska beslut ska analyseras utifrån hur de påverkar barnenssituation. Misshandel, sexuellt utnyttjande och andra övergrepp mot barnmåste med kraft motverkas. "Bakgrunden är FN:s granskning av hur följer barnkonventionensamt ett flertal undersökningar som visat hur besparingar i samhället hargjort barnens situation svårare. Fallskärmarna i barnens liv har blivit alltbräckligare och därför faller barn ibland rätt igenom samhällets skyddsnät.Detta är oacceptabelt och därför krävs nu kraftfulla insatser för att skyddabarnen och ge dem goda och trygga uppväxtförhållanden.Förverkligandet av är en ständigt pågående process sommåste hållas levande. Arbetet med att förankra det synsätt som genomsyrarbarnkonventionen är långsiktigt. Det handlar om att ändra attityder,förhållningssätt och arbetssätt i olika verksamheter och på olika nivåer i sam-hället. Satsningar måste göras på att höja medvetenheten hos beslutsfattareoch vuxna som arbetar med barn samt hos barn och ungdomar själva. På såsätt kan på lång sikt barnperspektivet utvecklas så att barnens bästa verkligensätts i centrum och barn respekteras.Skolans kommunaliseringKommunaliseringen av skolan innebar att ansvaret förskolans verksamhet lades över på kommunerna. Ökadkommunal självbestämmanderätt innebär att kommunernahar större utrymme att själva fördela resurserna - om änkrympande. Istället för länsskolnämnder ochskolöverstyrelse blev det lokala politikerförsamlingar somskulle skriva skolplaner. I en stor del av skolorna medrektorer som blev mycket ensamma i den nya ansvarsrollenhar det varit uppenbara problem. är det inte mångaskolor som har egna skolplaner utan oftast handlar det omomskrivna läroplaner. Till stor del beror detta på att resurserhar saknats, besparingarna har slagit hårt mot skolansverksamhet. Detta har lett till att skolorna kan se mycketolika ut från i norr till i söder. De enskildaskolorna i landets kommuner har alltså full frihet att självautforma verksamheten, varför det krävs ett större medvetetbarnperspektiv, även på denna nivå, om man skall kunnauppfylla intentioner i uttrycket barnetsbästa.Som en följd av de höga födelsetalen runt 1990 kommer antalet skolbarnatt öka kraftigt . Exempelvis beräknas antalet 7-åringar öka från109 1994 till 130 000 . Vilken beredskap finnshos skolan att med begränsade resurser kunna klara av en ökning av barninför ? Har skola och rektor som bär det yttersta ansvaret (enligtLpo. 94 2:8) möjlighet att leva upp till skollagen 1:2, att den som verkar iskolan skall bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsättaandra från kränkande handling.Angående mobbning ochvåld bland barn ochungdomarMobbning är en kränkande handling. Enligt kandet handla om misshandel, skadegörelse, olaga hot ochtvång. Det har funnits en tendens att acceptera mobbningsom något som måste finnas i barnens vardag. Vi menar attdet är fel. Mobbning måste ses för vad det är, en oacceptabelhandling, ett brott. Ingen har rätt att bagatellisera ett barnsupplevelser. Därför får ingen form av mobbning förekomma.Även barn måste få känna att de lever i ett rättssamhälle.Mobbningen är ettsamhällsproblemUnder har mobbningen uppmärksammats alltmer, såväl i samhällsdebatten som inom skolans värld. Dettahar lett till ökade insatser både i kommunerna och i skolan.Allt fler skolor har handlingsprogram mot mobbning ävenom kvaliteten i dessa program är mycket skiftande.Utbildningar och temadagar för skolpersonal och elever harockså ökat . Trots detta visarundersökningar att mobbningen ligger kvar på ungefärsamma höga nivå som . I runda talbetyder det att omkring 100 000 barn och ungdomar varje årutsätts för mobbning i skolan.Men mobbning är inte bara ett problem för skolan utan en angelägenhet förhela samhället. Det finns inga garanterat fredade zoner för barn och ungainom bostadsområdet, fritidsgården eller den organiserade fritiden, dvsföreningar och idrottsorganisationer. Visserligen finns det inga uppgifter omhur vanlig mobbningen är i dessa miljöer. En rapport från Barnombuds-mannens kontakter med enskilda och organisationer tyder på, att problemenär stora även inom denna sektor.Samtal som BO får från både vuxna och barn visar att en del av barnendärför avstår från att gå på fritidsgården, spela fotboll eller gå tillridhuset.Mobbade barn får därmed sämre möjligheter att vara med i olika fritids-aktiviteter. Det är beklagligt med tanke på att