mot · GM02Ub453 · 1998-10-28 00:00:00 — Student-barometern i är ett positivt exempel där oväntade synpunkter kommitfram och initierat förändringsarbete både inom högskolorna och inomstudentkårerna. Det som varit avgörande för studenternas motivation attbesvara Studentbarometern har, enligt Lunds Universitets Studentkårer, varitatt tydligt visat vad man vidtar för åtgärder som resultat avsvaren.Ett tredje exempel är att genomföra externa utvärderingar avinternationella bedömargrupper, för att få synpunkter och impulser frånpersoner med andra erfarenheter. Erfarenheten av de utvärderingar somgjorts på detta sätt har också visat sig vara positiva.Utvärdering är ett brett område med allt från övergripande utvärderingarav hela till utvärdering av en enstaka kurs. I enmedproducerande studentroll ingår att ta ansvar för den egna utbildningen -ansvar för valet av kurser, den egna inlärningen, men också ansvar för attpåverka sin egen undervisning. Studenter är i allmänhet mycket intresseradeav att kunna påverka sin utbildning i alla dess olika aspekter. De vill kunnapåverka undervisningen, de vill vara med och forma de olika delarna avutbildningen, ha inflytande över valet av kurslitteratur ochexaminationsform, kursens uppläggning etc.I en verksamhet som baseras på ett vetenskapligt förhållningssätt måste detvara en självklarhet att tillsammans studera och kritiskt granska det man gör.Kurser bör inte bara utvärderas en gång i slutet på kursen, utan kontinuerligtunder kursens gång, så att studenternas åsikter direkt kan påverka kursensuppläggning och undervisning. Utvärdering av kurser förekommer i mycketolika grad, också inom ett lärosäte. Ofta blir utvärderingen beroende avenskilda eldsjälar bland studenter eller lärare. Högskolan bör åläggas ettstörre ansvar för att utvärdering av varje kurs sker och kommer tillanvändning. Närmare utformning bör avgöras av högskola och studenter vidvarje lärosäte. Detta bör ges regeringen till känna.2.6 Internationalisering avutbildningenI en utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå skall en långrad behov tillgodoses. är det viktigt att inte skapaett lappverk där meritvärdet av genomgången utbildning äroklart. Inte minst måste utbildningarna vara gångbara inomövriga EU-länder och även i ett internationellt perspektiv iövrigt. Utbildningen måste ges ett sådant innehåll attindividen efter avslutade studier - av olika längd - kan gesutbildningsbevis eller examina som har ett tydligt och välkänt meritvärde på arbetsmarknaden. Meritvärdet skall varagångbart, inte bara i utan även internationellt.Omvänt måste det svenska högskoleväsendet bli mer flexibelt vad gälleratt tillgodoräkna utbildningar från utländska lärosäten. Det ekvivalerings-system för studier utomlands som råder gör att många studenter fårproblem dels i meritvärderingen till antagningen till utbildningar, dels iansökningsprocessen för att erhålla studiemedel. I med allt mertilltagande internationalisering i utbildningarna och ett ökat internationelltutbyte mellan svenska och utländska lärosäten måste instrumenten förmeritvärdering följa med i utvecklingen. Det behövs gemensammainternationella initiativ för fungerande ekvivaleringssystem. Regeringen harett ansvar att, främst inom EU, föra fram frågan. Detta bör ges regeringen tillkänna.2.6.1 Akademiker med invandrarbakgrundInvandringen till har fört med sig kunskaper som istor utsträckning förblir outnyttjade.Många invandrare har en kvalificerad eftergymnasial utbildning ellerhögskoleutbildning i bagaget. De kan få sin utbildning värderad och översattefter motsvarande svensk eller internationell standard. Detta är dock intetillräckligt. Problemen kvarstår för många som inte kommer in påarbetsmarknaden dels för att de saknar praktik och kontakter, dels för att det ivissa fall krävs kompletteringar av tidigare utbildning. De bör därförerbjudas att komplettera