ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02A260 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A260av och ()DeltidsarbeteVarje människa borde ha möjlighet att försörja sig på ett eget arbete.Många som skulle vilja arbeta heltid kan endast få deltidstjänst,vilket inte är möjligt att klara sin försörjning med. Deltidstjänster finns ihuvudsak inom vården, den kommunala verksamheten, inom handeln ochannan servicenäring. Det är i huvudsak kvinnor som har deltidstjänster,varför detta även är en jämställdhetsfråga.De regler som gäller om företrädesrätt till mertid och övergång till fastatjänster är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Arbetsgivarna bordeinrätta alla tjänster på heltid och den som så önskar skall begära deltid. Detfinns alltid anställda som av olika skäl vill arbeta deltid. Med inrättande avheltidstjänster, och deltid på egen begäran, kommer man även bort fråndeltidsstämplingen. Inrättande av fasta deltidstjänster skall bara vara möjligtnär det finns särskilda skäl, t.ex. arbetsuppgiften räcker inte till enheltidstjänst, att arbetet är begränsat till ett antal timmar eller annatsärskiltskäl.De förändrade reglerna om deltidsstämpling har medfört att deltids-arbetande sagt upp sin anställning när de riskerat att bli utförsäkrade, för attkunna stämpla på heltid. De kan inte klara sin ekonomi på deltidslön.Om den deltidsarbetande behåller sin tjänst efter utförsäkring innebär detatt kommunen måste gå in med socialbidrag. Det kan inte vara riktigt att sägaupp sin tjänst som målet är att minska arbetslösheten.Det är angeläget att redovisade problem kan få en lösning. En väg är att deti den arbetsrättsliga lagstiftningen regleras vad som är särskilda skäl, för attkunna göra avsteg från att inrätta heltidstjänster. Konsekvensen av nuvarandedeltidsstämpling måste beaktas i det fortsatta utredningsarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om heltidstjänster och de deltidsarbetandes situation.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart Klockare (s)()
mot · GM02A262 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A262av och ()Arbetsmarknadsmedel till landsting och kommunerSedan 1990 har det skett upprepade nedskärningar på välfärdenskärnverksamheter inom vård, omsorg och skola på ett oacceptabelt sätt.Människor har tvingats lämna viktiga samhällsjobb och förpassats tillarbetslöshetskön.Staten tvingas göra stora ekonomiska insatser för att betala förden arbetslöshet som den själv har varit med att skapa. Enligt en är samhällsbesparingarna mycket små när samhällsan-ställda flyttas från ett arbete till arbetslöshet. Friställs de från ett"ordinarie"arbete och placeras i arbetsmarknads-utbildning, kostar de samhället mer änpå sin tidigare anställning.Det finns två stora problem : det första är arbetslösheten som kostaroerhört mycket pengar som den skapar ohälsa och många andrasamhällsproblem.Det andra problemet är hårdbantningen av vård, omsorg, skola och övrigasamhällsorgan, som medfört att medborgarna fått en sämre omvårdnad ochservice som många inom personalen blivit stressade och slitna.Vi anser därför att en märkbar del av de medel som används tillarbetsmarknadsåtgärder på ett bättre sätt borde kunna användas om de över-fördes till kommuner och landsting för att där skapa riktiga jobb. De medelsom överförs från statens arbetsmarknadsåtgärder skall i så fall vara riktadeför att inte kunna användas till annat än lokala arbeten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel från statlig arbetsmarknadspolitik bör kunna användastill lokala arbetsmarknadsåtgärder samt att metoder för detta utvecklas.Stockholm den 28 oktober 1998Thomas ()()
mot · GM02A263 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A263av ()ALU som miljö- och kulturprojektSedan lång tid tillbaka utför skogsvårdsstyrelserna arbeten inom natur-och kulturmiljövård. Dessa arbeten bedrivs i form avarbetsmarknadspolitiska åtgärder och har sammantaget väsentligtöverstigit de anslag som berörda fackmyndigheter förfogar över förnatur- och kulturmiljövård. Förutom direkta vårdinsatser inomnaturreservat och fornlämningar har även olika former avmiljöinventeringar bidragit till ökade kunskaper. Under de senaste årenhar verksamheten i huvudsak bedrivits i form av ALU-verksamhet.Projekten har varit mycket uppskattade av deltagarna och gjort en stornytta för miljön. En stor fördel med dessa arbeten är att de helt saknarundanträngningseffekt och att nyttan tillfaller allmänheten i form avbättre miljö. Tyvärr innebär det