mot · GM02U622 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U622av och ()KinaFolkrepubliken största diktaturFolkrepubliken är världens till befolkningen störstastatsbildning. I avsaknad av de mest grundläggandedemokratiska institutionerna och en omfattande brist pårespekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter ärdet också världens största diktatur. Välkomna utfästelser frånBeijing om att ansluta sig till de grundläggande om mänskliga fri- och rättigheter - 50 årefter det att dessa antogs av - skymmerinte det faktum att det därifrån är mycket långt till dess attdessa legalt, institutionellt och i praktiken kommer atttillämpas i . Därefter återstår det avgörande kriteriet pådemokrati, d v s att folket i fria val får möjlighet att självavälja sina ledare och om det så önskar välja nya.Den ekonomiska utvecklingen har dessutom lett tillbetydande och växande regionala välfärdsklyftor, vilket i sin tur lett till attstora befolkningsmassor har lämnat landsbygden och begett sig till städernaför att söka arbete. Denna utveckling, bristen på motsvarande politiskareformer och de följder detta fått för miljontals kineser, har redovisats i denkinesiska socialvetenskapliga forskaren uppmärksammade bokZhongguo de xianjing (fälla), som mött enormt intresse i . Denvisar på en social och politisk baksida av det kinesiska ekonomiska undret,som omvärlden och utländska ekonomiska intressenter inte brytt sig om ellerkanske ej ens uppfattat.Ledningen i är medveten om vilken potentiell fara dessa folk-massor representerar. Den har inte glömt hur det kinesiska kommunistpartietkom till makten. Händelserna på i i juni1989 visar att den politiska ledningen har svårt att hantera folkligt missnöje,som kan befaras sprida sig. vistas ett stort antal fängsladedissidenter utan dom i fängsligt förvar efter massakern. Trotsdetta visar omvärlden på sin ambivalens inför de kinesiska mänskliga-rättighetersbrotten som t ex, när president nästan på nioårsdagen togsemot inför den kinesiska befrielsearméns elitförband på sommaren 98 - de förband som var ansvariga för massakern 89.I september 1997 höll det kinesiska sin 15:e parti-kongress, där partichefen befäste sin ställning som Folk-republikens ledare efter död . När nu kom-munismen i stort endast går att återfinna i partinamnet förefaller denkinesiska ledningen behöva ett nytt kitt för att hålla samman landet. För attkunna rättfärdiga partiets fortsatta maktinnehav, vända folkets blickar åtandra håll och ha något att skylla på har kommunism mer och mer ersattsmed nationalism.Ekonomiskt samarbete och utvecklingErfarenheten visar ofta att demokrati följer på ekonomisktillväxt. Exemplet under ochhans efterföljares ledning visar emellertid att det inte är enregel utan undantag. ligger dessutom också iSydostasien och har en stark kinesisk prägel på sinsamhällsbild, men är genom sin stadsstatsform också ettundantag i andra bemärkelser.Det bästa sättet att stödja en demokratisk utveckling och påskyndaFolkrepubliken utveckling till en modern demokratisk rättsstat tordeändå vara att stödja dess ekonomiska utveckling. Den ekonomiska tillväxtenhar varit stark sedan reformer . Under1980-85 växte ekonomin i snitt , under 1985-90 medknappt och 1990-95 med . Dock är FolkrepublikenKinas BNP per capita ännu blygsam.I jämförelse med det demokratiska är skillnaden stor. TaiwansBNP per capita uppgick till medan Folkrepublikensendast nådde . BNP per capita är i sin tur nära dubbeltså stor som . som den asiatiska krisen skapat vissosäkerhet om stabiliteten i den kinesiska ekonomin och dess valuta hardemokratin med dess decentraliserade marknadsekonomi visat sigvara särskilt stryktålig i den regionala ekonomiska turbulensen det senasteåret.Det kommer sålunda att ta för att nå Taiwansoch nuvarande ekonomiska välstånd. Att tillväxten för när-varande är hög är heller ingen garanti för att utvecklingen fortsätter. Befolk-ningsutvecklingen och den ekonomiska tillväxten