mot · GM02Fi201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi201av m.fl. (mp)Folkomröstning om EMUInledning - riksdagsvalet enmissad chansRiksdagsvalet var en missad chans för svenska folket att taställning till EMU, helt enkelt då Socialdemokraternas"vänta och se"- inställning avförde EMU-frågan frånvaldebatten. Därmed måste den riksdag som valts förmandatperioden anses sakna kompetens att fatta beslut omett svenskt inträde i EMU. Dock innebär inte detta att "väntaoch se" är ett realistiskt förhållningssätt i EMU-frågan. Elvaav EU:s medlemsländer skall redan den 1 januari 1999förenas med gemensam valuta och centralbank. Undermandatperioden, , kommer taöver ordförandeskapet i ministerrådet. Att då inte ha enuttalad åsikt i EMU-frågan är politiskt ohållbart, och trycketkommer därför att vara mycket stort på att skallfatta ett slutgiltigt beslut . För att komma till rättamed denna problematik föreslår att riksdagenbeslutar att ett beslut om svenskt inträde i EMU:s tredje fasmåste underställas en folkomröstning.SmyganpassningTrots att den officiella linjen är "vänta och se" har riksdagenanpassat den ekonomiska politiken till de krav som enframtida låsning av kronan till euron kräver och drivitigenom första omgången av grundlagsändringar när detgäller ställning. anser att det ärorimligt att på detta sätt anpassas till EMU utan attmedborgarna fått möjlighet att ta ställning till den avgörandefrågan - huruvida vi ska gå med i eller inte.Den svenska riksbankenDen svenska är en myndighet underriksdagen. Den svarar för försörjning av sedlar ochmynt, förvaltar den svenska valutareserven och driver enaktiv penning- och valutapolitik. styrs av åttafullmäktige, av vilka sju är valda och ansvariga införriksdagen. Konstitutionellt går det därmed att utkrävademokratiskt ansvar av . Lagstiftningenbeträffande är fördelad mellan regeringsformen,riksdagsordningen och riksbankslagen. Regeringsformen haren speciell ställning och syftet med den är att ge grunder förframför allt fördelningen av offentliga funktioner mellanriksdagen, regeringen, förvaltningsmyndigheterna,domstolarna och kommunerna. Riksdagsordningen är inte engrundlag, men har grundlagskaraktär genom att ändringarkräver kvalificerad majoritet. I riksdagsordningen behandlasfrämst procedurfrågor för arbete. Riksbankslagenär en specialförfattning som främst reglerar , arbetsuppgifter och administration m.m.Vilande grundlagsändringI överlämnade regeringen en proposition omRiksbankens ställning till , 1997/98:40. Därföreslås att ska ha ansvaret för penningpolitikenoch att ställning ska stärkas. Vidare föreslås attdet i regeringsformen tas in ett uttryckligt förbud förmyndigheter att bestämma hur ska besluta ifrågor som rör penningpolitiken. En motsvarandebestämmelse om att en ledamot av direktionen inte får sökaeller ta emot instruktioner när han fullgör penningpolitiskauppgifter tas in i riksbankslagen, där också övrigabestämmelser om direktionen och dess arbetsuppgifter finnssamlade. Instruktionsförbudet omfattar alla penningpolitiskabeslut, även beslut angående tillämpningen avvalutapolitiken.Vidare föreslås att målet för penningpolitiken ska vara att upprätthålla ettfast penningvärde. Detta mål anges i riksbankslagen. skadärutöver, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för denallmänna ekonomiska politiken, i syfte att uppnå hållbar tillväxt och högsysselsättning.Riksbanksfullmäktige avskaffas i sin nuvarande form och ersätts av ettkontrollorgan med samma namn. Fullmäktiges uppgifter anges iriksbankslagen. Fullmäktige ska utses av och bestå av elvaledamöter med lika många suppleanter. Mandatperioden ska vara . Ifullmäktiges uppgifter ingår bl a val av riksbankschef, vice riksbankschefoch direktionen i övrigt, totalt bestående av sex heltidsanställda ledamöter.Direktionens mandatperiod är sex år.Det kommer att vara näst intill omöjligt att avsätta riksbankschefen ochdirektionen, exempelvis kan förändrade politiska styrkeförhållanden iriksdagen aldrig vara en grund för att tillsätta en ny riksbankschef.Riksbankschefen får avsättas "endast om han inte längre uppfyller de kravsom ställs för att han skall kunna utföra sina uppgifter eller om han gjort sigskyldig till allvarlig försummelse". Om en ledamot av direktionen bryter motinstruktionsförbudet bör