också att det krävs någon form avoffentlig finansiering eftersom andra former av betalningsvilja saknas.Arbetsmarknadsstyrelsen har tidigare haft i uppdrag av regeringen attföreslå hur den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kan bidra till detekologiskt uthålliga samhället. I sitt svar till regeringen ()skriver AMS: "projekt med skogs-, natur- ochlandskapsvård framhålls av länsarbetsnämnderna ofta som lyckadeprojekt och som projekt som man av sysselsättningspolitiska skäl harbehov av." I regeringens budgetproposition anges förarbetsmarknadspolitiken på sidan 15: "Arbetsmarknadspolitiken börutvecklas så att den också förenar miljö- och sysselsättningsmål ochsamtidigt påskyndar omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling. "Tyvärr berörs därefter inte miljöfrågorna under utgiftsområde 14. ALUföreslås att bli ersatt med s.k. arbetspraktik och anordnarna skall betalaett s.k. finansieringsbidrag med /månad och anvisad.Skogsvårdsstyrelserna har ca 2000 personer anvisade i olika miljö-projekt i form av ALU. Det betyder att skogsvårdsstyrelserna efter 1/1 1999måste svara för i delfinansiering. Eftersom ingen av demedverkande myndigheterna förfogar över dessa medel riskerar stora delarav verksamheten att upphöra vilket motverkar strävan att förbättra miljönoch att integrera miljöfrågorna i arbetsmarknadspolitiken. Dessutomåterfinns inget om hur kringkostnaderna skall finansieras. För att bibehålla demiljöprojekt som drivs som ALU krävs att arbeten inom natur- ochkulturmiljövård undantas kravet på finansieringsbidrag för arbetspraktikenoch att medel för kringkostnaderna anvisas eller att berörda fackmyndigheterfår motsvarande resursförstärkning. En utredning bör göras för attmöjliggöra att miljöprojekt och kulturprojekt som drivs som ALU kanbibehållas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning med uppdrag attutarbeta förslag som möjliggör att ALU kan drivas vidare som miljö- ochkulturprojekt.Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02A264 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A264av och ()Datortek"Datortek" infördes som alternativ till traditionellarbetsmarknadsutbildning. Vid dessa kan personer som saknar arbete lärasig arbeta med datorer med inriktning på hantering och inhämtning avinformation, projektarbete, jobbsökaraktiviteter, vägledning m.m.Datortek är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd vilken den arbetssökandekan bli anvisad av arbetsförmedlingen. delar ofta på ansvaret för verksamheten.Sedan verksamhetens start har målgruppen förändrats. riktade sigdatorteken i huvudsak till yngre arbetslösa. har ungdomarnas situationpå arbetsmarknaden förbättrats och chanserna till arbete ökat kraftigt. Desom nu deltar i datorteken har en svagare ställning på arbetsmarknaden - idet korta perspektivet. Flera av deltagarna har aldrig haft ett jobb, andra harblivit arbetslösa och många är lågutbildade eller har en yrkesutbildning sominte är relevant för dagens och morgondagens arbetsmarknad. Medelåldernpå deltagarna är betydligt högre jämfört . 13 kommuner har haft under det senaste verksamhetsåret drygt1 100 deltagare per månad.Datorteken har, förutom att ge grunddatautbildning och projektträning,visat sig vara kreativa mötesplatser för arbetssökande, arbetsförmedlare,näringsliv, utbildningssektor m.fl.Under våren 1998 har flera förslag tagits fram av bl.a. arbetsförmedlings-nämnden i samt kommunförbundmed . och har ocksåarbetat fram ett gemensamt förslag. Det senare förslaget lämnades av AMStill med hopp om att förslaget skullebehandlas i årets budgetproposition.Med budgetpropositionen i handen syns inga spår av förslaget. I bästa fallkan förslaget behandlas i vårpropositionen vilket innebär att eventuellaförändringar kan träda i kraft först vid ingången av . Detta tar allt förlång tid och det är inte "att gå i takt" med utvecklingen på arbetsmarknadenoch de arbetssökandes behov.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vidareutveckling av datorteksverksamheten.Stockholm den 27 oktober 1998Claes-Göran ()()