fritidssektorn skulle kunna varaen viktig resurs i kampen mot mobbning. Mobbningens omfattning gör attden måste ses som ett samhällsproblem. Insatserna måste därför utgå från etthelhetsperspektiv med hög medvetenhet om de bakomliggande orsakerna.Ofta är mobbning en konsekvens av utdragna konflikter på grund av dåligarelationer och bristande kommunikation. Öppna kränkningar avslöjar attnågot gått snett mellan två eller flera barn men problemen bottnar ofta ibrister i den sociala miljön överhuvudtaget. Framgångsrika program motmobbning ska satsa på att skapa ett gott socialt klimat som främjar barnshälsa och ha effektiva rutiner för akuta fall av pågående mobbning. Att barasläcka uppflammande eldar räcker inte om glöden får fortsätta att pyra.Nollvisionen måste varamåletI enlighet med BO anser vi att samhället har ett ovillkorligtansvar för att barn och unga skyddas från övergrepp. Det ärsamhällets obetingade skyldighet att skapa en trygg,utvecklande och värdig miljö för ungdomarna. Målet kandärför inte bara vara att minska mobbningen, utan måste varaatt inte något barn eller någon ung människa ska utsättas förmobbning. I verksamheter som samhället skapar för ungamänniskor får det inte råda minsta tvivel om att derastrygghet och välbefinnande är en prioriterad angelägenhet.Skolan är, genom skolplikten, ett obligatoriskt inslag i en ung människasliv. En skolpliktig pojke eller flicka är i princip tvingad att infinna sig iskolan oavsett hur de själva uppfattar miljön. Möjligheterna att på formellavägar få beslut eller åtgärder omprövade är mycket begränsade. Eleverna ärsåledes i hög grad utlämnade till skolledningens och den enskilda lärarensskicklighet, omdöme och inlevelseförmåga. En obligatorisk skolgång ställerföljaktligen särskilt höga krav på skolans ambition att forma ett gottarbetsklimat. Man behöver inte ha stor fantasi för att föreställa sig vad detinnebär att genomleva sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dåligtsjälvförtroende. Mobbning berör inte bara den utsatta individen utan i självaverket våra mest centrala grundläggande värderingar och rättigheter isamhället. En nollvision för mobbningen är därför den enda rimligamålsättningen. Att slippa mobbning är en rättighet för varje ung människa.Mobbning i samband medrastverksamhetFlera larmrapporter pekar på ett ökat våld bland barn isamband med raster under skoltid och detta börjar redan från6-årsverksamheten. Utvecklas våldet kan barnen bliutsatta och mobbas från första skolåret, detta med våld iform av slag och sparkar etc. Det står helt klart att alltflerbarn har problem att veta var gränserna går för övervåld.Föräldrar står rådlösa inför denna brutala verklighet.Ungdomars och barns egen uppfattning är enligt BO, attskolpersonal som inte agerar mot mobbning är indirektdelaktiga och medansvariga.Nyckelprinciperna i arbetet mot mobbning är att skapa en skolmiljö somkännetecknas å ena sidan av värme, trygghet, positivt intresse och engage-mang från de vuxnas sida å andra sidan av fasta och klara gränser motoacceptabelt beteende. Detta förutsätter ett visst mått av tillsyn överelevernas aktiviteter inte bara när undervisningen pågår utan även underraster och annan fritid. De vuxna måste dessutom vara auktoriteter föreleverna och alla i barnets sociala miljö ska involveras; rektor, lärare, övrigskolpersonal, elever samt föräldrar och syskon.Rätt att känna sig tryggInom EU tar man de här frågorna på största allvar.Nederländerna inledde sitt ordförandeskap i rådet med att,inom utbildningsområdet, peka på säkerheten i skolorna.Man ser över säkerheten för elever och lärare i skolan ochdess omgivning, de sociala problemen i samhället som helhetsamt föreslår olika åtgärder som till exempel undervisning isociala färdigheter. Vi anser också att läroplanen både förgrundskolan och gymnasiet bör innehålla ett avsnitt omsociala färdigheter. Detsamma bör gälla för förskolan.Mobbningen minskar inteMobbningen är delvis ett dolt problem, vilket gör det osäkertatt uttala sig om den faktiska omfattningen. Ett mått påmobbningens omfattning ger nationellaattitydundersökning bland elever i högstadiet och gymnasietsamt deras föräldrar och lärare. I den uppger aveleverna, av föräldrarna och av lärarna,att de anser att mobbning är ett stort problem i skolan. Såvälelever som föräldrar och lärare anser att mobbningen ärvanligast på högstadiet. En annan undersökning