utsätter det kinesiskafastlandet för allt allvarligare ekologiska påfrestningar, som snart kan visasig klart tillväxthämmande. De okontrollerade utsläppen från fossilförbränning och de gigantiska dammprojketen längs är klartoroväckande. De mycket svåra och omfattande översvämningarna sommaren1998 i omgivningar var en direkt följd av den utomordentligthänsynslösa rovdriften på skog och vegetation längs flodens flöden.Den växande ekonomin behöver fri och rik tillgång på kapital förinvesteringar. Investeringar från och har här spelat endominerande roll. har endast en privat bankoch inga effektiva kapitalmarknader. Uppdraget att finansiera investerings-behovet vilar således på de statliga bankerna och går nio tiondelar avalla banklån till offentliga företag. Då många av dessa företag går medförlust eller har problem med dålig lönsamhet kommer en stor andel avkrediterna aldrig att kunna betalas igen.Sammanlagt uppskattas de dåliga lånen uppgå till av BNP. Föratt säkerställa en framgångsrik utveckling måste den kommunistiskaledningen därutöver balansera regionernas konkurrerande krav, centraliseraoch kontrollera skattesystemet samt städa upp oredan bland de statligaföretagen utan att det skapas en än större armé av medellösa arbetare.En stagnation i den ekonomiska utvecklingen är således långt ifrån osan-nolik och skulle få svåra konsekvenser för det inhemska näringslivet men,vilket den asiatiska krisen visat, också mycket svåra följder för den ekono-miska återhämtningen i hela regionen och därmed också för världsekonomin.En effektiv allokering av de knappa resurserna försvåras ytterligare av attden inhemska marknaden är fragmenterad i många delmarknader genomstora avstånd och dåliga kommunikationer. Statsapparaten är inte helleranpassad för att administrera och utveckla en modern ekonomi med de kraven sådan ställer på fungerande lagar och regelverk etc. Hindren för fortsatttillväxt är sålunda åtskilliga. Sannolikt kommer de flesta att övervinnas menden kinesiska ekonomin är i många avseenden känsligare för störningar änvad en första anblick kan ge vid handen.Kineserna är ett stolt folk med en 5 000-årig historia. Inte utan rättbetraktar de sig själva som världens ledande kulturfolk och är stolta över sinatraditioner. Det råder stor misstänksamhet gentemot grannländernas inten-tioner. varnar ständigt för att på nytt skall utvecklas till enmilitär stormakt som med hot och krav driver igenom sin vilja i regionen. Avdetta skäl torde i praktiken acceptera närvaro,som man noggrant följer eventuella förändringar i den amerikansk-japanska försvarsalliansen. Upplevs den egna situationen som hotad kommerman att svara med ytterligare militära satsningar. Det är därför viktigt attvarje förändring i såväl , som EU:s politik i regionen ochgentemot tydligt motiveras och förklaras så att led-ningen i inte missförstår och feltolkar desamma.Folkrepubliken ochomvärldenFokus i den globala säkerhetspolitiska utvecklingenförflyttas alltmer till Asien-Stilla Havsregionen.Folkrepubliken spelar här med sin geografiskabelägenhet, sina verkliga eller befarade ambitioner och sittagerande en central roll i praktiskt taget varje delproblem iområdet. De kinesiska ledarnas oro efter Sovjetunionensupplösning och de amerikanska militära framgångarna ikriget med har övertygat dem om behovet av en snabbmodernisering av den kinesiska försvarsmakten. Till dettakommer en alltmer påtaglig utbyggnad av de marinahögsjöstyrkorna. I kombination med den utprägladeslutenheten i det kinesiska politiska systemet accentuerardetta den stora osäkerhet som länderna i Folkrepublikensnärområde upplever.Förutom att hantera de interna problemen och lösa upp hindren för fortsattekonomisk tillväxt har den kinesiska regeringen således ett antal frågor avhuvudsakligen utrikespolitisk karaktär att hantera och lösa. På deninternationella scenen måste man lyckas fullfölja ett mjukt övertagande avHongkong och bli en full medlem i världshandelsordningen (WTO), förvilket man är dåligt förberedd.Man måste övertyga , och sina grannar om att man inte ärinriktad på expansion som locket läggs på för de nationalistiskasträvandena inom de egna gränserna. Och man måste hantera på ettsätt som inte oroar omvärlden och som får ölandets befolkning att inte ocksåi handling överge tanken på att en återförening är att föredra.Folkrepubliken har 14 landgränser varav åtminstone fyra - ,, och - delvis är omstridda. Inkluderas kraventill sjöss - främst i - har fastlands-Kina territoriellakonflikter med 20-talet andra stater. Under detta sekel har varit ikonflikt med sju av dessa - , , , , ,och USA.De indiska kärnvapenprovsprängningarna våren 98 har i första hand setts irelation till den indisk-pakistanska konflikten, men torde i minst lika höggrad från indisk sida vara avsedd som en kraftfull markering införFolkrepubliken militära och nukleära upprustning och utplacering.Oron i torde också i hög grad ha påverkats av den till synes heltoförutsägbara serie av militära provokationer som ägnar sig åtgentemot i första hand men i förlängningen också mot alla andrastater med egna intressen i Nordostasien.Kina och TaiwanTaiwan synes utgöra den mest explosiva oroshärden. IFolkrepubliken är enigheten stor att en dagskall återförenas med fastlandet. Det torde i hög gradsammanhänga med strävan att återställa de nationellaoförätter, som man i anser sig ha utsatts för frånomvärldens sida det senaste århundradet. Skulle Taiwanförklara sig formellt självständigt, är sannolikheten stor attledningen i av inrikespolitiska skäl kanske inte sernågot annat alternativ än att svara med militära medel. Dettariskerar i sin tur att destabilisera hela regionen.Missilkrisen gav signalen att inte självklartskulle avstå från att ingripa i ett sådant läge. Om ledningen i beslutarsig för att blockera ön genom att stänga transportlederna runt om och tillTaiwan får det allvarliga konsekvenser bl a för vars oljeimport anlän-der via dessa rutter.Det är därför att välkomna att de inofficiella samtalen mellan ochTaipeh återupptagits 98, efter att ha varit djupfrysta sedanpresident våren 95. Den taiwanesiska chefs-förhandlaren förklarade dock i att frågan om återförening är helt avhängig om blir en demokrati.All kinesisk maktpolitik mot måste därför fördömas klart och en-tydigt. Oavsett om vunnit internationellt erkännande är det i stridmed folkrätt och ett hot mot den internationella säkerheten i FN-stadgansmening. Medborgarna på avgör själva om de vill bli en del avFolkrepubliken eller fortsätta att leva sitt eget liv. På motsvarande sätt kanFolkrepubliken inte heller tillåtas ställa, och än mindre med militäramedel självsvåldigt förverkliga, olösta territoriella krav i Sydkinesiska sjön.Tibet och XinjiangI framför allt och Xinjiang i västra reses krav påsjälvbestämmande. Problemet för regionernasursprungsbefolkning är att det kinesiska inslaget hela tidenökar. Därmed försämras långsamt förutsättningarna försjälvständighet. bör uppmuntras att ge regionernalångtgående självbestämmande, upprätthålla respekt förmänskliga rättigheter samt skapa förutsättningar för att vårdaoch utveckla kulturella särdrag utan att riskera hot ellerförföljelser.HongkongHur framöver kommer att behandlaHongkong och dess invånare är fortfarande oklart.Folkrepubliken har i den gemensammaöverenskommelsen med lovatHongkong en hög grad av självständighet och att områdetskall få behålla sitt marknadsekonomiska system. Hongkongskall styras av invånare inom vad som harkommit att kallas ett land, två system.Men har förändrats mycket . Hongkongbornasdemokratiska rättigheter har stärkts, och det som blivit en delav skiljer sig markant från fastlandet. Före "återlämnandet"upphävde och dess lokale administratör samtligademokratiska reformer som genomförts i . Ledandeföreträdare för demokratiska krafter med Demokratiska partietsledare i spetsen vägrade därför att ingå i den av hand-plockade övergångsförsamlingen. Opinionsundersökningar