ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A206av och ()Arbetsmarknadspolitiska medel och lokala beslutRegeringen lanserar i propositionen om Regional tillväxtföljande förslag till övergripande mål för regionalpolitik: "attutifrån de förutsättningar som finns i varje region stimuleratill en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler ochväxande företag och därmed ökad sysselsättning för bådekvinnor och män".De regionala tillväxtavtalen syftar till att åstadkomma en bättre samverkanoch helhetssyn mellan de organ som arbetar med tillväxt- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder på lokal, regional och central nivå. Viatillväxtavtalen ska näringslivsfrämjande åtgärder inom olika politikområdensamordnas och utvecklas. Detta är bra och välkomnande initiativ. Tilltron tilldecentralisering och den lokala nivåns möjligheter har på ett tydligt sättstärkts. Därför är det anmärkningsvärt att regeringen inte vågar ge denregionala och lokala nivån större frihet att hantera de medel som står tillarbetsmarknadspolitikens förfogande. avslås arbetsförmedlings-kontorens äskanden om friare användning av arbetsmarknadspolitiska medels k fribudgetar utan någon som helst förklaring. Detta kan inte kallas bättrelokal samverkan och helhetssyn, än mindre inrymma den i tillväxtavtalenangivna utgångspunkten att de specifika förutsättningarna i landets regionerskall stimuleras.I samband med bildandet av ett nytt Näringsdepartement så betonadesvikten av att sammanföra tillväxtfaktorerna som arbetsmarknad, näringslivoch infrastruktur. Därmed finns nu argumenten för att bryta den centraltstyrda arbetsmarknadspolitiken och ge länsarbetsnämnderna och de lokalaarbetsförmedlingskontoren möjlighet att bli just den aktiva part somregeringen efterfrågar i de regionala/lokala tillväxtavtalen. Denna lokalasamordning behövs för att kunna stimulera de specifika förutsättningar somdet regionala/lokala näringslivet har.Genom ovanstående kommer även de lokala arbetsförmedlingsnämndernaatt ges en konkret möjlighet att forma lokala tillväxtavtal. Därmed gesmöjligheter för den lokala arbetsmarknadspolitiken att spela en mer aktiv rollt ex genom att ingå i regionala/lokala partnerskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad lokal frihet att hantera arbetsmarknadspolitiska medel.Stockholm den 20 oktober 1998Åsa ()()
mot · GM02A207 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A207av m.fl. (s)Arbetsmarknaden och generationsväxlingRegeringens förslag om generationsväxling är ett väldigt braförslag. Det finns alldeles för många yngre långtidsarbetslösasom hamnat utanför arbetsmarknaden. Med engenerationsväxling underlättar man för fler yngre att kommain på arbetsmarknaden. Det finns väldigt många äldre sominget hellre vill än att lämna sina arbetsuppgifter till förmånför någon yngre. I nuvarande regler har man satt enåldersgräns vid för att få använda sig avgenerationsväxlingen. Vi motionärer tycker att detta förslagskall utvärderas och en konsekvens- ochkostnadsbeskrivning göras av att eventuellt sänkaåldersgränsen. Inom många fackförbund finns s kavtalspension vilket innebär att en del arbetstagare redan nukan sluta . Vid användandet av dessaavtalspensioner kommer inte någon yngre arbetslös in på denplats som den äldre lämnar. Det finns inget krav påarbetsgivaren att ställa den plats till förfogande för någonannan. I och med generationsväxlingen finns ändå en störremöjlighet för en yngre att ersätta den äldre arbetstagaren. Vitycker därför att det är viktigt att man ser över möjlighetenatt utreda vad en sänkning av åldersgränsen skulle kosta ochvilka konsekvenser det skulle få.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om generationsväxling.Stockholm den 22 oktober 1998Laila ()()Per ()()
mot · GM02A209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A209av ()Arbetslöshetsersättningen för fast deltidsanställdDen som har en fast deltidsanställning som oftast kombineras medytterligare arbeten har inte rätt att erhålla ny a-kasseperiod utan erbjudsistället att säga upp sin fasta deltidsanställning och stämpla på heltid.Detta fungerar säkert i städer där det finns fler arbeten att söka, men pågles- och landsbygd blir detta oftast ett problem då många arbeten ärsäsongsbundna eller deltidsanställningar inom servicenäringen. Det kanockså vara svårt att höja sysselsättningsgraden inom dessa företag.Jag anser att deltidsarbetande bör kunna medges möjlighet att få arbets-löshetsersättning upp till heltid. man stämplar använder mandenna till utbildning eller till att aktivt arbeta för att hitta ytterligaresysselsättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslöshetsersättning och deltidsarbetslöshet.Stockholm den 21 oktober 1998Erik ()