sin utbildning eller justera upp denna för att varalikvärdig med den utbildning som nyutexaminerade har. Vidare bör det inomdenna utbildning ges en kvalificerad språkundervisning i svenska ochfackspråk. Detta bör ges regeringen till känna.2.7 ForskningEn viktig uppgift för den offentligt finansierade forskningenär att tillgodose behovet av forskarutbildade lärare ihögskolan och att det finns en "forskningens infrastruktur"som garanterar det nära sambandet mellan forskning ochutbildning.En svårighet för forskningspolitiken är att samhället saknar överblick överde samlade offentliga forskningsresurserna och att prioritering av forskningdärigenom blir svårare. ansvarar för drygthälften av de offentliga medlen till forskning. Den andra hälften består avsektorsmedel och kontrolleras av en mängd andra departement samt ett antalolika forskningsråd. De olika departementens forskningsanslag är i sin turutspridda på en rad olika statliga verk.Den huvudsakliga avsikten med sektorsmedlen är att finansiera sådantillämpad forskning som anses angelägen ur samhällets synpunkt. På grundav den stora mängden intressenter är det mycket svårt att i detalj skaffasig en uppfattning av exakt vad sektorsmedlen används till. Centerpartietanser att en ordning bör prövas där all offentlig forskningsfinansiering börredovisas i en samlad forskningsbudget. Detta bör ges regeringen till känna.Enligt vår bedömning bör delar av sektorsmedlen föras över tillfakultetsanslagen. I takt med att högskolan byggs ut och antar fler studenterkommer behovet av forskarstuderande att bli större. Den brist påforskarutbildad personal i näringslivet som är ett faktum riskerardessutom att förvärras om inte resurser skjuts till för att bygga ut antaletplatser för forskarutbildning. Därmed krävs betydande satsningar pågrundforskningen.3 Studiesociala frågor3.1 StudiefinansieringssystemetCenterpartiet presenterar i en särskild motion(1998/99:Ub706) sitt förslag till nyttstudiefinansieringssystem. I korthet innebär detta att bidragoch lån ska utgöra vardera av totalbeloppet istudiemedelssystemet. Återbetalningen utformas som ettmodifierat annuitetslån och fribeloppet höjs tilltvå basbelopp.Centerpartiets förslag innebär att skuldbördan blir hanterlig för allastudenter och att möjligheten att undvika lån blir större genom ett höjtfribelopp.3.2 Studenterna ochtransfereringssystemen3.2.1 ArbetslöshetsförsäkringenGenom den nya lag om arbetslöshetsförsäkring som antogs1997 och AMS tolkning av denna har studenter, som ärkvalificerade för utbetalning från arbetslöshetsförsäkringen,kommit att mista denna ersättning under sommarmånaderna.Förändringen har inneburit svåra påfrestningar framföralltför äldre studenter, ofta med försörjningsansvar. Det harförekommit att studenter tvingats avbryta sina studier för attåter få rätt till ersättning. Varken enskilda eller samhällettjänar på en sådan ordning.Effekten var uppenbarligen inte avsedd. Vare sig i propositionen ellerutskottsbetänkandet diskuterades frågan. Lagen bör därför ändras på ettsådant sätt att det klart framgår att studenter även framgent ska ha rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen i de fall de inte kan finna jobbunder sommarmånaderna. bör utan föregående beredning kunnabesluta om detta.3.2.2 SocialbidragOckså socialtjänstlagen berör studenternas situation. Genomden nya lagstiftningen får kommunerna rätt att begäramotprestationer av ungdomar samt av studentersom erhåller socialbidrag.Motiven för att begära motprestationer av ungdomar är lättförståeligt dådet handlar om att förhindra passivisering av ungdomarna. Detta gälleremellertid inte för studenter. Då de har sina studier att återvända till tordebehovet av aktiveringsåtgärder vara begränsat. Socialtjänstlagen bör därförändras så att studenter inte innefattas i möjligheten att man kan begäramotprestationer av socialbidragstagaren. bör