mot · GM02A265 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A265av och ()Au-pairförmedling1993 kom lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft.Någon förmedlingsavgift får inte de privata förmedlingarna ta, vilket ären viktig princip. En arbetssökande skall naturligtvis inte behöva betalaför att söka eller få ett jobb. Många ungdomar har provat påau pairarbete. En majoritet av dem som söker jobben är yngre kvinnligastudenter. Mycket är positivt med au pairjobb. Ungdomarna fårspråkkunskap, arbetslivserfarenhet och de får dessutom uppleva en nymiljö, bara det kan vara ett minne för livet.För att kunna söka jobben som au pair skall åldern vara 18-28 år.Språkkunskaper är viktiga och. att ha erfarenhet av barnpassning är ocksåbra. Det bör sägas att jobben kan sökas både av yngre män och kvinnor, menden övervägande majoriteten är yngre kvinnor.När det gäller au pairjobb så finns det även förmedlingsverksamhet pådetta område. Seriösa au pairförmedlare tar inte ut avgifter för förmedlingen,men det finns undantag. Till dessa hör en del s.k. språkskolor. I många falllämnar de information om au pairjobb, ofta på gymnasieskolorna, men ocksåpå de statliga arbetsförmedlingarna. Språkskolorna har goda ekonomiskaresurser att trycka upp material och når därför ut bland ungdomarna. Men detvisar sig att i regel tar språkskolorna en ersättning på mellan 1 000 och 2 000kr för att förmedla ett au pairjobb. Detta är ej tillåtet. Lagen säger klart ochtydligt att man inte får ta betalt av arbetssökande. Men tyvärr tycks inte lagenha någon effekt på detta. I dessa fall utnyttjas ungdomarna, detta eftersomungdomarna mycket gärna vill ha dessa erfarenheter, då det kan bli en finmerit för framtiden.Eftersom au pairverksamheten är ett viktigt inslag i ungdomarnassysselsättning och bra erfarenheter för ett fortsatt yrkesverksamt liv bör enutredning granska au pairförmedlingsverksamheten. Det är viktigt med likhetinför lagen och att alla som söker au pairjobb har samma ekonomiskaförutsättningar. Att söka jobb skall inte kosta pengar. Utredningen bör ocksåundersöka vem som utövar tillsyn vad det gäller sökande av au pairjobb.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning och tillsyn av au pairförmedlingsverksamheten.Stockholm den 27 oktober 1998Sven-Erik ()()
mot · GM02A267 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A267av m.fl. (s)DatorteksverksamhetDatorteksverksamheten fungerar i huvudsak bra men det finns ett antalområden som kritiseras från kommunernas sida. Verksamheten uppfattassom alltför centralstyrd, kommunerna tvingas bidra till finansieringen iför stor utsträckning, arbetsförmedlingarna ägnar inte alltid tillräckligtmed tid åt jobbsökaraktiviteter och vägledning, handledarkonstruktionenhar inte fungerat tillfredsställande när handledarna varit ALU-anvisadeeller i API.AMS och har gemensamt redovisat förslag till åtgärderför datorteken. AMS och är eniga om att verksamhetentill största delen ska finansieras med statliga medel. Det innefattarfinansiering av grundbemanning på kommundatortek, finansiering av dendatorutrustning som behövs för åtgärden samt medel för service ochunderhåll för datorutrustningen.Enligt förslaget skall nuvarande utrustning övergå i kommunens ägo ochny utrustning köpas in av kommunen i ett system som förnyar utrustningenmed en tredjedel per år.Regeringen varken redovisar eller tar ställning till förslaget. Därmedanvisas inte heller några särskilda medel till förändring av datorteks-verksamheten. Fortsatt datorteksverksamhet med hög kvalitet förutsätter attAMS finansierar ny utrustning, programansvariga och handledarresurser urbefintliga medel. Alternativen är en nedtrappning av omfattningen ellerkvalitetssänkning. Det finns risk för att regeringens hantering av fråganfördröjer en nödvändig utveckling av datorteksverksamheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt datorteksverksamhet med hög kvalitet.Stockholm den 26 oktober 1998Hans Karlsson ()()()()
mot · GM02A268 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A268av m.fl. (s)Arbetslösas erfarenheterI nedanstående motion föreslår vi att slår fast krav på attarbetsmarknadsmyndigheterna utvecklar former för en nära dialog meddeltagare i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.1987 års förordning om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ställerkrav på arbetsförmedlingarna att tillsammans med den arbetslöse lägga framen individuell arbetsplan, som motverkar att han eller hon fastnar ilångtidsarbetslöshet. Därmed ställs höga krav på förmedlingarna att lyssnatill den enskildes synpunkter och också ta till vara hans eller hennes syn påhur olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan stärka hans/hennesmöjligheter på den öppna arbetsmarknaden.