mot · GM02A255 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A255av m.fl. (fp)ArbetsmarknadspolitikenFler trygga jobb alltviktigareKommer nationen inte till rätta med arbetslöshetsproblemetså riskerar vi att för en mycket långt tid framöver fastna i enond spiral av permanent hög arbetslöshet och en dåligsamhällsekonomi. Därför är jobben den allra viktigastefrågan i och för oss som medborgare.Visserligen har den öppna arbetslösheten sjunkit en delunder men sysselsättningen vill ändå inte tariktig fart. Det finns nu en fara att skakigheten ivärldsekonomin också kommer att sätta sina spår iarbetslöshetssifforna i . Regeringensprognos för den öppna arbetslösheten för slutar nupå , bättre än i vårbudgetenoch långt kvar till de som regeringen vill uppnå år2000. menar dock att det finns chans till enräddning om politiken läggs om i en riktning som vi förordargenom att satsa på jobb genom företagande.Folkpartiet har satt kampen för fler jobb överst på dagordningen jämsidesmed kraven på en bra skola och god vård. Vi vill satsa på en politik för flerjobb eftersom det är den enda chansen att få rätsida på problem.Den väg som Socialdemokraterna har slagit in på när det gäller kampenmot arbetslösheten har slagit fel och den leder inte till fler riktiga jobb.Åtgärder för fler riktiga jobb lyser med sin frånvaro i budgeten. Frånregeringssidan löser man problemen genom att gömma undan alltfler utanförarbetsmarknaden eller i åtgärder av olika slag. I mångt och mycket berordetta på att man har en alltför stor tilltro till statliga system ochregleringaroch att dessa skall lösa arbetsmarknadsproblemet.Bara mängden av åtgärder ger svårigheter för både sökande ocharbetsgivare. Det ständiga "tuvhoppandet" mellan nya och/eller förändradeåtgärder känns besvärande också för handläggande personal. Den sedan ivåras utlovade upprensningen i åtgärdsfloran inskränker sig till att ALU ochAPI slås ihop till en åtgärd. anser att det behövs en radikalreformering av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.I har vi betonat att arbetsmarknadspolitiken vilarpå tre ben: - en aktiv arbetsmarknadspolitik, ett gynnsamt näringslivsklimatsamt sunda statsfinanser.Dessa olika "ben" är beroende av varandra och de måste alla genomförasför att man skall kunna bekämpa arbetslösheten på ett bra sätt. Tyvärr harSocialdemokraterna bortsett från detta samband och begränsat sig till enpolitik som sanerar statsfinanserna och för någon form av vad som kan kallasför en aktiv arbetsmarknadspolitik. Att man behöver ett gott klimat förnäringslivet är något som Socialdemokrater både i och utanför regeringengärna pratar om men aldrig gör något åt!Folkpartiet anser att målet måste vara att pressa ner den totala arbetslös-heten och öka antalet sysselsatta, och vi kan med tillfredsställelse konstateraatt även regeringen nu har som mål att pressa ner den totala arbetslöshetentill . Men med politiken som regeringen för riskerar det att bli barakonstgjorda nedgångar i arbetslöshetstalen genom att folk sätts in i åtgärdertemporärt eller fasas ut från arbetsmarknaden genom t.ex. det som kallas"generationsväxling" eller "OTA". Politiken måste istället inriktas på att fåfram riktiga jobb. Målet måste vara färre arbetslösa och fler i jobb!I denna motion beskriver vi vår syn på den aktiva arbetsmarknadspolitiken.De två övriga "benen" till full sysselsättning redovisar vi i motioner pårespektive områden. Frågor som berör a-kassan tas upp i vår motion omsocialförsäkringarna. Grundsynen påarbetslöshetenArbetslöshet är alltid ett slöseri med resurser, för såväl denenskilda människan som samhället och samhällsekonomin.Erfarenheterna från många håll visar att det är svårt för enindivid som varit långtidsarbetslös att kunna komma tillbakatill den reguljära arbetsmarknaden. Hög arbetslöshet riskeraratt bli bestående även av högkonjunktur.Det värsta som kan hända i vårt samhälle är att vi börjar acceptera denhöga arbetslösheten. Detta är något som verkar ha skett på många