mot · GM02MJ530 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ530av m.fl. (mp)DjurskyddDjurförsökFörändra de djurförsöksetiskanämndernaDe djurförsöksetiska nämndernas uppgift är att göra enallsidig bedömning av nödvändigheten av olika djurförsökoch att diskutera etiska frågeställningar kring djurförsöken.Djurförsök som används för vetenskapliga ändamål som inteanses vara angelägna från allmän synpunkt ska avstyrkas.Nämnden har till uppgift att väga försökets ändamål motlidandet för djuren. I detta arbete kan vi skönja tre olikaproblemområden:? avsaknad av etisk diskussion i nämnderna,?? jäv och kollegialitet samt?? avsaknaden av möjlighet att överklaga ett tillståndsgivande. ?Idag består de djurförsöksetiska nämnderna av sex lekmän,sex representanter för forskarkåren och en ordförande ochvice ordförande som också är jurister. Som forskare är detlätt att hamna i en situation där kollegialiteten med andraforskare är väldigt stark och det blir då svårt att döma ut enannan forskares forskning. Detta har bl.a. lett till att denetiska diskussionen helt har utelämnats i nämnderna. Allaförsök anses där gynna allmänheten. För att få in den etiskadiskussionen i de djurförsöksetiska nämnderna yrkar vi på attallmäninflytandet stärks genom att andelen politiker inämnderna ökar. Detta bör ges regeringen till känna. Det faktum att enbart ansökande forskare har rätt att överklaga nämn-dernas beslut gör att djurskyddet aldrig prövas av en rättslig instans. En avdemokratins huvudregler är just maktdelningen och möjligheten att kunnaöverklaga ett beslut. Här har man satt denna möjlighet ur spel. Mer om dettanedan.Ge djurskyddsintressena vissöverklagansrättEn röd tråd i djurskyddslagen är att djur ska behandlas somindivider. De ska också skyddas mot lidande och hållas påett sådant sätt att det främjar deras hälsa. Det självklarafaktum att djuren inte kan föra sin egen talan, eller att detinte finns någon part som står på djurens sida med klagorätt idjurskyddsfrågor, innebär dock att djurens situation inte ärtillfredsställande ur rättssynpunkt.I förslaget till ny miljöbalk föreslås att ideella miljöorganisationer ska fåöverklaga miljödomstolarnas ställningstaganden, exempelvis beslut om till-stånd för företag. För att organisationerna ska få denna rätt så ska de hafunnits och ha minst 2 000 medlemmar. Enligt vår uppfattningfinns det mycket som talar för att djurskyddsorganisationerna ska ges mot-svarande rätt i djurskyddsfrågor. Medvetenheten och intresset för djur-skyddsfrågor har ökat markant i vårt samhälle. Det finns också ett starkt stödi samhället för att det som stadgas i djurskyddslagen garanterat ska tillfalladjuren fullt ut. Om djurskyddsorganisationerna gavs klagorätt skulle djurensrättsskydd stärkas markant.Djurskyddsorganisationerna har enligt uppgift försöktöverklaga beslut, men fått som svar att man ej besitter klagorätt. Miljöpartietanser att klagorätt för djurskyddsorganisationerna bör utredas. Detta bör gesregeringen till känna.KosmetikatesterEnligt den sjätte ändringen i EU:s kosmetikadirektiv såskulle kosmetika som djurtestats eller vars ingrediensertestats på djur inte få säljas inom EU-marknaden efter 1januari 1998. Detta har dock skjutits upp ochkommer eventuellt att skjutas upp ytterligare x antal år.I har det inte utförts några kosmetikatester på djur på . Dådjurskyddslagen är en ramlagstiftning så har vi ingen garanti för att dedjurförsöksetiska nämnderna inte skulle komma att godkänna sådant försökom det skulle lämnas in en ansökan till nämnderna. Av den anledningen ärdet viktigt att det i lagstiftningen slås fast ett förbud mot kosmetikatester pådjur och vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att