av forskarenDan Olweus visade däremot att problemen var störst påmellanstadiet.BRIS redovisar i sin samtalsstatistik att mobbning är en av devanligast förekommande orsakerna till att barn ringer. Det som kommer frami dessa samtal är att problemen ofta nonchaleras av lärare och andra vuxna iskolan. Sammantaget ger statistiken en bild av attmobbning är ett av de allvarligaste problemen i barns och ungdomars liv.Bilden av mobbningen som ett allvarligt samhällsproblem bekräftas också avRädda Barnens kommunprojekt om barns utsatthet.Mobbning kan även leda tillgrövre våldUnder senare år har kopplingen mellan mobbning och grövrevåld och brottslighet uppmärksammats allt mer. Mobbninghar gradvis utvecklats till att innefatta grövrevåldshandlingar. En kartläggning av våld bland ungdomar ien mellanstor svensk stad visar att över hälften ()av åttondeklassarna som upprepade gånger mobbat andra iskolan också hade attackerat, sparkat och/eller hotat andra igatumiljön. Det finns således anledning att varna för ettsamband mellan mobbning och annat våld.Efter en fyraårsperiod av stark ökning av antalet olycksfall i Stockholmsskolor var antalet skadade elever under läsåret 1995-1996 lägre änföregående år. Olycksfall som inträffade på skolgårdar ökade dock. Flerhjärnskakningar och tandskador registrerades också. Något högre andelolycksfall var orsakade av våld mellan elever; jämfört med 6procent året innan. BO:s uppfattning är att våld och mobbning är näraförknippade med varandra. Det är ett starkt skäl i sig till att mobbning måstemotverkas och pågående mobbning avbrytas i ett så tidigt skede som möjligt.Viktigt att veta vad mantalar omMobbning kan ta sig många olika uttryck. Minstagemensamma nämnare för alla dess uttryckssätt är att offretutsätts för en personlig kränkning. Långvarig mobbning kanspoliera skolgången och bryta ner självkänslan. Ärren kansitta i långt upp i vuxen ålder. Mobbning tar sig inte barapåtagliga uttryck som glåpord, hot och fysiskt våld. Att varautfryst och osynliggjord kan vara förödande för en ungmänniskas utveckling. Till synes oförargliga gliringar kaningå i ett plågsamt mönster. Mobbning är en personligkränkning även i sina lindriga former.Det är viktigt att de som arbetar mot mobbning är medvetna om vad delägger in i begreppet. BO tillämpar den definition som forskaren : Mobbning är det när en eller flera personer utsätter någon förnegativa handlingar upprepade gånger och . En negativhandling är det när någon tillfogar en annan person skada eller obehag.Sådana handlingar kan utföras verbalt, vid fysisk kontakt, genom att skadanågons personliga egendom eller indirekt genom utfrysning och isolering.Ytterst är det den som utsätts för mobbning som värderar om handlingen ärnegativ eller inte.Ett rop efter vuxnasengagemangHuvudbudskapet är att alla har ett ansvar att ta ställning ochagera mot mobbning. De mobbade efterlyser handling ochengagemang, inte bara mot mobbningen som sådan utan ielevernas livssituation över huvud taget. Att arbeta med barnoch ungdomar professionellt kräver ett personligtengagemang. Många brev från ungdomar till BRÅ tar upp attvuxna i skolan behöver mer kunskap om mobbning ochkonflikthantering. Sammanfattningsvis kan man säga attbreven uttrycker ett rop efter vuxna och vuxnas engagemangoch en besvikelse över det utmanande ointresse somungdomarna upplever att många lärare och andra vuxna iskolan visar. Några ungdomar uttrycker mycket skarptformulerad kritik, andra uttrycker snarare en stark längtanefter vuxnas närvaro. Gemensamt har de ändå tron på vuxnasförmåga och på det personliga mötet mellan vuxna ochelever. Ute på skolorna väntar således en rik kunskapskällapå varje lärare och rektor som är beredd att bjuda på sittengagemang.KommunikationDet bästa sättet att få veta vad som händer är att tala medbarnen enskilt och i grupp, inte en gång utan kontinuerligt.En viktig uppgift för skolan är att utveckla barnens känsla avempati och förståelse för andra. Genom att tidigt lära barnenatt tala med varandra i grupp, kritisera och berömmavarandra, gör man barnen frispråkiga och toleranta.Föräldrarna är barnens fasta punkt i tillvaron och de måsteses som en tillgång och inte bara när det uppstårproblem.Etiska reglerSkolan har en viktig uppgift när det gäller normöverföringoch identitetsbildning. Det gäller inte bara de kunskaper somförmedlas, utan också den totala miljön som