visade att endast40 % av invånarna stödde "återlämnandet" i förväg.Om det nu inte går att förena två så olika system och traditioner inom ettoch samma land, vad kommer då att tvingas förändras? Eftersom den kine-siska regeringen har gått hårt fram mot regimkritiker på fastlandet är det inteosannolikt att också oppositionen i kan komma att tystas ellerdrivas ur landet. I takt med att överlämnandet närmade sig ökade graden avsjälvcensur i Hongkongmedierna. Däremot synes ännu ingen ytterligareskärpning ha ägt rum därefter.Parlamentsvalen i genomfördes enligt det tidigarevalsystemet, vilket innebar att hela den röstberättigade befolkningen barafick rösta om en tredjedel av de 60 parlamentsledamöterna. I det valet visadesig den demokratiska oppositionen erhålla två tredjedelar av mandaten. Meneftersom den Beijingstyrda administrationen konrollerade valen avåterstående 40 ledamöter har folkets flertal bara valt färre än 20 ledamöter.Människorna i visade i ett val med högre valdeltagande ännågonsin tidigare att de vill ha demokrati. Valsystemet resulterade i någothelt annat. Tung förklarade efter valet, som "husbon-dens röst", att utvecklingen mot mer demokrati inte skulle påskyndas somresultat av valutslaget. Med det nuvarande valsystemet kommer dendemokratiska oppositionen inte att kunna påverka den nya konstitution somväntas efter 2007. Oppositionen kommer inte heller att väljas att ingå somdelegater i folkkongressen, högsta beslutande organ.Omvärldens uppmärksamhet och stöd till den demokratiska oppositionen iHongkong måste vara uthålligt.TaiwanTaiwans statusFolkrepubliken anspråk på att företräda ett och helaKina har i förhållandet till mest lovande demokratiTaiwan tagit sig ytterst arroganta och aggressiva uttryck.Den militära uppladdningen i havsområdet mellan fastlandetoch inför presidentvalen saknarmotstycke internationellt. Omvärldens beslut i samband medatt övertog plats i FN:s säkerhetsråduppfattas av som ett erkännande av att regimen därfått världssamfundets godkännande att vara den legitimaföreträdaren för ett och ett enda Kina.När omvärlden genom Generalförsamlingens resolution 2 758 bytteut Republiken () mot som ständig medlemi , var det ett naturligt uttryck för vilka världensstormakter,dessutom kärnvapeninnehavare, faktiskt var och är. Att ställdesutanför FN:s medlemsskara berodde däremot på att varken ellerTaipei kunde acceptera mer än en företrädare för i FN:s medlemskrets.Detta accepterades av ett realpolitiskt världssamfund. Historien visardäremot, med såväl som , att någon entydig enstatsdoktrininte finns internationellt etablerad. Till historien hör naturligtvis också attvarken regeringen i eller den i hade någondemokratisk legitimitet.Demokratin på TaiwanIdag är läget ett helt annat. är det mest glädjandeexemplet på att demokrati inte är ett västerländskt påfundutan något som har universell giltighet för människor runtom i världen. Allt tal om "asiatiska värden" när det gällerkrav på demokrati och mänskliga rättigheter i Ost- ochSydostasien har på avslöjats. Det handlar bara omoförbätterliga politiska ledares rädsla för ett öppet ochdemokratiskt samhälle. De allmänna val som hölls i mars1996 i var ett mönsterexempel för många hel-eller halvdiktaturer. I det avseendet borde inte EU och dessmedlemsstater behöva hymla. Tvärtom bör exemplet lyftasfram och på alla sätt stödjas och uppmuntras, oavsett hurmycket regimen i uttrycker sina hot.I december 1997 hölls lokal- och provinsval, i vilka det regerandeKuomintangpartiet hamnade i minoritet, vilket höjer tem-peraturen inför parlamentsvalen 98. Till det kommer naturligtvisatt DPP, det liberala oppositionspartiet, tidigare av uppfattats somklart självständighetsinriktat. En oppositionsseger skulle vara svår förBeijing att hantera, inte minst mot bakgrund av det därpå kommandepresidentvalet, då en ny president efter skall utses.Frågan om människor av kinesiskt ursprung önskar leva i en eller flerastatsbildningar