mot · GM02A210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A210av ()Arbetslöshetsersättning till enmansföretagSituationen för att erhålla a-kasseersättning för företagär att man låter företaget vara vilande under perioden.Ersättningen räknas utifrån ett snitt på de senaste tre åren.Man har också bara möjlighet att ta ut detta en gång iföretaget. Nedgången i företaget får inte heller varasäsongsbunden. Att ha ett företag vilande kan enligt minmening innebära att man måste påbörjaen avveckling av företaget på grund av en tillfällig svacka iföretaget. företaget är vilande kan man juinte marknadsföra företaget och därigenom få in nya kunderså att man kan fortsätta i företaget. Däremot har man kvarkostnader som finns i företaget, som skall betalas med den a-kasseersättning man får.Det finns ett antal åtgärder för att underlätta för enmansföretagen:1. När man ser att man kommer att få en tillfällig svacka i företaget pågrund av säsong eller annan ej påverkbar åtgärd beroende på företagetskunder. Exempelvis ett utbildningsföretag som säljer uppdragsutbildningartill kommunen kan under lov etc. inte räkna med några utbildningar utanmåste då täcka denna ordernedgång med annat arbete. infaller då ävenannan verksamhet också är låg, exempelvis under semestrar, vilket gör attföretaget har svårt att hitta kunder. Ett annat exempel kan vara företag somunder delar av året har företag inom turistbranschen och som har arbeteandra delar av året. Lösningen är att företaget tar kontakt med t.ex. bank,affärsrådgivare eller revisor för att titta igenom företagets situation.2. Att företaget efter genomgång av verksamheten erhåller ett intyg somberättigar till a-kasseersättning under t.ex. 3 månader per år.3. Att under a-kassetiden aktivt arbeta för att hitta nya kunder till företaget,utbilda sig, eller marknadsföra företaget. Om företaget däremot får in kunderunder perioden skall dessa redovisas som utfört arbete.4. Kontroll av rapporteringen skall kunna göras av bank, affärsrådgivareeller revisor.5. Genom möjlighet till a-kasseersättning för studier harenmansföretagaren en rimlig chans att kunna höja sin kompetens utan attsamtidigt arbeta för att hålla företaget igång. Som det är måsteföretagaren oftast ha stängt för att kunna delta i utbildningar. I ett företagmed anställda kan ju produktionen hållas uppe trots att någon är borta förutbildning. Ev. vikarie i enmansföretag kan ibland vara en lösning omföretaget har den typ av verksamhet som tillåter detta och skall då i förstahand prövas. Fungerar det inte skall a-kasseersättning kunna utgå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om a-kasseersättning för enmansföretagare.Stockholm den 23 oktober 1998Erik ()
mot · GM02A211 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A211av ()IT-satsningar för kulturarvetI budgetpropositionen 1998/99:1, utgiftsområde 17, föreslåsen särskild satsning - kulturarvs-IT för att göra samlingarnavid centrala kulturarvsinstitutioner och regionala museer mertillgängliga.Den tidigare satsningen av de så kallade Sesampengarna från Arbetsmark-nadsdepartementet gick till registrering och vård av föremål.Sesamprojektet var framgångsrikt och bidrog till bevarande av en stormängd kulturföremål.När beslöt om dessa Sesampengar beslöts också att hembygds-rörelsen med sina cirka tusen hembygdsmuseer skulle få del av dessa medelliksom centrala och regionala museer.Det är ingen överdrift att påstå att Sesampengarna, som kom hembygds-rörelsen tillgodo, blev av stor betydelse för många hembygdsmuseer.Dessa fick hjälp såväl med registrering som föremålsvård. Här förtjänaräven alla ideella insatser från engagerade föreningsmedlemmar framhållas.Det finns således all anledning att vid den föreslagna kulturarvs-IT-sats-ningen låta den samlade hembygdsrörelsen omfattas av försöksverksamheteni likhet med vad som skedde inom Sesamprojektet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hembygdsrörelsens samlingar får omfattas av den föreslagnasatsningen på kulturarvs-IT.Stockholm den 21 oktober 1998Elisabeth ()
