mot · GM02MJ779 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ779av ()BullerbekämpningI är ca 2 miljoner innevånare utsatta för en utomhusbullernivåöverstigande (A) mätt som s.k. ekvivalentnivå.Den borgerliga regeringen lät genomföra den utredning, Handlingsplanmot buller, SOU 1993:65, som lades till grund för en proposition medsamma namn, 1993/94:215. fattade beslut i frågan den 4 juni1994. Det är angeläget att handlingsplanen nu förverkligas.Åtgärder mot buller är ofta billiga förutsatt att man sätter in åtgärderna itid. Reparation av dålig bullernivå i efterhand kan däremot ofta vara dyrt;ibland kanske 100 gånger dyrare än om åtgärderna vidtagits från början.Därför krävs en mycket långsiktig och konsekvent kamp mot buller för atttillvarata varje tillfälle till ekonomiska lösningar. Härav följer också attinsatserna mot buller måste drivas med hög prioritet så att buller-frågan beaktas vid varje förnyelse eller utbyggnad av den byggda miljön medsin infrastruktur, arbetsplatser, etc liksom vid bevakningen av emissions-gränser för olika typer av maskiner och fordon. Utredningen buller, som lades till grund för propositionen med samma namn,1993/94:215, präglades av denna långsiktighet. Långsiktigheten kräver kraft-full samordning och uppföljning. I propositionen lades det samordnandeansvaret på Naturvårdsverket.I många fall är åtgärder mot buller samhällsekonomiskt lönsamma även ibefintlig miljö i den bemärkelsen att kostnaden för bulleråtgärdernaväsentligt understiger människors betalningsvilja för att få en god tyst miljö.Detta har redovisats i utredningen 1993:65 Handlingsplan mot buller.Genom den av lagda handlingsplanen mot buller har arbetet föratt minska buller intensifierats. och har ökat sinainsatser då det gäller förbättringar för de mest bullerutsatta sträckorna utmeddet statliga vägnätet. Insatserna består framförallt i att man anläggerbullervallar och bygger bullerskärmar och kompletterar tidigare bullerskydd.Det satsas också på fönsterbyten för att förbättra isoleringen mottrafikbullret. Kommunernas bullersaneringsarbete har underlättats av det stödsom man fick i Infrastrukturpropositionen.Inom EU pågår ett viktigt arbete kring samhällsbullerfrågorna. För ca tvåår sedan publicerades ett , "Future Noise Policy", av EuropeanCommission. Efter beslut i drivs detta arbete vidare med högambition med sikte på ett slutligt kommissionsdirektiv för samhällsbullerår 2002. Detta arbete måste följas och stödjas intensivt från svensk sidaeftersom europeisk samverkan är absolut nödvändig i flera bullerfrågor.Bulleremissionen från vägfordon i normal trafik förorsakad avdäck/vägbanebuller och bulleremissionen från godståg är två exempel.1 Ljudklassning av bostäder2En svensk standard för ljudklassning av bostäder har också utarbetats ochfastställts. Den är ett instrument som möjliggör för dem som avser hyraeller köpa en bostad att få erforderlig konsumentupplysning beträffandebostadens ljudkvaliteter. Tyvärr kommer det antagligen att dröja längeinnan man kan räkna med att en hög andel av bostadsbeståndet ärljudklassat, eftersom klassningen är frivillig och huvudsakligen antaskomma till användning i nyproduktionen. Det är angeläget att intensifieraarbetet med att ljudklassa även bostäder i det befintliga beståndetåtminstone vad avser utomhusbullret.Insatserna mot buller får emellertid inte stanna vid att man bygger ,skärmar etc. och byter fönster. Insatsernas effekt både vad gäller bullernivåoch upplevd miljöförbättring för de berörda människorna måste följas uppordentligt. Denna uppföljning är otillräcklig. Eftersom de totalainvesteringarna i enskilda fall kan vara höga är erfarenhetsåterföringen iform av kontrollprogram en mycket viktig del av bullerskyddsåtgärderna.Naturvårdsverket har emellertid prioriterat ner sina insatser inom buller-området vilket är ytterst beklagligt. Detta går stick i stäv mot intentionerna iriksdagens beslut om handlingsplanen.3 Vägtrafikbuller4I fråga om vägtrafikbuller har vi i sedan flera decennier tillbakahaft som långsiktigt mål att nå en utomhusnivå i bostadsområden lägre än55 dB räknat som s.k. A-vägd ekvivalentnivå. Detta är ett mål som manförsöker arbeta efter även i många andra länder.Samtidigt som man tyvärr måste konstatera att det är en mycket långsiktiguppgift att överallt uppfylla denna målsättning - det lär under åtskilligadecennier framöver fortfarande finnas många bostäder med högreutomhusnivå än - skall man ha klart för sig att inte ären god miljö; det är långt ifrån tyst. I utredningen 1993:65 definieradesden goda miljön som en ekvivalentnivå om högst i urbanbostadsbebyggelse. Vid behandling av Handlingsplanen instämdeden dåvarande regeringens talesman i denna bedömning. "I propositionensbakgrundsavsnitt, avsnitt 3.2, återges dock utredningens bedömning att engod yttre miljö i tätort innebär en medelljudnivå understigande 40-45 dBA.Därför kan man förutsätta att det är detta som avses med god ljudmiljö. "Självklart är denna lägre nivå än svårare att nå ner till generellt, mendessbättre kan den ofta innehållas i bebyggelse som inte direkt vetter mottrafikleder. Detta bör komma till uttryck på ett tydligt sätt i det långsiktigaarbetet. Det gör det emellertid inte på något sätt i de propositioner som lagtsfram efter 1994 av den socialdemokratiska regeringen.Alldeles särskilt i de fall när man inte kan innehålla vid fasad mottrafikled av tekniskt/ekonomiska skäl är det viktigt att tillse att de boendedärför också får tillgång till en tyst sida med god ljudmiljö, dvs en ekviva-lentnivå understigande . Den ger de boende en god ljudmiljöinom räckhåll i den egna bostaden. Det går bra att ha öppet fönster mot dentysta sidan utan att bullret blir särskilt besvärande; det går däremot inte vidett utomhusbuller om . I propositionen 1993/94:215 Handlingsplan motbuller togs principen om den tysta sidan upp och den har tilldragit sig stortintresse både nationellt i och internationellt.Det blir vidare alltmer ont om områden som är tysta och där människorsåledes kan uppleva tystnad utomhus. En viktig aspekt av det långsiktigabullerbekämpningsarbetet är därför att slå vakt om kvarvarande tysta om-råden; icke minst sådana som kan finnas i tätorternas närhet.5 Hemställan5 Hemställan6Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka takten i bullerarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att får ett tydligt, långsiktigt uppdrag att arbetamed bullerfrågorna mer målinriktat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man vad avser buller från markbunden trafik skall eftersträvaatt även ge boende tillgång till en god ljudmiljö.14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att med hög prioritet driva bullerfrågorna internationellt, särskiltinom EU,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ökad vikt skall läggas vid att bevara tysta miljöer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att så stor del av det svenska bostadsbeståndet som möjligt blirljudklassat enligt svensk standard.1Stockholm den 28 oktober 1998Harald ()1Yrkandena 3 och 6 hänvisade till BoU.