utan föregåendeberedning kunna besluta om detta.3.3 BostäderDet viktigaste inslaget i den studiesociala miljön är enfunktionell bostad. För många studenter är bostaden inte baraett hem utan även den huvudsakliga arbetsplatsen. När nyahögskolor etableras eller antalet utbildningsplatser utökaskraftigt på någon ort är det gemensamma sociala ansvaretsärskilt stort för stat och kommun. I ett tidigt skede måsteberörda parter, inklusive representanter från studenterna,planera för det ökade bostadsbehov som uppstår till följd avatt studenter flyttar till orten. Kommunerna kan underlättaför nybyggnation genom att bidra med tomtmark ellertomma fastigheter. Detta har till exempel Sundsvallskommun gjort i stor omfattning, vilket fått som följd attstuderande vid utbildningar där garanterasbostad trots att både högskolan och kommunen expanderatkraftigt de senaste åren.Idag uppstår de allra största problemen kring studenters boendesituationvid höstterminens start. Eftersom de flesta program börjar på höstterminernaär efterfrågan på bostäder då som högst . Dock är intenybyggnationer den enda metoden för att komma tillrätta med de långakötiderna. Vid i har försök inletts med att i störreutsträckning jämka intagningarna till utbildningarna mellan terminerna föratt därigenom kunna erbjuda fler studenter rum redan vid inskrivnings-datumet. Följden har blivit att kötiderna till studentrum har halverats.Eftersom studenter är en heterogen grupp med olika behov måstestudentbostäderna präglas av flexibilitet och mångfald. Då de flesta studenterhar stora omkostnader för exempelvis kurslitteratur eller hemresor ochkanske vill prioritera annat än boendet, behövs enkla och billiga bostäder förstudenter. De nybyggnationer av studentbostäder som görs präglas ofta av enprojektering som överträffar vad som redan finns på högskoleorterna vadgäller rumsstorlek, standard och tillgång till faciliteter. Regler som berörbyggande av studentbostäder bör ses över med inriktning mot enklare regler.Detta bör ges regeringen till känna.Det investeringsbidrag regeringen införde i samband med vårpropositionen1998 är ett steg i rätt riktning för att stimulera nybyggnation av studerande-bostäder. Dock har bara en mindre del av dessa bidrag använts, eftersombidraget täcker en allt för liten del av kostnaderna per byggd lägenhet.Regeringen har ett ansvar att inbjuda berörda kommuner, högskolor ochstudentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skahanteras framgent. Användningen av de resurser som avsatts för att stimuleranybyggnation av studentbostäder bör avgöras genom dessa diskussioner.Detta bör ges regeringen till känna.Distansutbildning är ett allt viktigare inslag i den akademiska världen.Tyvärr undviker många människor att söka till dessa då tillgången på billigaövernattningsrum vid högskoleorterna oftast är knapp. De studenter somläser på distans och endast vistas på högskoleorterna under vissa perioder avterminerna måste ha tillgång till temporära inkvarteringsrum i närheten avlärosätena.Studenter med barn är en annan drabbad grupp ur bostadssynpunkt, dåflera högskoleorter har få mindre studentlägenheter till en rimlig hyres-kostnad. Denna grupp måste erbjudas förtur i bostadsköerna. Likaså måstestuderande med funktionshinder få hög prioritet i bostadsköerna. Dessastudenter måste erbjudas boende med anpassning för sitt funktionshinderutan extra kostnad.På vissa högskoleorter drabbar bostadsstiftelsernas otidsenliga köreglermånga studenter. Främst gäller detta de fall när två eller flera personer avsamma kön inte kan hyra lägenheter tillsammans eller då två personer intetillåts söka bostad ihop för att de inte har ett kärleksförhållande. Sådanaregler är oacceptabla.Studentens bostad är ofta också till stor del dennes arbetsplats varförbostaden måste anpassas efter dessa behov. Så långt det är möjligt skallstudenterna erbjudas möjlighet