mot · GM02A291 · 1998-10-28 00:00:00 — Dessutomsprids myter om att ungdomar är ointresserade av politik.Om man från samhället menar allvar med att ungdomargenom skolan skall få en demokratisk fostran, ochuppmuntras till delaktighet, engagemang och kritiskttänkande, bör också ungdomar ges större möjligheter tillmedbestämmande och möjligheter att utöva sitt engagemang.På många skolor är det till och med så att man vägrarsläppa in de politiska informeraom sin verksamhet. Det behöver utarbetas riktlinjer tillskolorna om organisationers möjligheter att bedrivainformations- och opinionsarbete på skolorna. Det sombehövs är inte fler föreläsningar om demokrati utan praktiskhandling och verkliga möjligheter att påverka sin egenvardag och livssituation.Sexualitet, kommersialismoch könsidentitetUngdomstiden är den period då man på allvar upptäckerkänslor som rör förälskelser, relationer och sex. Unga tjejerär på många sätt särskilt påverkbara av reklamens ochsamhällets idealbild av könen och av vår sexualitet. När mansöker efter en identitet möts man av budskap somtalar om att man är ful, sexig eller på annat sätt inte duger.Överallt möts unga tjejer av bilder på ideala kroppar ochansikten som talar om för dem hur de borde vara för att blilyckliga. Resultatet blir ofta matproblem i form av anorexieller hetsätning. Missbruk av dopingpreparat är en annankonsekvens. De här problemen får inte ses som i första handindividuella, utan som delar och konsekvenser av ett mycketstörre sammanhang. I ett långsiktigt perspektiv kräver vi attkönsdiskriminerande reklam eller reklam som direkt ellerindirekt uppmuntrar till hälsofarligt ätbeteende förbjuds.Ungdomars utveckling av sexualitet är något spännande, men skapar ocksåosäkerhet och oro. Därför är ungdomsmottagningarna oerhört viktiga förmånga ungdomar, och det är ett stort problem att många lagts ner på grundav nedskärningar. Vi kräver en heltäckande verksamhet som ger ungdomar ialla kommuner tillgång till en ungdomsmottagning. Ungdomsmottagningenfyller ett brett behov av hjälp och rådgivning när det gäller sex ochsamlevnad, preventivmedel, könssjukdomar, matstörningar och brist påsjälvsäkerhet. Särskilt för de ungdomar som saknar kontakter med vuxnamänniskor i relationer som går att lita på. Det är också viktigt att inte helaansvaret för preventivmedel ligger på tjejerna, och att inte p-piller ses som enheltäckande lösning. Kondom är ett viktigt skydd mot könssjukdomar, ochunga killar bör lära sig att det är lika mycket deras ansvar att förhindraoönskade graviditeter. Här ligger ett särskilt ansvar på ungdomsmot-tagningarna. Kondomer bör också vara lättillgängliga och kostnadsfria förungdomar under 25 år.Under denna ungdomstid, när man tillsammans med kompisarna pratar omvem man är intresserad av och hur man ska få kontakt med henne ellerhonom förutsätts att denna person är av ett annat kön än en själv. Dessutomär inställningen till homosexuella ofta öppet negativ. Det leder till att mångahomosexuella väljer att dölja sin homosexualitet, rädda för att kompisarnaskall vända sig i från en, ibland försöker man till och med bevisa sinheterosexualitet med sexuella relationer med det andra könet. Ett problem ärbristen på förebilder, ett annat är skolundervisningen.När man pratar om känslor i sex- och samlevnadsundervisningen blirhomosexuella ungdomar än mer osynliggjorda. Man pratar ofta enbart omheterosexuella relationer och känslor och bortförklarar homosexualitet medatt "det finns också", eller i värsta fall att det går över när man blir äldre.Detta är ett stort problem, som bör tas med i lärarutbildningar och läroplaner.De värnpliktigas situationVärnplikten är för en del unga män en del av uppväxten.Eftersom alla unga svenska män förväntas göra sin värnpliktvare sig de vill eller inte, borde också staten garantera devärnpliktiga en skälig ersättning. Man ska inte behövaförlora ekonomiskt på att göra värnplikt. Dagensersättningssystem tillgodoser dock inte detta krav. Dettainnebär att värnpliktiga tvingas låna pengar eller användabesparingar. Detta kan inte accepteras, regering och riksdagbör därför vidta åtgärder. Det är dessutom uppenbart att denvärnpliktiges kostnader för de dagliga behoven, somtidningar, tobak, kaffe, fritidsaktiviteter etc. inte kan täckasav dagens per dag. Värnpliktsrörelsen harberäkningar som visar att dagersättningen bör uppjusteras till75 kronor om den skall räcka.Den pliktutredning som arbetar bör också gör en översyn av helaersättningssystemet, utifrån perspektivet att de värnpliktigas ersättning skallhöjas till en nivå som motsvarar de kostnader man som värnpliktig har.Under tiden är det viktigt att förbättra informationen till de värnpliktiga, såatt de får den ersättning de är berättigade till. De fria hemresorna varje helgär en förmån som värnpliktsrörelsen slagits hårt för, och som avskaffats,. Möjligheten att resa hem är nödvändig för att de värnpliktigaskall kunna upprätthålla sina sociala relationer under värnplikten. Därför börhemresorna försvaras.När det gäller värnpliktigas arbetsmiljö nekas de värnpliktigas skydds-assistenter rösträtt i skyddskommittéerna. De värnpliktiga har inte precissamma arbetsmiljö som värnpliktig personal, de övar till exempel ofta utanöverinseende av befäl. Därför bör också de värnpliktigas skyddsombud gessamma rättigheter som skyddsombuden för värnpliktig personal. Det finnsmånga allvarliga brister i de värnpliktigas arbetsmiljö, och därför finns detskäl för att ta fasta på de krav som formuleras av värnpliktsrådetangående arbetsmiljö och medinflytande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tilländringar av socialtjänstlagen så att socialbidrag ocharbetslöshetsunderstöd inte skall kunna villkoras avdeltagande i praktik eller kompetenshöjande verksamhet,12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det negativa i kortsiktigasärlösningar för arbetslösa ungdomar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anställningsstöd,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nackdelarna medungdomslöner,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om positiv särbehandling vidtjänstetillsättning i statlig och verksamhet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den offentliga sektorns rollsom arbetsgivare åt unga tjejer,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att stärka detförebyggande arbetet i drogfrågor,18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av frågan omfinansiering av ungdomsidrotten och resurstilldelningen tilltjej- och handikappidrott,29. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nackdelarna med s.k.ungdomslägenheter,310. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allmännyttans ansvar förboendesituationen för unga,311. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om frihetsberövande i de nyaungdomsfängelserna för unga lagöverträdare,412. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en förändradinriktning inom ungdomsvården,413. att begär att regeringen tar framriktlinjer till skolorna för organisationers möjligheter attbedriva informations- och opinionsarbete på skolorna,514. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om könsdiskriminerandereklam,615. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningarnasbetydelse,116. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att utvecklasex- och samlevnadsundervisningen,517. att begär att regeringen beslutar omtilläggsdirektiv till för att se över devärnpliktigas ekonomiska situation.7Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 1, 7 och 15 hänvisade till SoU.2 Yrkande 8 hänvisat till KrU.3 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till BoU.4 Yrkandena 11 och12 hänvisade till JuU.5 Yrkandena 13 och 16 hänvisade till UbU.6 Yrkande 14 hänvisat till LU.7 Yrkande 17 hänvisat till FöU.