kan bara avgöras av dessa människor i fria och demokratiskaformer. Även om principen om "ett " lever vidare, kan den aldrig mednågon automatik ge regimen i något slags ensamföreträdarrätt. Detsaknar den varje demokratisk legitimitet för. Om och när folken i och iTaiwan önskar återförenas kan det endast ske genom att de båda folken i friaoch demokratiska former tar ställning för detta. På den punkten måstevärldssamfundet också vara entydigt.Med valet av till president i , med den tydligautvecklingen mot en mer demokratisk regering i och med Suhartosavgång i verkar utvecklingen gå alltmer i demokratisk riktningockså i . Kanske kan turbulensen i efter den auktoritärepremiärministern arrestering av sin frispråkige rival och tidigarefinansminister i sin tur leda i samma riktning. ,och är asiatiska demokratiska ledare, som allaavvisar försvaret av auktoritära styrelsesätt med hänvisning till något slags"asiatiska värden".Taiwan och FNFN skall bestå av företrädare för världens alla stater. Tyvärrtvingas vi acceptera att alla stater inte är demokratiska ochatt dess företrädare därför inte alltid har demokratisklegitimitet. Det kan emellertid inte vara acceptabelt att enstabil statsbildning med demokratiskt styre och legitimitetställs utanför världssamfundet. hör hemma också iFN:s gemenskap om landet önskar söka medlemskap.Exemplen på hur man redan under kunde hanteratvå och två visar att det inte kan finnasnågra formella hinder för fulla deltagande ifolkgemenskapens institutioner. Enda hindret är Bejingsveto. Det bör vi inte medverka till att dölja.Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EUbör verka för att det demokratiska ges plats i FN vid sidan avFolkrepubliken till dess att folken i och på i demokratiskaval kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid. Så sent som vidGeneralförsamlingens öppnande väcktes åter frågan av ettantal medlemsstater att låta utreda representation i FN. Frågan föllsom vanligt på veto. bör i fortsättningen aktivt stödja dettaförslag. Det avser också frågan om representation i olikaunderorgan, vars medlemskår inte endast består av erkända statsbildningar.Sverige och TaiwanSverige bör på olika sätt utveckla sina förbindelser medTaiwan. representationskontor i bör gesdiplomatisk skattefrihet. Den svenska representationen iTaipei bör förstärkas. bör inom EU medverka till attEU upprättar ett informationskontor i är i det sammanhanget upprörande att svenska myndigheter vägrar attutfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning,som företrädare för världens största diktatur besöker pålöpande band. Varje hänvisning till EU-regler är absurd, då sådana i detta fallinte kan ha tillkommit utan delaktighet och tillstyrkan. Invånarefrån demokratiska stater får aldrig vägras inresa i av politiskaetikettsskäl.Sverige, EU och KinaUSA och EU-länderna har - även sinsemellan -visat upp ennärmast fullständig provkarta på inkonsekvens, motstridighetoch konkurrens i förhållande till den snabbt växandemarknaden i världens folkrikaste stat. bör därförinom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik verka för en samlad och effektiv politik föratt främja demokrati och mänskliga rättigheter iFolkrepubliken . Det bör dessutom ske i samarbete medUSA och andra ledande demokratiska stater.Vid val mellan kontroll/isolering och samarbete finns det sålunda flera skälsom talar emot att isolera . Bättre är i så fall att stödjaden ekonomiska utvecklingen. Västländerna bör koncentrera sig på att hjälpalandet att hantera och om möjligt lösa sina gigantiska miljöproblem. Dels fördess egen skull och dels för att dess växande miljöproblem också kan geallvarliga konsekvenser för den globala miljön. års uppföljnings-möte till om den globala miljön visade WorldwatchInstitute i sin State of the World 1997 att snabbtväxande ekonomi är central, när det gäller utsläpp som hotar det globalaklimatet.Om ledningen i isoleras/isolerar sig kan den nuvarande regeringensnabbt komma att ersättas med en långt mer aggressiv och nationalistisk,inriktad på att t ex till varje pris återupprätta Storkina med som ensjälvklar del. Även om detta inte sker har förutsättningar attdestabilisera regionen vilket t.ex. skulle kunna leda till krig på den koreanskahalvön. är inte opåverkbar.