Ändå möter vi ofta stor besvikelse bland många enskilda arbetssökande.Man upplever att många åtgärder inte är meningsfulla och att den enskildeserfarenheter inte tas till vara. Det gäller både innehållet i åtgärderna ochrisker för att en åtgärd kan tränga ut jobb på den ordinarie arbetsmarknaden.Vi menar därför att arbetsmarknadsmyndigheterna bör utveckla former fördialog också med grupper av arbetssökande liksom bättre former förutvärdering av olika praktikplatser och arbetsmarknadsutbildningar.1987 års förordning bör därför kompletteras med krav på att arbets-marknadsmyndigheterna utvecklar former för samråd med såväl enskildaarbetssökande som grupper av arbetssökande vid utformning och uppföljningav olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetssökande enskilt och i grupp skall ges ökad möjlighet atttillföra synpunkter på utformningen av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärderStockholm den 27 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02A269 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A269av m.fl. (s)LönebidragSvensk arbetsmarknadspolitik bygger på principen om alla människorsrätt till ett arbete. Trots detta har arbetslösheten alltid varit betydligthögre för människor med funktionshinder. En gjord SCBundersökning visar att endast runt hälften av alla personer medfunktionshinder är sysselsatta jämfört i den totalabefolkningen. Glädjande nog kan vi nu se att arbetslösheten minskarockså för dem som har ett arbetshandikapp. Mycket beroende av attjobben och efterfrågan kommer igång, kombinerat med aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som exempelvis lönebidrag.Behovet av lönebidrag har ökat kraftfullt och är nuuppe i en volym på 56 000 (lönebidrag + OSA). volymkrav för1998 var minst 53 000. För finns ett krav på 55 000. Dettagör att det redan nu när det nya budgetåret infaller är långsiktigt intecknat1 000 fler platser än vad det ekonomiska utrymmet medger.Det gäller naturligtvis att nu ta vara på det gynnsamma arbetsmarknads-läget och se till att så många personer med arbetshandikapp som möjligt fårett arbete på den öppna arbetsmarknaden. Lönebidrag visar sig vara enmycket bra kompletterande åtgärd. Det vore orimligt att minskaeller stoppa denna åtgärd. Det är därför nödvändigt att regeringen seröver möjligheten att föra över mer resurser till åtgärden lönebidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till åtgärden lönebidrag.Stockholm den 22 november 1998Hans Karlsson ()()()()()
mot · GM02A270 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A270av m.fl. (s)Översyn av arbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen har under den gångna mandatperioden varitföremål för flera förändringar. Villkoren för ersättning har i fleraavseenden skärpts. De förändringar som genomförts har inte alltid iförväg belysts ur perspektivet vilken effekt dessa förändringar får när detgäller olika gruppers möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden.Samtidigt med dessa förändringar har arbetsmarknaden förändrats. Flertillfälliga jobb har tillkommit. Vägen in i arbetslivet för ungdomar går istörre utsträckning än tidigare genom vakanser, tillfälliga jobb, deltid osv.Därutöver har inletts. Ett arbetsliv med livslångt lärande hardärmed kommit ett steg närmare sitt förverkligande.Sammantaget betyder detta att det nuvarande regelverket inte alltid täckerupp alla situationer. Det inträffar att människor hamnar i kläm på grund avreglernas utformning, blir utan ersättning, eller inte lyckas kvalificera sigförersättning. Ett exempel är när en arbetslös som studerar på kunskapslyftetinte får ersättning därför att uppehållet mellan två läsår är kortare än 6veckor.I höst har vi kunnat notera att socialbidragsberoendet biter sig fast på enmycket hög nivå. Trots ökad efterfrågan på arbetskraft är det många somsitter fast i utanförskap och socialbidragsberoende. De grupper som ärsärskilt synliga i dessa studier är ungdomar och invandrare. De har aldrigkommit in på arbetsmarknaden och därmed inte kunnat kvalificera sig förförsäkringen och få den anknytning till arbetsmarknaden som detta ger.Under 1990-talet har antalet hushåll som får socialbidrag ökat från ungefär275 1990 till drygt 400 1997. stegkostnaderna från till . Den främstaförklaringen till att kostnaderna nästan fördubblats är att såmånga tvingas leva på socialbidrag under långa tider.För den som aldrig haft ett jobb gäller det att få en chans att skaffa sigerfarenhet. Annars finns risken för permanent utanförstående.Socialstyrelsens studie visar att väldigt få lyckas ta sig ur sitt social-bidragsberoende. Av dem som 1995 hade bidrag under nästan varbara bidragsfria året därpå.Det är därför enligt min mening nödvändigt att se över arbetslöshets-försäkringen än en gång. Detta med syfte att undanröja regelfällor ochmöjliggöra att ungdomar och invandrare som inleder sitt arbetsliv har enrimlig möjlighet att kvalificera sig även utan heltid och fast anställning. Ensådan översyn kan eventuellt samordnas med framtagande av ett reformeratstudiestödssystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att se över arbetslöshetsförsäkringen.Stockholm den 24 oktober 1998Hans Karlsson ()()()()()
