mot · GM02So340 · 1998-10-28 00:00:00 — Just detta faktumberättigar till en värdig vård och omsorg. Hur skulle det annars gå för demsom inte bidragit till de ekonomiska välfärdsresurser vi trots allt har? De somvarit hemarbetande utan lön, de som varit arbetslösa långa perioder eller desom varit sjuka och handikappade under hela sitt liv?För oss kristdemokrater är rätten till vård och omsorg en människovärdes-fråga. I inledningen till denna motion beskrevs hur vi anser att begreppetintegritet bör prägla statens och medborgarnas handlingssätt gentemot varjemänniska under hela livscykeln. Därför måste enligt vår åsikt vården i livetsslutskede prioriteras.I den moderna kulturen har det inte varit vanligt att tala omdöden och andra svåra, existentiella frågor. Vår kulturs sätt att fly undandessa frågor har säkert bidragit till att vården och omsorgen om döendet intefått den ställning som den borde ha.Som tidigare nämnts existerar i det moderna västerlandet idealbilden avden perfekta, vackra och dugliga människan. Det blir i denna miljö naturligtatt tankarna på aktiv dödshjälp, eutanasi, förs fram. Den svårt lidande,döende människan betraktas ur den friskes och starkes perspektiv, ett synsättsom dessutom ofta är präglat av ångest inför det tynande, bortflyende livet.Vården av de döende kännetecknas därför ofta av två ytterligheter sombåda är präglade av en "teknisk" syn på sjukvården. I det ena fallet gäller deten högteknologisk vård där man med olika tekniska hjälpmedel vill und-slippa det oundvikliga, i det andra fallet söker man bra, säker teknik för attpå ett "humant" och snabbt sätt förkorta livet för en svårt lidande människa. Ibåda fallen bortser man från möjligheten att använda vårdens resurser - intebara tekniska resurser utan också mänskliga - till att skapa en så värdig ochhuman miljö för den döende som möjligt. Det är kort sagt en fråga omdödshjälp eller livshjälp.Nej till eutanasi - aktiv dödshjälpNu och då flammar debatten upp om möjligheten attlegalisera s k aktiv dödshjälp, eutanasi. I flera länder harlagar om eutanasi införts. Ordet eutanasi härstammar från tvågrekiska ord, "eu" som betyder "god, väl" respektive"thanatos" som betyder död. Eutanasi kan alltså uttolkas"god död". I folkmun kallas eutanasi vanligen dödshjälp.Vi anser att kraven på eutanasi med skärpa måste motarbetas. De uttryckeren cynism inför människovärdet och uttrycker ofta ett starkt nyttotänkande.Ibland kan man ana resonemang om att bristen på resurser inom vården börgöra det naturligt att införa eutanasi som ett medel att förkorta den tid somanvänds för att med dyrbar medicinsk teknik förlänga ett som man säger"ovärdigt, meningslöst liv". Detta resonemang har med skärpa kritiserats avprofessor , tidigare sakkunnig i Statens medicinsk-etiskaråd:Det är bättre med en god palliativ (lindrande) vård än både öppen och doldeutanasi (om sådan skulle förekomma). Sjukvården har brister i dettaavseende, men dessa brister bör inte kompenseras genom legalisering aveutanasi utan genom bättre utbildning i palliativ vård.- - -Att befria en döende människa från lidande genom eutanasi är att reducerahenne till ett sjukt eller skadat djur och förneka hennes djupare mänskligabehov av psykisk, social och andlig natur. Det som är djurvänligt och ytligtsett också människovänligt riskerar att bli omänskligt.Ottoson förklarar vidare att motståndet mot eutanasi inte ärdetsamma som att acceptera vilka vårdformer som helst:Ingen skall behöva underkastas en högteknologisk men meningslöslivsuppehållande behandling som hotar att göra döendet ovärdigt. (Utdrag urartikel i ; 93: 1309-1310. )Vi är medvetna om att det kan finnas en otydliggränsdragning mellan vad det innebär att avbryta enmeningslös, livsuppehållande behandling och vad som kallasaktiv dödshjälp (ett aktivt, direkt ingrepp i syfte att påskyndadöden). För erfaren vårdpersonal är dock detta oftast inte ettsvårt problem.Vårdpersonal och anhöriga kan dock i vissa fall ställas inför ett etisktdilemma av den typ som diskuterades i motionens inledning. Det skärperytterligare vikten av att normbildningen betonar respekten för människolivetsintegritet. är det viktigt att information om medicinska land-vinningar, t ex förbättrade möjligheter till smärtlindring, sprids blandvårdpersonal och allmänhet.Varför inte eutanasi?Det huvudskäl vi kristdemokrater anför mot eutanasi harredan anförts, människovärdet och människans integritet. Enmänniska är lika mycket värd även med en funktionsstörningeller svår sjukdom.Om inte debatten om människovärdet hålls levande finns alltid risk för ennegativ syn på utsatta, funktionshindrade och sjuka människor. Diskussionenom "aktiv dödshjälp" riskerar att förstärka den. Vi anser också att trovär-digheten till och förtroendet