håll idagens . Lyssnar man på den allmänna debatten tycks det som om vifastnat i arbetslösheten för gott och att det inte finns någon möjlighet attbringa ner den. Det anförs ofta att jobben är slut. Förslag förs då i rendesperation fram om kortare arbetstid, sabbatsår med a-kassa, generations-växling eller andra former av betald ledighet som kungsvägar till mindrearbetslöshet. Har man en sådan inställning så angriper man bara den akutasjukdomen medan ingenting görs åt de grundläggande problemen. Det lederockså till att antalet sysselsatta minskar ännu mer från en redan låg nivå.Framför allt verkar det som om regeringspartiet och LO vill föra en politiksom gynnar dem som har ett jobb medan man struntar i dem som inte har ett.Förslaget till statsbudgeten är ett dokument i ord om att före-tagsamhet är bra, men de konkreta förslagen för riktiga jobb saknas.Folkpartiet har en annan inställning. Vårt land får inte ge upp ochacceptera dagens arbetslöshet. I så fall är vi fast i den för fram-över. Vi menar att arbetslösheten går att bringa ned med hjälp av en klok ochsamlad politik för tillväxt, kombinerad med en offensiv arbetsmarknads-politik. Antalet sysselsatta måste ökas, inte vara eller sjunka.För att detta skall kunna ske förutsätts emellertid att man inser arbets-löshetens bakomliggande orsaker, som bland annat hänger samman medstrukturomvandlingen inom det svenska näringslivet. Arbetslösheten haralltså inte enbart konjunkturella utan också strukturella orsaker. Den tradi-tionella utformningen av arbetsmarknadspolitiken utgår emellertid tyvärrfortfarande alltför mycket ifrån att arbetslösheten är konjunkturell. För attlösa arbetslöshetsproblemet krävs också insikt om att arbetsmarknadengenomgår förändringar till följd av att utvecklas t.ex. mot ettkunskapssamhälle med skärpt internationell konkurrens. Det krävs dåreformer också inom arbetsrätten och lönebildningen för att komma till rättamed problemen.Det är utifrån dessa nya utgångspunkter en offensiv arbetsmarknadspolitikbör utformas. En sådan handlar till stor del om åtgärder utanför dettraditionellt arbetsmarknadspolitiska området. Det gäller- att föra en ekonomisk politik som ger sunda statsfinanser och därmed lågaräntor-- att föra en skatte- och näringspolitik som främjar företagande-- att föra en utbildningspolitik med höga kvalitetsmål som ger ettkompetenslyft.-Värdet i att ha ett arbeteAtt ha ett jobb är inte bara en ekonomisk fråga. För de flestamänniskor innebär värdet i att ha ett jobb också att man haren uppgift som andra efterfrågar och att man har tillgång tillett socialt umgänge. Att gå arbetslös ochinte kunna umgås med arbetskamrater är negativt förindividen i ett socialt perspektiv. Extra viktigt är det socialavärdet av ett jobb för de arbetshandikappade. Det är bl.a.därför har förordat extra satsningar på lönebidragoch anställningar inom Samhall AB.Lägg om kursen!Folkpartiet har förordat att den traditionellaarbetsmarknadspolitiken bör få mindre pengar. Offensivasatsningar bör istället användas för att generellt förbättravillkoren för företagandet. Vi är övertygade om att vårövriga politik, om den fick genomföras, skulle ge sådanatillskott av jobb att efterfrågan på traditionellarbetsmarknadspolitik blir avsevärt mindre.Vi har också trott på möjligheterna att rationalisera verksamheten inomAMS. Regeringen har successivt accepterat detta synsätt och i omgångarminskat anslagen till AMS. Det s.k. volymkravet har t ex minskats från207 000 personer i åtgärder till1 65 000 personer permånad 1999, men man är för den skull inte villig att ompröva volymmålförrän i vårbudgeten 1999. är av den uppfattningen att ettvolymmål inte bör ställas upp. Inte minst därför att betoningen av kvantitetriskerar att gå ut över åtgärdernas kvalitet.Vi tror att en kraftfull decentralisering och avbyråkratisering, närasamverkan med andra aktörer som kommuner och näringslivsorganisationer,upphandling på en konkurrensmarknad av fler delar av verksamheten än idagsamt