mot · GM02A212 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A212av ()Ungdomars inträde på arbetsmarknadenDet blir allt svårare för ungdomarna att få fäste på arbetsmarknaden. Detinnebär att många ungdomar tvingas ut i en arbetslöshetssituation somkan vara svår att ta sig ur. En lång arbetslöshetssituation för en ungmänniska kan få svåra konsekvenser för framtiden. Alla möjlighetermåste prövas för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknadenom inte dagens ungdomar ska bli förlorare i samhället.Många olika åtgärder vidtas för att hjälpa ungdomarna med sysselsättningoch utbildning. Det flesta av åtgärderna prövas inom befintliga regelsystemmed de begränsningar det innebär. Det är dags att pröva generella åtgärder avännu oprövad art för att underlätta kommande generationers inträde påarbetsmarknaden. Ungdomars inträde i arbetslivet är en av grundbultarna föratt få en förbättrad arbetsmarknad som får positiva effekter påandra delar av samhället.I många fall hävdas att lönekostnadsnivån är för hög för att nyanställaarbetskraft och då i synnerhet oerfarna ungdomar. diskuteras ingångs-löner och ibland de sociala avgifterna. Ett fullskaleförsök inom ett geo-grafiskt begränsat område där arbetsgivaravgifterna tas bort helt för dem somanställer ungdomar bör prövas. Detta betyder förhoppningsvis att ung-domarna får en starkare ställning på arbetsmarknaden och därigenom lättarefår arbete. Dessutom kan fler få arbete på grund av lägre kostnader förarbetsgivarna. För samhället betyder det lägre kostnader för arbetsmarknads-och socialpolitiken. De stora vinnarna är dock ungdomarna som får arbeteoch därmed ökad framtidstro samt möjlighet att förverkliga sina framtids-planer.På förslag av regeringen har utsett län att varaen av 6 regioner i , en av 80 regioner i EU, ingående i en syssel-sättningspakt. Medel har avsatts för att inventera och komma med förslag pååtgärder som även i ett längre perspektiv ger en förbättrad arbetsmarknad.Förslagen kan omfatta hela länet men även enskilda kommuner eller delardärav. Medel för att genomföra åtgärder kan tas ur befintliga program, t exmål 3, 4 och 5b samt nationell finansiering via befintligt arbetsmarknads-anslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullskaleförsök i län med slopad arbetsgivaravgift pålöner till ungdomar.Stockholm den 21 oktober 1998Agne ()
mot · GM02A217 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A217av ()Arbetsmiljön i kretsloppsarbetetKretsloppsarbetet är viktigt för att vi människor ska kunna utveckla dethållbara samhället. En del i denna utveckling som kommit iskymundan är arbetsmiljöproblem i samband med detta arbete. Sedanlänge vet vi att arbetsmiljöfrågorna när man hanterar använt material ärsvåra att lösa. Det finns skadliga ämnen och man vet vilka verkningar dehar både på människan och på den omgivande miljön, men de har intealltid beaktats när man beslutat sig för olika verksamheter inomkretsloppsarbetet.Några problem som direkt visar sig är innehållet i sopor och avfall, t exmögel, kvicksilver, kadmium och asbest. kan bara valet av metod föromhändertagandet lösa problemet. Att låta användarna av olika materialsjälva sortera i olika fraktioner och att sorteringen sedan sker maskinelltinnebär mindre påfrestningar på dem som hanterar avfallet än om någonmänniska ska stå och sortera olika fraktioner av avfall. Att helt undvikaproblemen är inte möjligt, men arbetarskyddsfrågorna måste i varje enskiltprojekt beaktas, kostnader för skyddet måste tas med i kalkylerna för det ochtillsynsmyndigheten måste också vara uppmärksam på att gamla problem kankomma tillbaka i nya verksamheter. Avfallshanteringen är bara ett områdedär det redan nu finns dokumenterade arbetsmiljöproblem. På många andraområden finns andra eller liknande problem som behöver uppmärksammasoch åtgärdas om inte kretsloppsarbetet ska innebära ett steg tillbaka påarbetsmiljöområdet.För att få ett bättre begrepp om vilka problem som finns, vilka kostnadernaär inom området och hur dessa ska finansieras bör en inventering snarastgenomföras och regeringen återkomma till med förslag till åt-gärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning och förslag på åtgärder för att säkra arbetsmiljön inomkretsloppsarbetet.Stockholm den 23 oktober 1998Birgitta ()