för sjukvården skulle komma att minska omeutanasi infördes.Anhöriga står för ungefär så stora insatser för sjuka ochhandikappade som den offentliga vården och omsorgen. Man ska därför inteheller underskatta risken för att införande av aktiv dödshjälp kan leda till ettouttalat tryck på svårt sjuka människor att begära dödshjälp för att"underlätta" för anhöriga. För den sjuke är bördan tung nog utan att dennapress läggs ovanpå. Och om eutanasi genomförs - hur ska de anhöriga kunnaleva vidare med vetskapen om att detta kanske skett som resultat av att densjuke känt sig som en belastning?Bakom kravet på eutanasi ligger ofta föreställningen att det är en katastrofoch ett omänskligt lidande att drabbas av exempelvis ett funktionshinder.Man är inne på en mycket farlig väg, om utomståendes subjektiva bedöm-ning av vad som gör våra liv värda att leva får styra utvecklingen. Det ärofta dessa röster som hörs i debatten. Många människor lever ett gott liv trotsgrava handikapp, därför att de fått ett gott både mänskligt och tekniskt stöd.Det kan gälla assistans, handikapphjälpmedel, hemhjälp, mediciner etc.Livshjälp - god vård i livetsslutskedeUtvecklingen har gått framåt när det gäller synen på hur detska vara när en människa föds. Det är viktigt vilken miljösom skapas för mor och barn vid förlossningstillfället. Det äräven viktigt att fadern i ett tidigt stadium får närkontakt medbarnet. Allt detta anses numera väsentligt för det fortsattalivet såväl för föräldrarna som för barnet.Vad som dock inte varit lika angeläget att diskutera är hur vi dör. Det är avnaturliga skäl mycket svårt att forska om hur en människa upplever sittavsked av livet. Men avskedet blir inte mindre viktigt för det. Det handlar omvärdighet, respekt och integritet. Det handlar om att skapa trygghet även fördem som inte, mänskligt sett, står inför livets slut. Alla kommer att dö någongång och för att kunna leva rikt behöver man en trygghet även inför döendet.Ett värdigt sätt att ta avsked av livet är således en livskvalitetsfråga föralla.Därför måste vi våga tala om och lyfta fram vikten av ett gott avsked avlivet.Vilka krav ska ställas på vården ilivets slutskede?Flertalet av oss kommer att dö den långsamma döden. Livetsslutskede är då en intensiv tid i våra liv. Den existentiellaångest som kan vara förknippad med döden, kan självfalletinte sjukvården lösa. Men den kan skapa en förvissning omatt det finns goda möjligheter till ett värdigt avsked inomvården, att man kommer att ha tillgång till smärtstillande ochi övrigt välanpassade mediciner, att man får den mänskligaomvårdnad som behövs, att man får möjlighet att ha sinanärmaste omkring sig, att respekt visas för närstående ochderas önskemål och att både patient och närstående kan fåpsykologiskt och andligt stöd.Under senare år har forskningen gått framåt vad det gäller smärtstillandeoch ångestdämpande mediciner. Man har bättre kunskap om hur manska behandla svårt sjuka människor. Men att det finns bra forsknings-rapporter och studier om goda smärtstillande metoder är ingen garanti för attden enskilde får en god vård. Det som är avgörande för den enskilde är attkunskapen och kompetensen omsätts i praktiken. Sjukvårdshuvudmännenmåste se till att de nya rönen kommer ut på alla nivåer där man har ansvar förvård. För oss kristdemokrater är det en självklarhet att vården så snart sommöjligt använder den nya kunskapen på området så att det kommer denenskilde till godo.Se anhöriga som en resursAnhöriga är en ovärderlig resurs i all vård och omsorg.Under lång tid har denna resurs inte i tillräckligt hög gradtagits till vara. Det gäller inte minst inom vården i livetsslutskede. Ingen behandling kan ersätta en anhörigs roll. Engrundförutsättning för att anhöriga ska kunna ge det stöd ochden hjälp som behövs är givetvis att den sjuke önskar det.Ledstjärnan ska alltid vara den enskilde patientens önskemål.Ingen ska behöva dö i ensamhetI dagens lever många människor ensamma. Även omen anhörig finns på långt håll så har man ofta inte haftkontakt med denne och det känns inte naturligt varken förpatienten eller den anhörige att vara med under de sistadagarna. Därför måste vården i livets slutskede präglas av attom inte någon anhörig finns som stöd i livets sista dagar skanågon ur vårdpersonalen vara hos den sjuke. Mänsklignärhet är oerhört viktig och kan inte ersättas av något annat.Principen ska vara: Ingen ska behöva dö i ensamhet.Se bra utbildad personal som eninvesteringDet finns en tendens i nutida svensk sjukvård att denmateriella standarden tar överhanden. Man har lättare attacceptera en investering i dyr utrustning än en ytterligareanställd i den personal som svarar för omvårdnad. Man harlänge trott att god vårdkvalitet är detsamma som storkvadratmeteryta