återkomma till riksdagenmed ett sådant lagförslag.Ett svenskt förbud skulle med all sannolikhet kunna påverka utvecklingeninom EU. Om vi fattade ett sådant beslut så skulle de djuretiska argumentenfå ökad tyngd i det pågående arbetet inom EU.Då det gäller arbetet inom EU är det viktigt att nu är pådrivandeför att förbudet ska kunna genomföras . Vi anser att måstevara mer pådrivande inom t ex Cosmetic Working Party och inom ECVAM.Vi anser också att regeringen bättre måste samarbeta med våra djurskydds-organisationer, som besitter stor kompetens i frågan.Hållning av aporI budgetpropositionen, 1996/97:1, aviserade regeringen attSmittskyddsinstitutet, SMI, har för avsikt att bygga ett nytthus för försöksdjursverksamheten. Djurhuset ska stå klart1999. Regeringen meddelade även att man delaruppfattningen att ett nytt hus bör byggas, bl a för att SMI skakunna tillmötesgå Statens jordbruksverks krav på dagsljus idjurutrymmena.Statens jordbruksverk meddelade att SMI:s (dåvarandeSBL-AV) försöksdjurslokaler ej uppfyllde gällande krav på hur apor skaförvaras. angav att man ansåg att aporna i största möjligautsträckning skulle hållas i grupp i voljärer, att aporna skulle förses medrikligt med material för förströelse, att förvaringsutrymmena skulle försesmed fönster samt att inga apor skulle hållas i källarplanet.Enligt den information som vi har erhållit sitter det, trots Jordbruksverketsskrivelse, apor i djurhusets klorstinkande källarplan. Aporna hålls ejheller i voljärer utan i burar. Vi har också erhållit information om att det nyadjurhuset, som aviseras i budgetpropositionen, ej heller kommer att innebäraatt aporna kommer att hållas på ett tillfredsställande sätt. Enligt uppgiftkommer aporna även fortsättningsvis att hållas i små burar.Vi anser att apor inte skall hållas för försök. Det är inte möjligt att hålladem på tillfredsställande sätt och därför bör det förbjudas. Detta bör gesregeringen till känna.GenteknikMiljöpartiet anser att genmanipulation är en ytterst tveksamverksamhet. Stor försiktighet måste råda i dessa frågor. Idagbehandlas frågor kring genteknik av . Härsaknar dock djurskyddet representation. anseratt djurskyddsorganisationerna bör vara representerade på så sätt stärka djurskyddet.Detta bör ges regeringen till känna.DjurskyddslagenParlamentarisk utvärdering avdjurskyddslagenDjurskyddslagen har funnits utan att fågenomslagskraft. Djurskyddsorganisationerna för ideligenfram kritik mot hur lagen tillämpas. Djuren har av förklarligaskäl svårt att själva föra sin talan och det är då vårt ansvarsom politiker att se till att deras intressen tillgodoses. Fråganom översyn av djurskyddslagen har behandlats ibudgetöverläggningarna mellan regeringen, Vänsterpartietoch . pågår hos Jordbruksverketen översyn över de ekonomiska och administrativakonsekvenserna av förslag till nytt systemför djurskyddstillsynen. Översynen ska redovisas senast inovember 1998. är övertygat om att översynenbehöver följas av en mer djupgående parlamentariskutvärdering av hela djurskyddslagen. Frågan kommer attbehandlas i fortsatta överläggningar med regeringen ochVänsterpartiet och vårt mål är en SOU.DjurskyddsmyndighetUnder har djurskyddsorganisationer m fl krävt att ensärskild djurskyddsmyndighet ska inrättas. Som argumentför sitt förslag har de bland annat angivit att det inte är braatt ansvaret för djurskyddsfrågorna är uppdelade på fleraolika myndigheter samt att den nuvarande centraladjurskyddsmyndigheten, , integenomför det som stadgas i djurskyddslagen utankompromissar bort lagens intentioner genom att ta för storhänsyn till andra uppgifter som vilar på myndigheten. Dethar också förts fram att en djurskyddsmyndighet skullekunna fungera som