mot · GM02A218 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A218av ()Lokala arbetsförmedlingsnämnderDynamisk arbetsmarknadspolitikFör att arbetsmarknadspolitiken skall bli dynamisk behövs lokalförankring och idéer från alla parter. Sedan någon tid tillbaka finns lokalaarbetsförmedlingsnämnder där kommunerna nominerat representanter,som utgör majoriteten i nämnderna. Därutöver innehåller nämndernaföreträdare för näringslivet, fackföreningsrörelsen, arbetsförmedlingarnaoch länsarbetsnämnderna. Genom denna nyordning gavs möjlighet förfler att engagera sig och bli delaktiga i den lokalaarbetsmarknadspolitiken. De nya arbetsförmedlingsnämnderna har dockinte haft makten över resurserna, vilket gjort att nämnderna till stor delinneburit ett spel för gallerierna.Eftersom arbetsmarknadspolitiken behöver förankras lokalt, hos demänniskor som arbetar och berörs av den lokala arbetsmarknaden, bör regel-verket för arbetsförmedlingsnämnderna förändras. Detta för att kommunernaskall kunna tillsätta - inte bara nominera - personer med olika erfarenhetersom företagare, anställda, arbetslösa, studerande, fackliga förtroendevaldaoch politiker. Från statens sida skall endast utses myndighetens företrädare inämnden.Arbetsförmedlingsnämnderna har litet reellt inflytande över arbets-marknadspolitiken. Regeringen styr arbetsmarknadspolitiken genom volym-krav och andra regelverk. Då har kommunerna mycket små möjligheter attpåverka politiken efter de lokala förutsättningarna. Möjligheten att knytakompetenta personer till nämnderna blir också liten då syftet kan kännasvagt.Det nya arbetssättet - en decentraliserad arbetsmarknadspolitikIstället för dagens stelbenta och centraliserade arbetsmarknadspolitik börett nytt system/arbetssätt initieras. Statsmedel för arbetsmarknadspolitikbör huvudsakligen fördelas till landsting/regioner, som sedan fastställeren modell för fördelning av medlen till sina respektive kommuner.Landstingen/regionerna avgör vilken andel av medlen som skall behållasför läns-regionövergripande verksamhet (t ex vissutbildningsverksamhet) och som skall hanteras av en avlandstingen/regionerna tillsatt länsarbetsnämnd.De lokala arbetsförmedlingsnämnderna beslutar sedan över hur tilldeladeresurser skall fördelas. Länsarbetsnämnderna skall inte kunna överpröva delokala arbetsförmedlingsnämndernas beslut. En överprövning bör istället skei allmän förvaltningsdomstol.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om decentraliserad arbetsmarknadspolitik.2.Stockholm den 26 oktober 1998Sofia ()
mot · GM02A220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A220av Skånberg och ()Arbetslösheten och friårObalansen är stor mellan dem som har arbete och arbetar för mycket ochdem som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen.Många skäl talar för att möjliggöra ett sabbatsår för människor . Det skulle öka livskvaliteten för de människor som vill få en paus i sittyrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning och andra personliga projekt.Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälleför arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det justbristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar främstarbetslösa ungdomar och kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden.Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn medbarntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då manfortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrandeföräldrar.Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälleatt pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annankulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivitetablerad.Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara enförberedelse för att meningsfullt och kreativt liv som pensionär.En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativafinansieringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengarfrån a-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för en arbets-lös att få arbete, eller genom förtida uttag ur egen ATP och folkpension.Utredningen bör också överväga de dynamiska effekterna genom minskadarbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som kan göras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt tillsätta en utredning om sabbatsår.Stockholm den 23 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()