eller eget rum på långvården. Så är det inte.För att uppnå god vårdkvalitet krävs framför allt att det finnskompetenta och medkännande människor som ger vården. nuvarande situationen när landstingen skär drastiskt isjukvården är det omvårdnaden som blir lidande. Det ärbland annat de människor som har kroniska sjukdomar ochmänniskor i livets slutskede som drabbas. Det är de som intesjälva kan protestera som får utstå försämringar. Detta äroacceptabelt.Vi kristdemokrater anser att sjukvårdshuvudmännen måste avsätta merresurser för att ge utbildning i medicinsk-etiska frågor. Denna utbildningmåste få högre status för att man ska kunna tillmötesgå de ökade kraven påen god vård i livets slutskede för framtiden.Hospis - hemlik vård i livets slutskedeUnder senare år har det i vårt land byggts upp en viss"hospisverksamhet". Hospis är en hemlik form för vård ilivets slutskede där fokus sätts på helhetsvård som innebäratt inte bara de fysiska behoven beaktas utan även depsykiska, sociala och andliga dimensionerna. Där söker manalltså se helheten hos en människa. Denna verksamhet harunder funnits i andra länder och har setts som enviktig resurs. Den har varit ett komplement till denetablerade medicinska vården.Intressant är att den engelska hospisrörelsen kom till som en reaktion påkravet på eutanasi. Hospisrörelsens ideologi är inte inriktad på att hjälpamänniskor att dö utan att hjälpa dem att förbli levande - i ordets djupastebemärkelse - tills de dör. Man framhäver tankegången att smärtan infördöden inte bara är fysisk utan också psykisk, social och andlig. Endast omalla dessa fyra sätt att uppleva smärta beaktas blir omsorgen i livets slutskedemänniskovärdig. Det hör till människans integritet att få stöd till ochmöjlighet att utnyttja livets resurser ända fram till slutet.Vi kristdemokrater anser att hospisverksamheten är mycket angelägen,eftersom den just har den helhetssyn på människan som vi betonar -människan som ande, själ och kropp. Hospisvården måste vidareutvecklasoch etableras på flera ställen. Det är viktigt att ta tillvara den kunskap ochkompetens man vunnit på de platser där verksamheten varit i gång underlång tid. Dessa erfarenheter bör sedan även komma den övriga vården tilldel. Allmänt kan sägas att det behövs en öppenhet inför nya vårdformer inomvården i livets slutskede.SammanfattningDet finns få områden där komplexiteten är så stor som inomde medicinsk-etiska. Frågorna är både känsliga och svåraoch för de oss nära de stora livsfrågorna. Ettämnes komplexitet får dock aldrig innebära att allmänhet ochbeslutsfattare avstår från att delta i debatten. Vikristdemokrater ger oss inte ut för att ha svar på alla frågor.Vi vill föra fram våra synpunkter på ett ödmjukt sätt ochinbjuda fler till samtal. Det som är viktigast är dock att vetavilken grundideologi man står för. För oss är den kristnamänniskosynen om alla människors lika, unika ochokränkbara värde grundbulten. Utifrån detta synsätt har viformat våra ställningstaganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdgaranti,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägg- och spermiedonation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot kloning på mänskliga embryon,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fosterdiagnostik i livets tjänst,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetiska test för vuxna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetisk integritet och sekretess,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genterapi på könsceller,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vidgad syn på abortförebyggande åtgärder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidsgränsen då prövning krävs,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livsduglighet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödsamtal,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av personal som deltar i stödsamtal,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om abortförebyggande och graviditetsstödjande forskning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjerådgivning och preventivmedelsrådgivning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om organdonation och aktivt samtycke,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppgiftslämnande till organdonationsregistret,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om donationskort,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiv dödshjälp,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vården i livets slutskede,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av personal i medicinsk-etiska frågor,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hospis.Stockholm den 27 oktober 1998Inger ()()()()()()()()()()()()()()()