spjutspets för det internationella arbetetmed djurskyddsfrågor.Inrättandet av en djurskyddsmyndighet skulle inte behöva innebära ökadekostnader, utan myndighetens verksamhet skulle kunna finansieras av demedel som fördelas på de olika myndigheterna som handlägger djur-skyddsfrågor.Frågan om en djurskyddsmyndighet har behandlats i budgetöverlägg-ningarna mellan regeringen, och . Vi anser att endjurskyddsmyndighet, fristående från , bör skapas.PälsdjursuppfödningDjurskyddslagen stadgar att djur som hålls förpälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa samt ger dem möjlighet till naturligt beteende.Vi nås regelbundet av rapporter från tillsynsmyndigheterna om pälsdjursom far illa ute i farmerna. Även justitieombudsmannen har riktat kritik motburhållningen av pälsdjur. I ett yttrande över en anmälan av Lantbruks-styrelsens föreskrifter angav JO att föreskrifterna meddelats på felaktig grundsamt att JO ansåg att man inte behövde vara expert för att inse att bestäm-melserna för hur rävar skall hållas inte uppfyller djurskyddslagens stad-ganden.Regeringen har i djurskyddslagen meddelat nya regler för rävhållningen.Dessa träder dock inte i kraft förrän . Det innebär med andra ordatt rävarna kommer att ha fått vänta för att få ta del av detdjurskydds-lagen stadgar. Detta är naturligtvis totalt oacceptabelt!När det gäller hållningen av mink så pågår enligt uppgift en departements-utredning om vilka regler som ska gälla för verksamheten. är inteavlad för ett liv i en ståltrådsbur. Den står knappast ens under en sund avel,eftersom det visat sig att aveln är inriktad på att premiera större och tyngredjur, dvs att få fram djurindivider som ger mer päls.Ett enhälligt djurskyddsråd på har i en skrivelse till rådetsordförande fört fram synpunkter på den framtidarävhållningen inom näringen. Enligt rådets ledamöter finns det inte idagnågot godkänt bursystem eller hägnalternativ som tillgodoser kraven i 9 a §djurskyddsförordningen, som ska träda i kraft för befintliga anläggningar år2001. Ledamöterna skriver också i sin skrivelse att ännu intepåbörjat sitt arbete med föreskrifter för den framtida rävhållningen, att mananser att staten inte ska anvisa forskningsmedel för att utveckla metoder förhållning av rävar utan att sådan forskning efter egna prioriteringar börankomma på näringens egen organisation. I skrivelsen slås även fast att detnu bara är kvar tills de nya kraven ska vara tillgodosedda och att detinte, mot bakgrund av hur rävar hålls , är acceptabelt att den avregeringen fastställda övergångstiden förlängs på grund av att inte meddelat detaljföreskrifter eller att någon annan form av dispensges . Enligt vår uppfattning torde det enda rimliga, med tanke påatt det inte finns någon forskning som stödjer fortsatt rävhållning, vara atthållningen förbjuds.Burhållning av pälsdjur är en uppfödningsform som inte har acceptans hosallmänheten. Det är för övrigt en form av djurhållning som inte behövs. Detlär ej heller behövas någon ytterligare forskning för att vi ska kunna slå fastatt vilda djur inte ska hållas i små burar. Av dessa anledningar bör vi snarastavveckla burhållningssystemen. Detta bör ges regeringen till känna. Äveninternationellt tas initiativ för att burhållningen av pälsdjur ska avvecklas.Som exempel på detta kan nämnas att Labour i hade meddetta som ett av sina vallöften.Miljöpartiet anser att pälsdjursuppfödning bör tas bort ur förordningen omregionalpolitiskt stöd. Pälsdjursuppfödningen är en näring som saknar stödfrån allmänheten och som är helt oacceptabel ur en djuretisk synvinkel. Denbör därför inte uppmuntras med regionalpolitiskt stöd. Detta bör gesregeringen till känna.JordbruketHönsAtt en höna inte kan få