skolan utgör.Begrepp som samarbete, omtänksamhet, hjälpsamhet,generositet och gottgörelse ska vara en naturlig del iundervisningen. Lika och olika betonas. Barnen lär sig göraförlåt, det vill säga i handling förlåta inte bara säga det.I läroplanen finns redan ett starkt stöd för ett aktivt arbete motmobbningen. Om elever och skolpersonal arbetar i linje med läroplanen kanmycket göras. I läroplanen sägs till exempel:Skolan ska främja förståelse för andra människor och ha förmåga tillinlevelse. Ingen skall i skolan utsättas för mobbning. Tendenser tilltrakasserier skall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans måstebemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser.Skolan ska sträva efter att varje elev utvecklar sin förmåga att göramedvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper och personligaerfarenheter, respekterar andra människors egenvärde, tar avstånd från attmänniskor utsätts för förtryck och kränkande behandling samt medverkar tillatt bistå andra människor, kan leva sig in i och förstå andra människorssituation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen...Vidare sägs:Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition ochvästerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att värdegrunden som denuttrycks i läroplanen finns med i gemensamma dokument för förskola ochskola. Vi anser att varje kommun kontinuerligt bör genomföra fortbildningför all skolpersonal kring det avsnitt i läroplanen som behandlar skolansvärdegrund, den etiska syn som har lång tradition i vårt samhälle. Varje skolabör sedan göra en plan för hur man i undervisningen och i hela skolansverksamhet, till exempel genom studiecirklar med föräldrarna, kan omsättaskolans värdegrund i praktiken.En positiv skolmiljöFörbättra skolmiljön så att skolan är en positiv, stimulerandeoch trygg miljö för elever och lärare. Nedklottrade väggar,inslagna skåp och allmänt förfall är ett tecken på laglöshet. miljön ges eleverna signalen att ingen ser vad somhänder, ingen bryr sig. Få vuxna skulle finna sig i enarbetsplats där toaletterna inte fungerar, taket läcker ochheltäckningsmattan luktar mögel. En ren och snyggskolmiljö gör eleverna medvetna om sitt eget värde och omandra människors värde vilket är en viktig del ibekämpningen av mobbning.Larmrapporter om bristen på lärare vid höstens skolstart är oroväckandeoch därför måste lärarnas arbetssituation ses över för att skapa godaförutsättningar för både elever och personal i skolan. En stabilpersonalsituation i barnomsorg och skola måste eftersträvas. Undersökningarbör ske i samarbete med de fackliga organisationerna hur personalomsätt-ningen utvecklats. Skolan har utsatts för stora besparingskrav de senasteåren. Antalet lärare, skolvärdinnor, skolsköterskor, skolpsykologer och annanskolpersonal har minskat. Det leder till ett hårdare klimat när de vuxna fårallt mindre tid att ta del av barnens problem. måste vi prioritera skolansverksamhet och lägga resurser på att förbättra personalsituationen.Utforma en handlingsplanmot mobbningVarje förskola och skola är skyldig att utforma egna, tydligaplaner för hur mobbning och våld ska förebyggas ochåtgärdas. ansvarar för att handlingsplanerna finnsoch tillämpas samt att skolorna har en kontinuerlig kontaktmed varandra för att jämföra resultat. Erfarenheterna skadokumenteras och utvärderas. Det finns många färdigamodeller att utgå ifrån.Inför ett lagstiftat ansvarDet ska klart framgå av skollagen att skolpersonalen ärskyldig att förhindra mobbning samt att anmäla till rektor omen elev utsätts för mobbning eller våld i skolan. De vuxnasansvar måste förtydligas när det gäller mobbning och enanmälningsskyldighet för skolpersonalen skulle ge rektornen bättre bild av den psykosociala miljön i skolan. Dettaskulle kunna leda till att åtgärder sätts in på ett tidigarestadium.Samtidigt måste rektorns ansvar bli klarare både vad gäller att förebyggamobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Ingen tveksamhet får rådaom vem som har det yttersta ansvaret. Rektorns ansvar bör anges i skollagen.Information om lag och rätt ska ges kontinuerligt.Samma lag i samhället och iskolanDen lagstiftning som gäller i det övriga samhället skalltillämpas inom skolans område. Brott i form av kränkandebehandling eller våld skall beivras. Det ska vara skolledarensskyldighet att till de sociala myndigheterna och när så