mot · GM02A222 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A222av och ()NyföretagareAlla som startar ett eget företag kan intyga att det är ett stort steg. Atttesta sin affärsidé och få arbeta med något helt själv är både en stormöjlighet men även ett risktagande. De flesta satsar inte bara sin själ, tidoch kraft utan även resurser. För många innebär starta eget-bidraget enbra grund att stå på. Starta eget-bidraget beviljas och är ettutbildningsbidrag som motsvarar a-kassa. För dem som inte har a-kassautgår ett stöd på ca . Många sökande lägger in omförlängning av starta eget-bidraget och kan efter en kort utredning fåytterligare sex månader.Huvudproblematiken börjar då ungefär 10 månader har passerat, då dennyetablerade företagaren känner osäkerhet om lönsamheten i företaget. Vidden tidpunkten måste han bestämma sig om en fortsättning på företaget ellerom en nedläggning, eftersom det tar ca att avsluta ett företag.Många nyföretagare känner att det är just i detta skede som han har lärtkänna sin bransch och kommit igång.Efter tolv månader beräknas ersättningen från arbetslöshetskassan på deninkomst du har från ditt nystartade företag. Detta innebär att många känneren stor osäkerhet och att det är ett stort risktagande att fortsätta ett företagefter de 12 månaderna. Flera väljer istället att inte fortsätta med sitt företagutan går tillbaka till arbetslöshet.En rad förändringar har redan tagits av regering och riksdag i syfte att göradet lättare för nyföretagande. Ett exempel är att det skall vara enklare att fåF-skattsedel, skattekonto och att småföretagare endast skall behöva hakontakt med en myndighet vid själva startandet av företaget. Även småföre-tagardelegationen har lämnat en rad förslag som skall underlättasmåföretagandet. Det vore rimligt att i regeringens fortsatta arbete med dessafrågor se över problematiken med den ekonomiska ersättningen från arbets-löshetskassan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nyföretagande.Stockholm den 22 oktober 1998Annika ()()
mot · GM02A223 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A223av och ()DeltidsarbetenArbetet har en central plats i våra liv. Det ger oss enmöjlighet att utvecklas och att syssla med intressanta ochengagerande uppgifter. Arbetet ger oss möjligheten tillförsörjning och därigenom kunna förverkliga våra drömmar.Tyvärr är det så att det finns många framför allt kvinnor ibranscher som kommun, landsting, handel, hotel ochrestaurang som inte helt kan försörja sig på sitt arbete.Genom att arbetsgivarna inte ger heltidstjänster, utan mångagår på olika former av deltid, leder det till att försörjningeninte tryggas.För att förändra detta och för att pressa på har regeringen och påolika sätt ökat trycket på arbetsgivarna. Det har tyvärr inte lyckats specielltbra, utan fortfarande så är det arbetstagarna som får bära kostnaderna för endålig personalpolitik.Ett exempel är de förändringar i arbetsrätten som ger rättighet till mertidoch övergången från vikariat till fasta tjänster. Dock kan vi se att andelen avdem som arbetar, vilka har olika deltidstjänster, ligger ganska kring25 %, andelen som har deltid inom detaljhandeln ligger kring och dettahar inte förändrats . Du har möjligheten att, omdu får en fast tjänst på deltid, stämpla upp till den tidigare tjänstgörings-graden . Vi har alltså en bortre parentes i denna delav arbetslöshetsersättningen. Detta tvingar i praktiken deltidsanställda att blitillfälligt anställda. Antalet tillfälliga anställningar har drastiskt ökatunder desenare åren. Det kan inte vara rimligt att staten går in och tryggar försörjningen närarbetsgivarna vill ha deltidstjänster av rent praktiska skäl. Konsekvensen avdetta är dock att arbetsgivarna inte har förändrat sitt agerande och att dearbetslösa tackar nej till fasta deltidstjänster eftersom de vet att i längdenkande inte försörja sig. Det finns även de kvinnor, för det är mest kvinnor sominnehar deltidstjänsterna, som har sagt upp sig för att de genom det system vinu har inte kan försörja sig på sin tjänstgöringsgrad. Det är i dettasammanhang viktigt att framhålla att naturligtvis finns det de som vill arbetadeltid men problemet gäller främst ensamstående kvinnor som jobbar påofrivillig deltid.Just nu sitter en utredning och tittar på hela problematiken med deltids-tjänster när det gäller arbetstid, kompetensutveckling och så vidare. Detabsolut bästa hade varit om man på olika sätt hade kunna ge alla dem somidag går på deltid en heltidstjänst. En annan möjlig väg att gå för att sättapress på arbetsgivarna är att ha differentierade arbetsgivaravgifter för del-tidstjänster och heltidstjänster. Det leder också till att arbetsgivarna skullevara tvingade att redovisa hur många deltidstjänster de har. Den högrearbetsgivaravgiften skulle kunna gå tillbaka till företaget i form av riktademedel för kompetensutveckling till de deltidsanställda. Det är vår förhopp-ning att regeringen beaktar detta i sitt fortsatta arbete med deltidsarbets-ösheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om deltidsarbeten.Stockholm den 23 oktober 1998Annika ()()