en strävan att där det är möjligt och lämpligt välja billigare åtgärderframför dyrare, kan ge ytterligare besparingar. Detta får dock inte innebäraatt AMU-utbildningar som nästan säkert leder till jobb plockas bort bara föratt de är något kostsammare.Vi vill i detta sammanhang uttrycka ett beklagande av att regeringen trotsallmänt tal om decentralisering fortsätter med detaljstyrning av AMS, vilketförsvårar en rationell resursanvändning. hade gärna sett att detförsök med en friare användning av medlen till arbetsmarknadspolitiken somnu pågår i fem län hade fått bli generellt.För föreslår vi därför att anslaget till utgiftsområdet ned-räknas med . Vi vill understryka att denna anslags-förändring måste genomföras tillsammans med den övriga politik vi förordar.Om så sker, är det vår bedömning att den öppna arbetslösheten reduceras ochatt efterfrågan på arbetsmarknadspolitiska insatser minskar.Satsa på tjänstejobb!Vi kan med stor besvikelse konstatera att regeringen inte ärvillig att satsa på en politik som stimulerar fram fler jobb itjänstesektorn trots att diskussioner om detta pågått . Industrisektorn, som länge har varit ryggraden isvenskt näringsliv, kommer inte att ensam kunna lösaarbetslöshetsproblemet. Ekonomiskt har denna sektorvisserligen en avgörande betydelse för landets ekonomi, menden rationaliseringstakt som krävs för bevaradkonkurrenskraft gör att inte ens en mycket god tillväxt räckerför att inom industrisektorn skapa det stora antal nya arbetensom behövs. Tjänstesektorn är särskilt viktig för kvinnorsframtida möjligheter att få jobb.Ska arbetslösheten förmås sjunka behöver sysselsättningen alltså ökamarkant. Det kan handla om framväxten av en mängd nya företag eller attsmå och medelstora företag expanderar. Framför allt är det tjänste- ochservicesektorn som måste stå för ökningen av antalet jobb. hardärför lagt fram förslag till hur man kan stimulera jobbinom tjänstesektorn, både den del som riktar sig till industri, byggsektor etc.och den del som riktar sig till hushållen.En sådan utveckling ställer höga och delvis nya krav på arbetsmarknads-politiken. Den skall underlätta för såväl små som större och nya företag attsnabbt rekrytera arbetskraft. Den skall hjälpa arbetssökande att hitta nyavägar till jobb, eller till kompetenshöjning, och underlätta rörlighet påarbets-marknaden. De många nya former av "kontrakt" eller "anställningar" somväxer fram ställer krav på förnyelse av både arbetsförmedlingarna ochåtgärdsarsenalen men också en flexiblare arbetsrätt.KompetensutvecklingStrukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgående kravpå arbetskraftens kompetens. Det handlar om såväl bredasom specialiserade kunskaper och färdigheter, men kanskeframför allt om att kunna inhämta nya kunskaper närvillkoren ändras, tekniken utvecklas. Det finns redan idagbehov av återkommande fort- och vidareutbildning och detbehovet kommer att öka.Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bra grund förfortsatt, livslångt lärande. Satsningen på att alla skall ha minst gymnasie-kompetens liksom en långsiktig utbyggnad av den högre utbildningen ärinvesteringar för framtiden.Arbetsmarknadspolitiken var tidigare inriktad på att förse de storaindustrierna med mer eller mindre utbytbar arbetskraft. En följd av detframväxande kunskapssamhället är att kraven ställs högre på kunskaperoch personliga färdigheter, t ex på kommunikativ förmåga. Det spelar heltenkelt stor roll vem man anställer. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas omoch inriktas på den faktiska arbetsmarknad som växer fram.Den snabba teknologiska utvecklingen, nya förutsättningar på de inter-nationella marknaderna etc, gör att planeringshorisonten krymper. Arbets-givare kan i mindre utsträckning än tidigare bedöma det framtida behovet avarbetskraft. En följd av detta är att de lediga jobb som anmäls till arbets-förmedlingen i mycket stor utsträckning är tidsbegränsade.Arbetsmarknadspolitikensutformning och dessåtgärderProjektanställningar, uppdragsjobb och olika former avtidsbegränsade förordnanden står för en allt större andel avde nya jobben. Mycket talar för att de fasta jobben, i en intealltför avlägsen framtid, kanske blir en än mindre vanliganställningsform än nu.En fortsatt utveckling i denna riktning innebär att det blir vanligt att bytaarbete under yrkeslivet, med mellanperioder av arbetssökandeeller utbildning. Arbetsmarknadspolitikens uppgift att underlätta yrkesmässigoch geografisk rörlighet accentueras då ytterligare. För utvecklingen av nyaföretag och nya branscher är rörligheten ofta avgörande.Att öka den dubbla rörligheten på arbetsmarknaden är och förblir en avarbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgifter. Det underlättarframväxten av nya företag och nya branscher. Utbildningsinsatser är detlämpligaste instrumentet för att underlätta främst yrkesmässig rörlighet. Detär viktigt att påpeka att strävan beträffande den geografiska rörligheten måsteske i mer än en riktning.Arbetsmarknadspolitiken är och förblir en nationell uppgift. hardock fattat beslut om att mycket av AMS verksamhet skall decentraliserasoch vara mer flexibelt utformad. Detta är bra men det måste också innebäraatt detta fungerar i praktiken. Många som jobbar inom de lokalaarbetsförmedlingarna upplever det fortfarande som om man är alltför hårtstyrd uppifrån trots att arbetet skall decentraliseras mer.Kvinnor och män påarbetsmarknadenEn av de största förändringarna på arbetsmarknaden under desenaste årtiondena har varit att kvinnorna undan för undanstärkt sin ställning på arbetsmarknaden. Den förstärkningenhar även fortsatt . Under den djupakonjunkturnedgången var det männensom drabbades hårdast av arbetslöshet.Denna utveckling vände sedan i takt med att neddragningar i den offentligasektorn har skett. Den ljusning som skett på arbetsmarknaden sedan år 1997har visat sig i att männen har fått jobb medan kvinnorna har fåttutbildningsplatser inom . De flesta arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna visar att det är fler män än kvinnor som återfinns inom dem. Vadsom nu krävs är konkreta åtgärder som ökar arbetslösa kvinnors möjligheteratt finna nya riktiga jobb.Nu är det kanske viktigare än någonsin att vi kan bryta det traditionellakönsmönstret på arbetsmarknaden så att kvinnor söker sig till traditionellamansdominerade yrken och tvärtom. Regeringen bör till riksdagenkonkretisera en plan för att bryta det traditionella könsmönstret. Positivt voredet också om andelen kvinnliga företagare kunde öka.Mer om jämställdheten på arbetsmarknaden står att läsa i vår partimotionom jämställdheten.Arbetsmarknadsutbildningen (AMU)Arbetsmarknadsutbildningen (AMU) har länge präglats aven inriktning mot utbildningar som alltför mycket har varitanpassade för gårdagens arbetsmarknad. En viss förändring ipositiv riktning har dock skett då man nu försöker strävaefter att arbetsmarknadsutbildningen skall vara anpassad tillden enskildes behov och till förutsättningarna och kraven pådagens arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att dennaförändring av arbetsmarknadsutbildningen får fortsätta.Utbildningarna har alltför ofta haft som utgångspunkt att man skallsysselsätta en stor kvantitet arbetslösa. Att utbildningarna inte leder tilljobbuppmärksammas sällan. Det är bättre att arbetsmarknadsutbildningen iställetinriktas på en mindre volym med högre kvalitet. Arbetsmarknadsutbild-ningen skall vara en prioriterad verksamhet då den har visat sig vara denåtgärd som har störst chans att leda till ett riktigt jobb. genomgick enekonomisk kris. Anledningen var att man satt på kontrakt pålokaler som inte behövdes längre. AmuGruppen fick genomett riksdagsbeslut ett kapitaltillskott på 600miljoner kronor för att klara ut krisen. stöddedetta tillskott, men betonade att det var enengångsföreteelse. Vi ansåg dessutom att en privatisering avhela eller delar av verksamheten borde prövas. Det har nugått och vi anser att regeringen bör