ärpåkallat till polismyndigheten anmäla denna typ av brott.Tydliga anvisningar om detta bör finnas i skollagen.KamratstödFler modeller för kamratstöd, det vill säga ungdomar somdeltar i skolans arbete och stödjer elever med särskildabehov, bör utvecklas. De elever som vill ska kunna fåmöjlighet till handledd medling. Att träffa den som mobbatoch få tala om det som skett kan vara ett sätt att läka sår.Medling är ett sätt att visa att konflikter kan behandlas ochbearbetas.Rätt att omplaceramobbande och kränkandeeleverSkolledningen ska kunna omplacera elever som inte tar tillrättelse, till särskild skolgång där de inte kan utsätta elevereller lärare och annan skolpersonal för kränkande handlingar.Det måste klargöras mycket tydligt att det inte är den somblivit kränkt som skall behöva flytta från den skola därhan/hon utsatts för mobbning. Det är mobbaren som, ominga andra åtgärder lyckas, skall förflyttas från skolan. Oftaförekommer grupptryck som den mobbande eleven behöverkomma bort ifrån. En omplacering kan leda till att denmobbande eleven får en möjlighet att ändra sitt beteende,börja på nytt.Vidta åtgärder mot våldetpå filmFilmvåldet, videovåldet och de våldsamma data- och TV-spelen är en naturlig del av barns och ungas vardag.Detta spelar en allt större roll som normöverförare. Barnpåverkas starkt av dessa sinnesupplevelser och har svårt attskilja på verklighet och fantasi. Flera åtgärder finns för att motverka filmvåldets verkningar. Forskningbedrivs på området, de filmer som visas på biografernaförhandsgranskas.Trailrar på TV, video och påbioTrailrar är den programtyp på TV som innehåller störst andelvåld. Trailrar sänds , att jämföra mednyheter som sänds och sport som sänds23 timmar . TV1000:s trailrar består till 50 procentav våld. Vi menar att själva trailern ska beskriva detkommande programmet på ett sakligt sätt. Reklam för ettprogram med våldsinslag ska inte visas under de tider pådygnet då barn kan förväntas vara uppe.Gemensamma insatserI dag finns det möjlighet att via Internet få tag på olikavåldssekvenser. Man ringer ett samtal som kostar en visssumma och förses med ett lösenord. Därefter kan man laddaned klipp ur våldsfilmer eller pornografiska filmer. Detta kankomma att bli ett stort problem . Det är därförviktigt att föräldrar och andra vuxna är medvetna om genomvilka kanaler våld kan spridas.FN:s konvention om barnens rättigheter artikel 3:3 säger attkonventionsstaterna skall säkerställa att institutioner, tjänster ochinrättningarsom ansvarar för vård eller skydd av barn uppfyller av behöriga myndigheterfastställda normer, särskilt vad gäller säkerhet, hälsa, personalens antal ochlämplighet samt behörig tillsyn.Vi är övertygade om att det går att vända trenden. Genom kraftfullainsatser och personligt engagemang kan vi minska mobbningen och på så sättge barn och ungdomar en lyckligare uppväxt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nollvision skall vara målet i arbetet att motverka mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att varje kommun bör genomföra en fortbildning för allskolpersonal om skolans värdegrund,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att varje skola bör ha en plan för hur man kan omsätta skolansvärdegrund i praktiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sociala färdigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämpningen avmobbning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalsituationens betydelse för bekämpningen av mobbning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i varje kommun skall finnas en barn- och ungdomsplan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolledarens skyldighet att anmäla brott till de socialamyndigheterna och när så är påkallat till polismyndigheten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medling,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av organiserad tillsyn över elevernas aktiviteter inte baranär undervisningen pågår utan även under raster,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att omplacera mobbande och kränkande elever,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information om våldets konsekvenser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reklam för ett program med våldsinslag inte skall visas underde tider då barn kan förväntas vara uppe.Stockholm den 28 oktober 1998Inger ()()()()()()()()()()()()()()()()()