behov som att flaxa och röra sig,sprätta, undersöka, värpa avskilt i rede m m tillfredsställda ien bur är uppenbart för alla som sett en på"grönbete". Dessutom ger orörligheten i burar en mängdsjukdomar och stereotypa beteenden, en del orsakade avständig stress. Hönan får betala ett högt pris för kraven påeffektivitet och billiga ägg.Miljöpartiet anser att förbudet att ha värphöns i burar borde trätt i kraft 1.11999. lämnas istället dispenser och de flesta hönsen blir kvar i burarna.Till har man lämnat dispens för nästan 4 miljoner hönsplatseroch då finns ansökningar inne som inte hunnit behandlas. Man räknar medatt ca 600 000 hönsplatser kommer att försvinna till , en delavvecklar av olika skäl och en del har fått avslag på dispensansökan.Märkning av äggenDet är viktigt att äggen märks på ett seriöst sätt.Konsumentens fria val blir inte lika fritt om inte varan ärmärkt på ett adekvat sätt. Det är därför angeläget attregeringen tillsammans med packerierna och handelnkommer överens om ett märkningssystem där det klartframgår på vilket sätt äggen producerats. EU:smärkningsdirektiv, som trädde i kraft 1.1 1998 i ,garanterar inte detta, eftersom märkningen av burägg ärfrivillig. luras många konsumenter av namn somLantägg och gulliga illustrationer på äggkartongerna. Äggenskall märkas som burägg för att ge lika tydlig informationom denna produktionsmetod som ges för sprättägg resp.KRAV-ägg. Detta bör ges regeringen till känna.GrisarSlaktsvinsproduktionen sker intensivt . De flesta grisarkommer aldrig ut. Att böka i jord och gotta sig i solvärmenkommer för de flesta grisar aldrig i fråga. Betonggolv med ibästa fall halm är vad som gäller.I kastreras cirka en och en halv miljon hangrisar på grundav att köttet annars kan få en otrevlig lukt. Kastreringen genomförs utanbedövning. Vi anser det mycket angeläget att man hittar metoder att görakastreringen överflödig alternativt finner säkra former för smärtlindring. Iexempelvis slaktar man grisarna innan de blivit könsmogna ochman undviker på så sätt lukten utan att tortera grisarna.Före slakten skall han bedövas. Vissa slakterier har kvar en rent gräsligmetod för detta. Grisen avskiljs från de andra, den enda tryggheten, föses in iett litet utrymme och, ve och fasa, väggarna klämmer fast honom och golvetförsvinner. Hängande så är risken stor att han får panik, slår sönder sitt trynemot väggarna innan han sänks ned i gasen som slår ut hans medvetande.Metoden är fortfarande godkänd.Fortfarande förekommer det i att suggan fixeras när det är dags attföda. Hon kan inte nosa på kultingarna, inte röra sig över huvud taget. Hurvanligt det är går inte att få uppgift om. Men det är oacceptabelt och bordestrida mot § 4 i djurskyddslagen som säger att djur ska ha möjlighet att betesig naturligt. Redan vid ca 5 veckors ålder tas kultingarna från suggan. Det ärbiologiskt lite för tidigt, men tempot är snabbt och för suggan väntar nydräktighet och nya kultingar.Detta eviga transporterande av grisarna måste upphöra. En smågris bordefå växa upp på gården den fötts på istället för att skickas till andra ställen.Det är både stressande och ökar risken för infektioner. Förutom att miljön tarskada av de tunga transporterna.Utveckla gårdsslakterierSlakterierna blir färre och färre och större och större.Transporterna längre och längre. En utveckling åt andrahållet skulle vara betydligt bättre både för miljön ochgrisarna. Staten borde ekonomiskt stimulera utveckling avmobila gårdsslakterier så att slakteriet kommer till grisarnaistället för tvärt om. Mindre stress, mindre transporter, bättremiljö.UtevistelseI propositionen till djurskyddslagen slås det fast att kravet påbetesgång är mycket viktigt. Departementschefen