det bedömas som en sådan allvarlig försummelsesom utgör grund för avsättning.Riksbanksfullmäktiges ordförande och vice ordförande ges rätt att närvaravid direktionens sammanträden, med yttranderätt, men utan förslags- ochrösträtt.Riksdagen antog grundlagsändringarna som vilande. I ettavseende avvek från regeringens proposition. ska iinformationssyfte lämna en rapport om den fördapenning- och valutapolitiken till finansutskottet och inte till , somregeringen hade föreslagit. Det blir därmed inte någon motionsrätt ochriksdagsbehandling av redogörelserna.SedelmonopoletI propositionen saknades en viktig fråga, Riksbankensgrundlagsstadgade ensamrätt att ge ut sedlar. 9 kap. 13 §regeringsformen föreskriver att endast har rättatt ge ut sedlar och mynt. ska enligt 5 §riksbankslagen bestämma utformningen av de sedlar ochmynt som banken ger ut. Enligt 5 § andra stycket är sedlaroch mynt som ges ut av lagliga betalningsmedel.Dessa regler syftar till att trygga betalningssystemet ochpenningvärdet genom att omöjliggöra för andra änRiksbanken, t ex svenska affärsbanker eller andra finansiellainstitutioner, att ge ut svenska sedlar och mynt. Ivalutaunionens tredje fas är det emellertid den europeiskacentralbanken (ECB) som har ensamrätt att tillåtasedelutgivning, och både ECB och nationella centralbankerinom valutaunionen kan ge ut sedlar som är legalabetalningsmedel.Enligt en promemoria från , presenterad , ärdet inte nödvändigt att ändra grundlagens bestämmelser om Riksbankenssedelutgivning, detta då genom medlemskapet i EU redan gått medpå att det är den som beslutar om sedelutgivningeni valutaunionen. Några ytterligare lagändringar behövs därför inte.Europeiska monetära institutet () skriver i sitt yttrande överlagändringarna om ställning, , att det förett svenskt deltagande i den tredje etappen av EMU krävs att bestämmelsenom ensamrätt att ge ut sedlar ändras. Sedelutgivningsmonopoletkan dock anses gälla sedlar i nationella valutaenheter och detta monopol kan behållas till dess nationella sedlar upphör attvara lagliga betalningsmedel.Regeringens ståndpunkt är att bestämmelsen om sedelutgivning iregeringsformen skall "anpassas till de faktiska förhållandena" i sambandmed ett riksdagsbeslut om svenskt inträde i EMU.AvdemokratiseringVi befinner oss i ett skede av en radikal omdefiniering avdemokratibegreppet. Kraven på effektivitet ochhandlingskraft anses allt oftare som viktigare än att beslutenfattas demokratiskt, och allt starkare röster hörs om attfolkets demokratiskt valda företrädare bör stå tillbaka förteknokrater. EMU är ett stort steg i en sådan process.Demokrati, i den mening vi känner ordet, bygger på att folket måste kunnautkräva ansvar från dem som förvaltar makten. I EMU:s konstruktion saknasvarje möjlighet för folket att utkräva något som helst ansvar, varken ifråncentralbanken som organ eller ifrån bankens ledningspersoner. Denoberoende lägger fast penningpolitiken oavsett valutgångarna imedlemsländerna.Huvudmålet är att uppnå prisstabilitet, oavsett hur stor arbetslösheten är,oavsett att det krävs stora investeringar för att komma till rätta med miljöför-störing etc. Enligt riksbankslagen kommer det att vara bättre med tvåprocents inflation och tio procents arbetslöshet än fyra procents inflation ochfem procents arbetslöshet, vilket innebär att om arbetslösheten skulle sjunkaoch inflationen stiga en aning är det skyldighet att höja räntanför att pressa ned inflationen, även till priset av att arbetslösheten ökarigen.Detta oavsett vad folket, eller folkets valda representanter i , anser.Miljöpartiet menar att innan tar beslut om ett inträde i EMU måstedet föras en bred diskussion om hur demokrati ska utformas iframtiden. För att engagera människor i detta är det inte bara demokratisktnödvändigt, men också en viktig pedagogisk poäng att låta folket avgöraEMU-frågan i en folkomröstning.Inget ekonomiskt projektDen djupgående argumentation som ekonomerna för omtänkbara ekonomiska för- och nackdelar med EMUreducerar EMU-debatten till att handla om något som ärlångt ifrån det centrala i EMU, och i sammanhanget endastav marginellt intresse. EMU är inte i första hand ettekonomiskt projekt, utan ett politiskt projekt, med syfte attknyta EU:s medlemsländer närmare varandra i vad som islutändan skall bli en