mot · GM02Kr1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr1av och ()med anledning av skr. 1997/98:171 FilmavtaletBakgrundI skrivelsen redogörs för avtal om förlängning av 1993 årsfinansieringsavtal för Stiftelsen somträffats mellan staten, organisationer inom filmbranschen,och samt regeringens fortsattabehandling av frågan.Nuvarande avtal löper ut . sades avtalet upp avtvå av parterna, nämligen . Övriga parter träffade ettförlängningsavtal som gäller t o m utgången av 1999. Detta förlängs ytter-ligare om parterna inte före 1999-02-01 kommit överens om nytt avtal.Våren 1998 beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare meduppdrag att lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduktionoch därmed sammanhängande verksamheter ska utformas. Det arbetet skavara slutfört senast och ska således vara klart inför förhandlingarom ett nytt filmavtal efter det förlängda avtal som förhandlats fram.En utredning för stöd till TV-produktion avlämnade sitt slutbetänkandeBidrag till fri svensk TV-produktion och föreslog då att detinrättas en fond med ändamålet att stödja "svensk kvalitetstelevisionproducerad utanför de sändande bolagen", d v s dokumentärer och andrakvalitetsfilmer som kan sändas i TV. Det betänkandet har ännu inte lett framtill något förslag från regeringen.Den aktuella situationenDen svenska filmpolitikens bärande idé är att filmbranschenoch staten tar ett gemensamt ansvar, organisatoriskt ochekonomiskt, för att utveckla svensk film. Den svenskafilmindustrin är inte som den internationella en kommersiellmegaindustri. Istället är filmpolitiken en del av vårkulturpolitik, eftersom en kvalitativt högtståendefilmproduktion, som dessutom når ut till en bred publik,endast kan upprätthållas med hjälp av ett statligt filmstöd.Filmbranschen avsätter av biljettintäkterna till svensk filmproduktion- eller . av det totala filmstödet på . Video-branschen bidrog med nära . och staten med ca61 mkr. Stödet till filmproduktionen var , varav till förhands-stöd och till efterhandsstöd. Dessutom utgår stöd till fortbildning,konsulenter, nationellt informationsorgan, administration osv.Det nya avtalet som träffats utan videobranschen innebär således att ca ensjundedel av filmfondens intäkter, nämligen de från videoavgifterna,bortfaller. Det innebär också att det förlängda avtalet saknar villkor förfilmer som ges ut på videogram. Det föreskrivs inte heller längre att stöd skalämnas till videoverksamhet på mindre och medelstora orter.Vänsterpartiets synpunkteroch förslagVänsterpartiet anser att varje svensk kommun och större ortbör ha en biograf. Det är en fråga om alla medborgaresmöjlighet att se svensk film i "original", d.v.s. en fråga omjämlikhet och i förlängningen också en fråga om demokrati.En bred distribution ger förutsättningar för fortsatt svenskfilmproduktion och främjar mångfald och yttrandefrihet.Därför är det också viktigt att i det kommande avtalet få medKommunförbundet och somavtalspartners och med deras hjälp stärka filmen somkulturyttring över hela landet. Vid kommandeavtalsförhandlingar måste också stor vikt läggas vid att pånytt få med videobranschen och även fler TV-kanaler änpublic service och . Även om det i vissa fall finnsaktörer som blir nettobetalare i systemet, vinner ändå allaparter på att ingå, eftersom det främjar mångfald och kvaliteti produktionen av ny film. Detta bör ge regeringentill känna.När det gäller konstruktionen med förhands- och efterhandsstöd, anserVänsterpartiet att filmstödet bör utformas på ett nytt sätt. Dagenskonstruktion innebär att en films kommersiella framgångar styr bidragensstorlek. anser inte att detta främjar filmens kvalitet. Iställetbörstödet utformas så att enbart förhandsstöd utgår och att detta bygger påkvalitetskriterier. Detta bör ge regeringen till känna.I dag finns en stark obalans i insatserna mellan produktion ochdistribution. Ur filmfonden fördelas medel till biografverksamhet på mindreoch medelstora orter. Detta stöd bör höjas. En film som kostat tio miljoner attproducera måste nå ut till fler än invånarna i de största städerna. Det är ocksåviktigt att filmpremiärer på de mindre orterna kan äga rum parallellt medpremiärerna i storstäderna och att filmerna kan visas på dessa orter medan deännu finns med i den aktuella debatten. Därför bör medel avsättas förframtagning av fler kopior och distribution av dessa ut i landet. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Det kan vara svårt att få tag på kvalitetsfilm hos de kommersiellavideouthyrarna. Därför föreslår vi att detta uppmärksammas inom ramen förkommande filmavtal på så vis att det skrivs in i avtalet att ett basutbud avkvalitetsfilmer ska kunna hyras från alla till branschorganisationernaanslutna uthyrare. Ett liknande utbud av kvalitetsfilm och dokumentärer skaäven finnas tillgängligt för lån på biblioteken. Vidare föreslås att en katalogåterigen upprättas inom filmfondens ram. Detta bör ge regeringentill känna.Film handlar inte bara om produktion och distribution utan också omfilmens bevarande. Många klassiska svenska filmer riskerar för närvarandeatt gå helt förlorade, om inte medel avsätts för att restaurera dem. Enmöjlighet kan vara att man avsätter en del av filmfondens medel för att räddadessa filmer som håller på att förstöras på grund av åldrande. Även annanfinansiering bör utredas. Detta bör ge regeringen till känna.Våld och pornografi i medierna är ett stort samhälleligt problem som bl.a.måste åtgärdas via lagstiftning. Parallellt med en översyn av lagen måsteåtgärder vidtas av branschen själv. anser att filmavtalet ävenbör innefatta en överenskommelse om en noggrann inventering och analys avförekomsten av våld och pornografiska inslag samt att analysen ska ligga tillgrund för en överenskommelse om åtgärder. Även en överenskommelse omlöpande utvärdering av åtgärderna bör skrivas in i avtalet. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Eftersom marknadsföringslagen visat sig alltför tandlös när det gäller attkomma åt oetisk reklam på bio och video, bör en översyn göras även avdenna lag. Parallellt med detta bör etiska regler för film- och videoreklamfastställas inom ramen för filmavtalet. Detta bör ge regeringen tillkänna.Betänkandet av utredningen för stöd till TV-produktion, Bidrag till frisvensk TV-produktion, har lagt fram intressanta förslag som kan bidra till ettfortsatt produktion inte minst av högkvalitativ svensk dokumentärfilm.Denna utredning bör med det snaraste läggas till grund för ett förslag frånregeringen om inrättande av en TV-fond för att främja produktionen avsvensk kvalitetsfilm. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma medförslag om detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att eftersträva att i ett nytt filmavtal inkludera videobranschensorganisationer samt , och samtligaTV-bolag som sänder från ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inför beslut om utformningen av stöd till svenskfilmproduktion beakta filmstödets konstruktion och behovet av medel fördistribution och spridning av filmerna över hela landet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen att ett utbud av kvalitetsfilm skall kunna hyras hosalla till videobranschorganisationerna anslutna uthyrare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen att ett utbud av kvalitetsfilm på videogram skallfinnas tillgängligt för lån på folkbiblioteken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättande av en filmkatalog,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformning av tilläggsdirektiv till utredningen om ett framtidastöd till svensk filmproduktion,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att filmavtalet bör innehålla överenskommelse om inventering,analys, åtgärder och löpande utvärdering beträffande förekomsten av våldoch pornografi i film och videogram,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att filmavtalet bör innehålla etiska regler för film- ochvideoreklam,9. att begär att regeringen återkommer med förslag i enlighetmed förslagen i betänkandet Bidrag till en fri svensk TV-produktion, SOU1997:172.Stockholm den 12 oktober 1998Charlotta L Bjälkebring (v)()