undersökaförutsättningarna för att privatisera hela eller delar avAmuGruppen AB.ArbetspraktikRegeringen föreslår i budgetpropositionen att åtgärdernaarbetslivsutveckling (ALU) och arbetslivsintroduktion (API)slås samman till en ny åtgärd benämnd arbetspraktik.Folkpartiet anser att detta är ett rimligt förslag som begränsarantalet åtgärder. Det hade dock varit bättre om antaletåtgärder hade kunnat begränsas och förenklas ytterligare.Regeringen bör följa upp hur den nya åtgärden fungerar föratt se om den leder till riktiga jobb för de individer somgenomgått den. Om det visar sig att åtgärden inte leder till såmånga riktiga jobb för deltagarna bör man omprövaåtgärden. Det har t ex när det gäller ALU visat sig att dennaåtgärd inte lett till jobb i någon större utsträckning för demsom genomgått den. Det är vår förhoppning att det blir bättremed arbetspraktiken.Åtgärder för äldre arbetslösaMånga arbetsgivare drar sig för att anställa äldre arbetslösasom inte har kvar till pensioneringen. Tyvärrglömmer man ofta bort att dessa personer har stor erfarenhetoch kompetens som kan vara bra för många företag att få delav. Till saken hör också att äldre arbetskraft ofta är mycketmer "trogen" mot sin arbetsgivare och stannar kvar på sinarbetsplats i högre grad än yngre som har en större tendenstill rörlighet. Att anställa en 55-åring som har åtminstone 10år kvar på arbetsmarknaden kan därför vara mycket lönsamtför arbetsgivaren.Våren 1996 kom regeringen med förslag om en speciell arbetsmarknads-politisk åtgärd som riktade sig till äldre arbetslösa som fyllt . De skullesysselsättas genom s.k. "offentligt tillfälliga arbeten" för att de skulle få"ettvärdigt slut" på sitt arbetsliv. gick emot detta förslag då vi ansågatt det inte var någon bra lösning. Det är med tillfredsställelse vi nu ser attregeringen föreslår att åtgärden fasas ut. Ett nytt slag mot den äldre arbetskraften kom genom den s.k. "genera-tionsväxlingen". Återigen får de äldre på arbetsmarknaden känna att de inteär behövda. Åtgärden har dessutom visat sig bli ett praktfullt fiasko. I augusti1998 hade 352 personer beviljats s.k. generationsväxling. föreslåratt denna åtgärd avvecklas så snart det går.UngdomsarbetslöshetenAv tradition är arbetslösheten alltid högre bland ungdomarän bland äldre. Risken finns att våra ungdomar slås ut förlång tid. Det är djupt tragiskt för varje individ och riskerar attfå svåröverblickbara konsekvenser för samhället. Därför ärdet angeläget att sätta in åtgärder som underlättar förungdomar att få en kontakt med arbetslivet.Tyvärr finns det få förslag i budgetpropositionen om ungdomsarbetslös-heten. Regeringen löfte om att ungdomar inom 100dagar skall erbjudas arbete, utbildningsplats eller en arbetsmarknadspolitiskåtgärd är ännu inte uppfyllt.Den s.k. utvecklingsgarantin där kommunerna tar ansvar för ungdomarmellan 20 och har funnits och ett flertal av kommu-nerna har tecknat avtal på området. Åtgärden reste när den kom en delfrågetecken vad gällde finansiering och rundgång. Vår förhoppning är attregeringen följer och utvärderar denna åtgärd för att se om någon tendens tillrundgång uppstår. Vad ungdomar främst behöver är kanske inte arbetsmarknadspolitiskaåtgärder eller utbildning. Utan de behöver främst få in en fot påarbetsmarknaden. Genom vår politik kan ungdomar få den chans de behöverpå arbetsmarknaden genom att fler företag skapas. Kombinerat med andrareformer såsom reformerad arbetsrätt och lönebildning så ökar de ungasmöjligheter till ett jobb. Det är dock viktigt att påpeka att det även ifortsättningen måste finnas en viss arsenal av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som är anpassade till ungdomar och deras behov.InvandrareInvandrare är en mycket utsatt grupp på arbetsmarknaden. Arbetslöshetenbland dem är mycket hög. Det borde inte vara så då invandrare ofta har enhög utbildning och lätt borde få jobb. Tyvärr får invandrare oftast inte jobbinom det yrke de har en utbildning för. Istället hänvisas de till yrken inomandra