federation. De argument som framförsom att EMU-frågan är allt för komplicerad för att avgöras ien folkomröstning, då ett ställningstagande anses förutsättastort nationalekonomiskt kunnande, är därför inte hållbara.De politiska resultaten av EMU är de avgörande, och dessakan naturligtvis var och en ha en åsikt om!Vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av EMU kan vi här kort kon-statera att en gemensam valuta gör det enklare att resa mellan medlems-länderna för privatpersoner, men argumentet att en gemensam valuta skullepåverka företagens möjligheter att nå en större marknad är ytterst tveksamt.Dels är växlingskostnader mycket marginella i jämförelse med t extransportkostnader, eller kommer i alla fall att vara i ett ekologiskt hållbartsamhälle med högre beskattning av koldioxidutsläpp etc. Dels har EMU:smedlemsstater i hög grad olika förutsättningar, olika kulturer, olika handels-mönster, olika välfärdssystem, olika näringsliv och olika ekonomiskakonjunkturer. EU är därför inte något optimalt valutaområde och ett valuta-samarbete riskerar därför leda till stora regionala slitningar.I valutaunionens fotspår följer också en gemensam finanspolitik. Detinnebär att både skattesystemen och utgiftssystemen i medlemsländernamåste likriktas. blir ett utkantslän med begränsat ekonomiskt själv-styre. Detta förstärks av att EMU, för att kunna konkurrera framgångsriktmed andra ekonomiska stormakter som och , kommer att bedrivaen ekonomisk politik där resurser koncentreras och stordriftsfördelarutnyttjas i högre grad, vilket innebär att riskerar att dräneras påkapital, naturresurser och kompetens. löper dessutom en särskilt storekonomisk risk genom sina delvis annorlunda handelsförbindelser ochekonomiska beroende av regioner utanför EU. Det gäller särskilt det storadollarberoendet i svensk exportindustri. Detta innebär attomvärldsförändringar kan slå väsentligt annorlunda mot än motEMU:s dominerande länder. Det innebär också att den penning- ochvalutapolitik som kommer att tillämpas i EMU emellanåt kommer att vara tillnackdel för jämfört med andra presumtiva EMU-länder. Sverigepassar helt enkelt särskilt dåligt in i den planerade valutaunionen.Inte heller argumentet att en gemensam valuta skulle innebära ökadekonomisk stabilitet är gångbart. Inget säger att en större valuta nödvän-digtvis är mer stabil än en mindre, vilket bl a den japanska yenens fall visar.Hotet mot stabiliteten är spekultationsekonomin som sådan och den finnskvar oavsett om spekulationen sker i kronor eller euro. För att komma tillrätta med de problem spekulationsekonomin skapar kräver istället regler för kapitalmarknaden. Det ska inte vara möjligt att spekulerasönder välskötta länders valutor!Folkomröstningen 1994Resultatet av EU-förhandlingarna presenterades som en totalsvensk seger. storsatsade för att spridaen välfriserad bild av avtalet till såväl media som tillremissinstanser och myndigheter. Resultatet avmedlemskapsförhandlingarna redovisades idepartementspromemorian medlemskap i (Ds1994:48) som skickades ut på bred remiss, medan den riktigaavtalstexten (Ds 1994:60) dröjde. Promemorian behandladefrågan om skyldighet att gå in i EMU:s tredje fasmycket kortfattat. Där angavs att har rätt att göra sånär vi uppfyller konvergensvillkoren, men att vi inte harnågon skyldighet, saken förklarades vara "en intern svenskangelägenhet", där det är sak att fatta beslut.Broschyren distribuerades till samtliga hushåll. I broschyrenpåstås att det är som ska avgöra frågan om ska anslutas tillEU:s gemensamma valuta och centralbank när den frågan blir aktuell: "Dettahar gjort klart i förhandlingarna. "Att EMU-frågan inte avgjordes i folkomröstningen är ocksåuppenbart om man går tillbaka till det som regeringen sade 1993 och1994. EU-minister underströk i samband med förhand-lingsstarten i , i sitt tal i den 10november 1993 och i Ds 1994:48 att "ett slutligt svenskt ställningstagande"till EMU kommer att göras längre fram "i ljuset av den fortsattautvecklingen". Allt material från ja-sidan upprepade denna ståndpunkt.Det var denna "vänta-och-se-vi-bestämmer-oss-längre-fram"-linje somenligt , tidigare styrelseledamot i ochen av ja-sidans dolda strateger inför folkomröstningen ,möjliggjorde den breda ja-alliansen och därmed ett ja i folkomröstningen. "Om EMU tydligt funnits med på ja-sidans agenda då är jag övertygad omatt vi som arbetade för det svenska EU-medlemskapet inte skulle ha lyckats.Men valde vi mycket medvetet och systematiskt att vifta EMU-frågan åtsidan och hänvisa till att frågan skulle avgöras i separat, svenskparlamentarisk ordning längre fram", bekänner i ett brev tillSvenska (7/5 -98).