mot · GM02A271 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A271av m.fl. (s)Reglerna i arbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen spelar en viktig roll för flexibilitetoch förändringsvilja på den svenska arbetsmarknaden. Det ärdärför angeläget att försäkringen ses över i takt medförändringar på arbetsmarknaden och anpassas till en ny tidsbehov.Under valrörelsen mötte jag en kvinna, som blivit uppsagd från sitt arbeteefter . Efter en kort tids arbetslöshet tog hon sommarvikariat ochbörjade därefter på det tekniska basåret vid högskolan för att senare fortsättapå en ingenjörsutbildning. Eftersom hon arbetat sommaren innan fick honinte a-kassa . Trots rejäl besvikelse var hon beredd att acceptera atta-kassan för hennes del inte fungerar som en ersättning för brister istudiemedelssystemet.Vad hon däremot inte kan acceptera, och jag inte heller tycker attriksdagen ska acceptera, är att hon nu påstås vara utestängd från den arbets-löshetsförsäkring, som hon tillhört . Om hon mot för-modan inte får ett jobb efter utbildningen skulle hon inte längre ha rätt attvara placerad på sin tidigare kassanivå utan hänvisas till KAS-nivån.Hade hon i stället valt att inte ta egna initiativ utan helt förlitat sig tillarbetsmarknadsmyndigheternas insatser hade hon varit kvar i systemet ochhaft sin försörjning tryggad.På samma sätt drabbas många företagare, som satsar tid och engagemangpå en idé de tror på. Om de väljer att fortsätta att driva ett osäkert företagunder ramlar de ut ur a-kassesystemet och förlorar sin tidigarekassanivå.Jag menar därför att det är angeläget att reglerna för arbetslöshetsersätt-ningen ses över i syfte att eliminera de regler, som gör att vuxna, som underlång tid tillhört och betalat till arbetslöshetsförsäkringen förlorar sinaförsäkringsrättigheter bara för att de tar just de risker, som är enförutsättningför tillväxt och utveckling i samhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen ses över så att deunderlättar för de försäkrade att göra satsningar på studier och företagande.Stockholm den 24 oktober 1998Inger ()()()()()
mot · GM02A277 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A277av och ()Arbetsmarknaden för socialbidragstagareDen höga arbetslösheten i är ett stort problem, somalla säger sig vilja åtgärda. Att arbetslösa får arbete och egeninkomst skall givetvis vara det helt övergripande målet församhällets insatser. Det finns emellertid bestämmelser ochlagar som direkt hindrar arbetslösa medborgare från attkunna skaffa sig en egen försörjning.Bestämmelsen att en arbetssökande skall stå till arbetsmarknadensförfogande är en riktig grundprincip, men den kan i vissa situationermotverka sitt syfte. En arbetslös person med socialbidrag som startar egetföretag kan inte "stå till arbetsmarknadens förfogande", och dennemister därför möjligheten att uppbära socialbidrag. Jämför medhur det är för den som börjar ett beredskapsarbete eller t.o.m. ett "riktigt"jobb, då anses man ha rätt till bidrag tills den första lönen utbetalas.Detta är en bestämmelse som inte är i takt med tidsandan. är det svårtför många att skaffa sig en anställning, men en del skulle kunna ordna sinförsörjning som egenföretagare inom bl.a. tjänstesektorn eller som friayrkesutövare. I övergången från att vara bidragstagare till självförsörjandeuppstår dock oftast ett "glapp" i den enskildes inkomster. Detta innebär attmånga inte ser startande av egen verksamhet som ett verkligt alternativ ochfortsätter som bidragstagare. Orsaken är således att sociallagstiftningen inteanpassats till ändrade förutsättningar på arbetsmarknaden.Vi anser att regelverket skyndsamt måste ses över, så att möjligheterna attsuccessivt starta yrkesmässiga verksamheter ökar. Det skulle kunna skegenom att bidraget fasades ut i takt med att de egna intäkterna ökar.Lämpligen bör en bortre tidsgräns också införas, så att inte konkurrensensnedvrids.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om socialbidragstagares möjligheter att starta egna verksamheter.Stockholm den 28 oktober 1998Elisabeth ()()