till direktkommunikation med skolansdatornät, vilket genomförts i bland annat och med gott resultatsom följd. Kompetent högskolepersonal samt studentrepresentanter bör deltai planeringen av detta arbete för att kunna utveckla vilken typ av tjänster somskall finnas tillgängliga från bostäderna.3.4 Enhetligt studerandebegreppFrån statliga myndigheters sida råder ingen samfälldsyn på vad det innebär att vara student vid ett svensktlärosäte. Det finns en rad exempel som illustrerar detta:En student är berättigad till försörjning via studiemedelssystemet i niomånader . Fribeloppet för inkomster vid sidan av studierna beräknasdock fördelat på två 6-månadersperioder, vilket innebär att detäven gäller för inkomstperioder när en student inte uppbär studiemedel.Hyrorna för studerandebostäder betalas som regel på 10 eller 12 månaderom året, trots att studiemedelssystemet utbetalas 9 gånger om året.- I , , nya regler anses en individ sombedriver högskolestudier på helfart vara student 12 månader ,vilket gör att studenters chanser att få arbetslöshetsersättning underlängre ferier är mycket begränsade.- Enligt socialtjänstlagen har kommuner rätt att begära motprestation iform av arbete då en person som annan tid bedriver högskole-studier ansöker om socialbidrag.- Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är enligtFörsäkringskassans regler inte berättigade till bostadsbidrag.- Enligt SFS statistik har så mycket som en fjärdedel av Svergies studenternågon form av försörjningsansvar. Föräldrapenningen för en student ärdock den lägsta möjliga, f.n per dag, då ersättningen beräknaspå disponibel inkomst.Det är inte svårt att inse de problem som uppstår när en person omfattas avsamtliga ovanstående regler. Det finns ingen enhetlig syn från statliga ochkommunala myndigheters sida vad det innebär att vara student och hur stordel av året man är det. Det finns alltså skäl att anta att studenter kännerotrygghet inför olika myndigheters system. Beslut som berör samma gruppmänniskor och som inte samordnas skapar ett ojämlikt och i förlängningendiskriminerande system.Regeringen bör därför utreda studentbegreppet med inriktning mot ettenhetligt studerandebegrepp i lagar och förordningar som berör studenter.Detta bör ges regeringen till känna.3.5 ArbetsmiljönEn grundregel i arbetsmiljölagen är att förhållandena skallanpassas till människans förutsättningar i psykiskt ochfysiskt avseende. Den psysko-sociala studiemiljön består avorganisatoriska och sociala förhållanden på högskolan.Sådana faktorer är bl.a. studiernas uppläggning, möjlighet tillkontakt, samarbete, inflytande och personlig utveckling.Saknas dessa är risken stor att studenten vantrivs.Den fysiska arbetsmiljön inom högskolan måste klara högt ställda krav.Detta gäller t.ex. god ergonomi, goda ljud och ljusförhållanden samt enacceptabel ventilation. Välbefinnandet bland studenter och andra i högskolanär skälet för detta. Även tillgång till läsplatser, uppehålls- och grupprum somär utformade på ett acceptabelt sätt måste finnas på varje högskola.Att det numera finns s k studerandeskyddsombud ger studenterna ett visstinflytande på sin studiemiljö. Dessa ombud kan dock inte delta iarbetsmiljöarbetet på samma villkor som de anställda på högskolan. Dettaberor på att lagstiftaren inte ansett att studenten kan inbegripas iarbetstagar-begreppet. Följaktligen har studenternas skyddsombud ingen lagstadgad rättatt delta i skyddskommittéens arbete samt saknar förslags- och yttranderätt.De kan inte heller stoppa undervisning i dåliga lokaler eller anmäla detta tillyrkesinspektionen.3.5.1 ArbetsskadeförsäkringStudenter har ett svagt skydd vad gäller personskador.Bakgrunden är att universiteten inte ens får försäkrasina studenter. Det är rimligt att studenter omfattas av ettfullgott skydd under alla utbildningsmoment, inklusivelaborativa moment och praktik.Situationen har blivit särskilt allvarlig i och med att vårdhögskolornanumera ingår i det statliga högskolesystemet och de vårdstuderandedärigenom förlorat sin försäkring.Centerpartiet anser att det inte går att indela högskoleutbildningar iyrkesförberedande och teoretiska utbildningar, utan att alla studenter måsteomfattas av ett och samma försäkringsskydd. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till en arbetsskadeförsäkring förstudenter.3.6 LokalförsörjningKvaliteten i ett lärosätes utbildningar är också beroende av ivilken typ av lokaler utbildningarna bedrivs. Det modernakunskapssamhället förutsätter en variation avinlärningsmetoder, problemlösning, examinationsformer etc.För att kunna upprätthålla en mångfald i utbildningarnakrävs en god arbetsmiljö och god tillgång till olikaundervisningslokaler. Kvaliteten i föreläsningar, seminarier,gruppdiskussioner och individuella arbeten främjas urarbetsmiljöperspektiv om de bedrivs i lokaler anpassade förändamålet. I samband med att antalet utbildningsplatserökar vid ett lärosäte krävs också att lokalförsörjningenanpassas i takt med att andelen studenter och lärare blirstörre.Tyvärr förbises i många fall behovet av lokaler när antagning till kurseroch program sker. Följderna blir att lektionssalar överfylls och att kurserbedrivs såväl på kvällstid som . Möjligheterna till undervisning imindre grupper och i seminarieform blir färre, vilket hämmar denpedagogiska kvaliteten.Studenter måste också beredas plats för att studera i anslutning till delokaler där undervisningen bedrivs. Särskilt viktigt är detta för de studentersom har sin bostad långt ifrån lärosätet. Att det finns utrymmen där såvälstudenter som aktiva forskare kan samlas är en viktig del i den akademiskamiljön. Vid vissa lärosäten är tillgången till läs- och studieplatser så låg attdet går närmare 100 studenter på varje plats. Högskolorna och universitetenmåste kunna erbjuda såväl enskilda platser som grupprum till sina studenteroch forskare.3.7 JämställdhetEn kvalitativ högre utbildning och forskning måste ocksåsätta jämställdheten i fokus. I dagens högskola minskarandelen kvinnor påtagligt på de högre nivåerna i hierarkin,och av professurerna innehas av män. Menpå grundutbildningsnivå är andelen kvinnor något högre änandelen män. Manliga värderingar styr till stor utsträckningde villkor som gäller för vetenskaplig verksamhet vid ettlärosäte. Detta gör att utbildningarna och forskningen blirensidig, bl.a. tenderar samhällsvetenskapliga ochhumanistiska ämnesområden att bli eftersatta då dessaområden domineras av kvinnor.För att uppnå en ökad jämställdhet inom högskolan är det nödvändigt attbörja redan i grundutbildningen. Ett särskilt program bör utarbetas för attmöta kvinnor redan på denna nivå. En mer aktiv rekrytering av kvinnor tillforskarutbildningen är också nödvändig. Det behövs också fler kvinnligahandledare till forskningsarbeten och en strävan efter större jämlikhet ihögskolans tjänstestruktur.Också studenterna inom grundutbildningen borde omfattas av bestämmel-ser motsvarande dem som finns i jämställdhetslagen. Sådana motsvaranderegler bör skrivas in i högskoleförordningen. Detta bör ges regeringen tillkänna.Styrelser och nämnder bör uppvisa en jämn könsfördelning. Specielltviktigt är att tjänsteförslagsnämnder uppfyller dessa krav, då deras förslagofta är direkt avgörande för tjänstestrukturerna. En ökning av andelenkvinnor i forskarsamhällets olika organ bör eftersträvas. Skulle högskole-världen misslyckas med att uppnå en jämn könsfördelning i tjänste-förslagsnämnderna bör kvotering vid tillsättningen av dessa övervägas. Dettabör ges regeringen till känna.Enligt statistik gällande könsfördelningen bland personersom ansöker till högskolan är kvinnor och män. Blanddem som slutligen antas till utbildningarna är kvinnor resp. 45procent män. Att jämförelsevis fler män än kvinnor av de sökande antas