Även i propositionen står det klart och tydligt att "ett slutligt svensktställningstagande till övergången från den andra till den tredje fasen av EMUkommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet medfördragen. Den interna svenska beslutsordningen innebär att det ytterst ärriksdagen som skall ta ställning." 1994/95:19 Del 1 s. )Den svenska handlingsfrihet underströks också tydligt i deutskottsutlåtanden som var underlaget för beslut. (Proposition1994/95:19, del I; betänkande 1994/95:UU 5.) I finansut-skottets yttrande (1994/95:FiU I), som låg till grund för utrikesutskottetsbetänkande, hette det:Om kommer att deltaga i en tredje fas av EMU beror dels på om visjälva vill. kommer inte att automatiskt bli medlem i den slutligavalutaunionen enbart därför att vi ratificerar medlemskapet i EU.Att nu hävda att resultatet av folkomröstningen perautomatik skulle innebära ett ja till svenskt deltagande iEMU är därför fullständigt absurt. I en intervju i (SvD 28/6 1998) påstår riksbankschefen,moderaten , att vi i vårt anslutningsfördraghar förbundit oss att gå med i och att om vi står utanförtvingas lämna EU:Förr eller senare kommer att behöva välja mellan att gå med i EMUeller att lämna EU. har inget formellt undantag frånMaastrichtavtalet och den ensidiga deklarationen från svensk sida om att ståutanför den monetära unionen håller inte hur länge som helst.Hans, och andras, uttalanden om att ett fortsatt medlemskap iEU kräver att går med i må vara korrekta, menslutsatsen att därför måste gå med i är felaktig,det finns naturligtvis också alternativet att lämnarEU. Om EMU och EU, så att säga, förutsätter varandra, ärriksdagen naturligtvis inte heller rätt instans att fatta beslut;frågan måste underställas en ny folkomröstning, eftersomfolket 1994 faktiskt sagt ja till ett svenskt medlemskap i ,"enligt ", men inte i EMU. Visar sigdenna kombination i realiteten vara omöjlig är en nyfolkomröstning det enda demokratiskt acceptablaalternativet.Sverige klarar inte allaEMU-kravNär bestämde vilka EU-länder som ska ingå i valutaunionen från starten,konstaterades att inte uppfyller "de nödvändigavillkoren för införande av den gemensamma valutan".Sverige underkändes med hänvisning till att vi inte deltagit iEU:s växelkurssamarbete , att den svenska kronan varitför instabil i förhållande till andra EU-valutor, samt attlagstiftningen som reglerar verksamhet inte ärförenlig med och ECB-stadgan.I dag uppfyller de viktigaste inträdeskraven, med ett undantag; densvenska kronan deltar inte i den europeiska växelkursmekanismen, ERM.Enligt den tolkning som gjorts av alla EU-länder utom och , måste kandidatländerna ha låtit sina valutor vara med i ERMunder . Först därefter anses kravet på stabil valuta vara uppfyllt.Genom att inte knyta kronan till har straffat ut/diskvalificeratsig från valutaunionen - åtminstone från starten 1999.Folkomröstning om EMUSamtliga riksdagspartier har sagt att de antingen vill ha enfolkomröstning eller, i alla fall, kan tänka sig en.Socialdemokraternas kongress slog fast att ett EMU-inträdemåste föregås av ett kongressbeslut och att frågan sedan fåravgöras genom ordinarie riksdagsval, nyval ellerfolkomröstning. har lovat att britterna ska fåfolkomrösta om EMU, likaså kommer att avgörafrågan i en folkomröstning om inträde skulle bli aktuelltlängre fram.Miljöpartiet anser att EMU-frågan är av så stor betydelse att det är själv-klart att ett beslut om svenskt inträde i EMU:s tredje fas måste föregås av enfolkomröstning. och regeringen har inget mandat från folk-omröstningen och inte heller något folkligt stöd - vilketframgår av den ena opinionsmätningen efter den andra - för ytterligare stegför bildandet av en EU-stat. Svenska folket måste få säga sin mening.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ett beslut om svenskt inträde i EMU:s tredje fasmåste underställas en folkomröstning.Stockholm den 16 oktober 1998Birger ()()()()()Per ()()()()()()()()()()()