områden där utbildningskraven är mycket lägre. Arbetsförmedlingaroch arbetsgivare bör gemensamt ta itu med dessa problem och genom t.ex.informationskampanjer m.m. förmå fler att anställa invandrare.Det är viktigt att betona att många invandrare är en stor tillgång somföretagare. I många grupper är företagandet högre än generellt i . Vitror inte att invandrares företagsamhet kan ökas genom selektiva åtgärdersåsom skattefria zoner, specialriktade pengar m.m i invandrartäta områden.Det måste istället till generella åtgärder som är lika över hela för attfå fler jobb och företag. Det är också viktigt att invandrarföretag kan få engod tillgång till riskkapital.Ett växande problem är att nyanlända flyktingar och långtidsarbetslösainvandrare inte är välkomna hos arbetsförmedlingen. Många förmedlingarskriver helt enkelt inte in dessa kategorier av sökande utan de är hänvisadetill socialbidrag. Måhända kan detta beror på att målet om en halveradarbetslöshet överskuggar allt annat.Den höga arbetslösheten bland invandrarkvinnor måste uppmärksammastydligare och bekämpas med alla medel.Stöd kvinnliga företagareFler kvinnor måste ges möjligheter att få starta företag.Fortfarande är det så att bara en tredjedel av alla nya företagstartas av kvinnor. Stödet till detta bör utgå till alla kvinnorsom är långtidsarbetslösa och inte bara främst till dem somtidigare har jobbat i offentlig sektor. Även kvinnor medbakgrund i näringslivet har en utmärkt kompetens som måstetas till vara.Det gäller att åtgärder och stöd som lämnas till kvinnor somvill bli företagare utformas på ett sätt så att man tar vara påkvinnors förutsättningar och lyssnar på deras krav.Regelsystemet och insatserna för nya företagare är oftautformade utifrån ett manligt tänkande och en mansinriktadarbetsmarknad.Öka insatserna för dearbetshandikappadeOavsett konjunkturläge har de handikappade alltid en svårsituation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för attstärka handikappades ställning är därför oerhört viktiga ochbör alltid vara prioriterade. Att få möjlighet att utföra ettefterfrågat arbete ökar livskvaliteten enormt. Men oftaöverdrivs svårigheterna som är förknippade med att anställaen person med funktionshinder. Information och enklareanpassningar av arbetsmiljön kan ofta räcka för attöverbrygga de hinder som finns för att kunna passa in på enarbetsplats.Arbetslinjen måste gälla även för handikappade. Förtidspensioneringar skaundvikas i största möjliga utsträckning. Både lönebidrag och anställningarinom har visat sig vara värdefulla lösningar för många handikappa-de. har under de senaste riksmötena prioriterat de arbetshandi-kappade. Vi fortsätter på denna linje och kommer även i fortsättningen att gåemot alla eventuella förslag om försämringar för de arbetshandikappade.Det är viktigt att de arbetshandikappade även i fortsättningen får ettvälbehövligt stöd. har därför i sitt budgetalternativ anslagit 250miljoner kronor extra till stöd till jobb för arbetshandikappade ochanställningar inom för jämfört med regeringen.Undersökningar har visat på att både lönebidragsanställningar ochanställningar vid är mycket billiga om man jämför med alternativena-kassa eller förtidspension som annars står till buds för de arbets-handikappade. Det är viktigt att påpeka att lönebidragsanställningar i störstamöjliga utsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade. Närarbetslösheten bland de arbetshandikappade stiger måste denna anställnings-form starkare renodlas. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Samhall ABRiksdagen tillsköt 100 miljoner extra på tilläggsbudgeten ivåras till för att undvika ett nettounderskottunder 1998. har regeringen låtit oberoendeekonomisk expertis studera Samhall AB:s struktur. Dennaanalys pekar på att kan klara av de ekonomiskaproblemen genom att själv vidta åtgärder. anseratt detta är en nödvändighet och hoppas att bolaget kan göradet själv. Detta får dock inte innebära att staten försämrar sittstöd till .