tillhögskolan beror på att kvinnor och män i stor utsträckning söker sig till olikautbildningar, och att sökandetrycket är mindre till de utbildningar som män iförsta hand efterfrågar (tekniska och naturvetenskapliga program) än till deutbildningar som kvinnor efterfrågar (lärar- och humaniorautbildningar). Viddimensionering av utbildningsplatser bör således högskolorna beaktarelationen mellan platsantal och hur många sökande en utbildning har för attundvika att en diskriminerande effekt uppstår. Det bör ankomma påregeringen att, om det behövs, göra erforderliga förtydliganden i högskole-förordningen. Detta bör ges regeringen till känna.I rekryteringen till den högre utbildningen har löneutvecklingen efteravlagd examen blivit en betydande faktor ur jämställdhetssynpunkt. Löne-utvecklingen ser olika ut för kvinnor och män med eftergymnasialutbildning. Oavsett examensgrad - från kandidat till doktorsexamen - harkvinnor i genomsnitt av mäns lön på samma utbildningsnivå.Dessa skillnader måste naturligtvis utjämnas.Hela rekryteringsprocessen till den högre utbildningen måste genomgå enöversyn för att göras mer jämställd. De satsningar på rekryteringsarbetet somgjorts inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har medfört attandelen kvinnor på grundutbildningsnivå har ökat. På civilingenjörs-utbildningarna är en fjärdedel av alla förstaårsstudenter kvinnor.Motsvarande satsningar måste göras också i rekryteringen tillkvinnodominerade utbildningar. På undervisnings- och vårdområdet harandelen män i utbildningarna blivit allt mindre (HSV:srapport 1997:44 R). Regeringen bör ta initiativ till att öka rekryteringen avmän till kvinnodominerade utbildningar, såsom vård- och undervisnings-utbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna.En annan viktig förutsättning för att öka genomströmningen av andelenkvinnor i den högre utbildningen och få kvinnor att satsa på den akademiskakarriären är att det finns möjligheter till att arbeta under ekonomiskt tryggaomständigheter, vilket naturligtvis även gäller män. Därför är införandet avdoktorandtjänster och en satsning på mellantjänster de kanske två enskiltviktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor att påbörja den akademiskakarriären. krävs att såväl forskarstuderande som grundutbildnings-studenter omfattas av en rimlig föräldrapenning. Införandet av Centerpartietsbarnkonto skulle ge en dubbelt så stor föräldrapenning som idag.3.8 Studiesocial utredningCenterpartiet har i motionen beskrivit ett antal studiesocialafrågor av stor vikt. Sammanställningen gör inte anspråk påatt vara en heltäckande beskrivning av studenternasverklighet. Någon sådan har inte gjorts under åtminstone detsenaste decenniet.Det har inte i tagits initiativ helhetssyn på studenternas sociala situation. Många enskilda frågor somberör studenterna har behandlats av . Det kan röra sig om så olikaområden som bostäder, familjestöd och arbetsmarknadspolitik. Många avbesluten har varit till studenternas nackdel och den sammantagna effektenhar för många blivit alltför stor.För att få ett underlag till de framtida studiesociala ställningstaganden sommåste göras i bör regeringen skyndsamt tillkalla en studiesocialutredning. I en sådan utredning måste också studenterna ges en ordentligrepresentation. Detta bör ges regeringen till känna.4 StuderandeinflytandeCenterpartiet betraktar studenterna i högskolan sommedproducenter, som tillsammans med andra aktörer skaparen god utbildning, och anser att studenterna skall ha ett stortinflytande över verksamheten inom högskolan. Ett starktstudentinflytande är, enligt mening, en viktigkvalitetsfaktor för den utbildning och övriga verksamhet sombedrivs vid högskolan.Den arbetsgrupp som tillsattes av utbildningsministern för attutvärdera studenternas inflytande i högskolan avslutade den 25 augusti 1998uppdraget och överlämnade rapporten 1998:51.