Ökat samarbete måste emellertid knytas till ovillkorliga krav pådemokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter samt folk-rättsliga regler för fredlig samlevnad. Här gav statsminister på ett osedvanligt omdömeslöst uppträdande med sina uppskattandeuttalanden om landets politiska stabilitet i samband med sitt besök iFolkrepubliken hösten 1996.Klara besked, tillsammans med morötter för dess regering att arbeta emot,som till exempel medlemskap i , kan skapa förutsättningar förutveckling såväl ekonomiskt som i mer demokratisk riktning. Det är ytterstangeläget såväl för som för resten av världssamfundetmed ett medlemskap i . måste emellertid uppfyllade grundläggande medlemsvillkoren på samma sätt som gäller för andrastater.Kina och mänskliga fri- ochrättigheterInför sessionen i FN:s kommission för mänskligarättigheter valde EU p g a inre oenighet att lägga ned talanmot . Man ursäktar sig i stället med atthänvisa till värdet av en dialog med ledarna i . Frågankan givetvis ställas om FN:s kommission längre har någotberättigande, om inte brott mot kanpåtalas i fallet med världens största diktatur. Är det baraofarliga, betydelselösa randstater i periferin som världensdemokratier vågar ställa till ansvar för brott mot mänskligarättigheter?Bristen på konsekvens och uthållighet i omvärldens kritik av Beijingsfortsatta och omfattande övergrepp på mänskliga rättigheter urholkartrovärdigheten. Människorättsaktivister och demokratiförkämpar förföljs ochdöms alltjämt till långvariga och nedbrytande frihetsberövanden. Fallet WeiJingsheng är bara det mest välbekanta och upprörande. Hans öde visar attledningen i inte uppfattar omvärldens engagemang för mänskligarättigheter i som särskilt övertygande. Och liksom i fallet man vara beredd att som en gest inför ett statsbesök i eller ifrån Beijinglåta en världsberömd dissident få lämna landet, som hundratals nyaanonyma oliktänkande fängslas. Så tystar man den internationella kritikenför ett tag.Ett stöd till demokratisk utveckling i inklusiveHongkong måste därför utformas inom ramen för en konsekvent,sammanhållen och uthållig strategi. Ett från svenskt håll tydligt och generelltstöd för demokratiska strävanden i varje icke-demokratiskt land är svårare attbemöta för ledningen i . Ett sådant stöd bör utformas så att möjlighetfinns att ge asyl till politiska aktivister som förföljs i Folkrepubliken.Samtidigt får inte stödet för demokratiförespråkare upphöra. Detmåste klargöras att och övriga västländer ser mycket negativt påinskränkningarna i de demokratiska friheter som hade uppnåtts.Folkrepubliken har mycket att förlora på en konfrontation med väst.Väst bör utnyttja detta och ställa krav på att dess ledning behandlaroliktänkande och minoriteter väl och få att inse att ju mer manliberaliserar landet desto större blir de utländska investeringarna och destomer ökar handeln och därigenom tillväxten. Ett uppbundet av interna-tionella regler och avtal ger en bättre garanti för gott beteende än ettbakbundet inträngt . Detta ligger också i eget intresse.Ju mer normalt landet blir desto mer ökar möjligheten att kunna övertygainvånarna på om dess fredliga avsikter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att klart och tydligt fördöma all kinesisk maktpolitik mot ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen i och i Xinjiang,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den fortsatta utvecklingen mot demokrati i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en återförening av folken i och ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik verka för att frågan om representation i FN utredsinom FN,6.