anför attdjuren då ges möjlighet till ett allmänt välbefinnande ochgod motion som djuren får möjligheter till naturligtbeteende. Trots detta går många djur inomhus hela sitt liv.Miljöpartiet anser att djurskyddslagen bör utökas med enparagraf som stadgar att alla djur ska ha rätt till utevistelseutifrån dess behov. Detta bör ges regeringen till känna.Idag sitter exempelvis ca 5 miljoner höns i bur och var och en som sett enhöna ute inser att just fodersök ute ökar livskvaliteten ytterligare för hönsen.Ett annat exempel är grisarna som går inomhus på betonggolv. Utevistelsemed mark under klövarna, jord att böka i och äta av och möjlighet till rörelseär något som borde vara självklart för alla grisar. Grisarna ska ut i friskaluften!SlaktSlakten innebär oftast en stor stress och stora påfrestningarför djuren. Slakterierna är också några av våra farligastearbetsplatser, vilket inte bara hänger ihop med vassa redskaputan även i allra högsta grad med stressade och skrämdadjur. Reglerna för slakt har inte ändrats , trots atten översyn var på gång 1994 och trots att det i propositionentill djurskyddslagen, som kom 1988, tydligt angavs attreglerna för slakten måste ändras för att lagen skalluppfyllas. Det är t ex fortfarande tillåtet att blanda djur sominte känner varandra, driva dem framåt med elstötar ochklämma fast djur vid bedövningen i s k restrainer. Det finnsheller ingen bestämmelse om slakthastighet i relation tillavblodningskontroll ännu, trots att den dåligt fungerandekontrollen varit orsaken till flera olyckor där djur skållatslevande.Miljöpartiet anser att det föreligger ett stort behov av att se över slakt-situationen från djurskyddssynpunkt och att utarbeta nya föreskrifter, somuppfyller djurskyddslagens 13 §, som stadgar att djur ska skonas från obehagoch lidande vid slakt. Detta bör ges regeringen till känna.Statens konsumentansvar idjurskyddsfrågorStaten, liksom t ex landstingen och kommunerna, har vidsina upphandlingar ett stort konsumentansvar idjurskyddsfrågor. Flera kommuner har genom beslut att sålångt som det är möjligt i första hand välja icke djurtestadeprodukter manifesterat att de är beredda att ta sitt ansvar.Genom sina initiativ har kommunerna även medverkat till attuppmärksamma djurförsöksproblematiken. kan dettaleda till att djurförsöken minskar samt att utvecklingen avalternativa metoder till djurförsöken påskyndas, vilket är helti enlighet med den statliga djurförsökspolitiken.Idag finns det flera produktområden där det är överflödigt med djurförsök.En rad företag vittnar bland annat om att det går att producera rengörings-produkter utan att det föreligger något behov av att använda sig av djurförsökför att garantera produktsäkerheten. Allt fler företag inom dessa produkt-områden väljer för övrigt att sluta med djurtesterna.Staten borde som konsument efterfråga produkter som inte testats på djuroch därefter, så långt som det är möjligt, välja produkter från företag somvalt bort djurförsöken.Det är även angeläget att staten som konsument i första hand väljerdjurprodukter som kommer från djurvänlig produktion. de grönaanser att staten i dessa frågor borde agera som upplyst konsument och t exvälja KRAV-märkta livsmedel i så stor utsträckning som det är möjligt.Detta bör ges regeringen till känna.EU och djurskyddDen svenska strategin för arbetet med djurskyddsfrågor inomunionen har diskuterats vid ett flertal tillfällen och riksdagenhar varit enig om att dessa frågor har hög prioritet. Det ärdärför förvånande att framgångar, motgångar och ambitionerpå detta område inte utförligt redovisas i regeringsskrivelser.Flera nu aktuella djurskyddsfrågor hamnar på flera departement. När detgäller importförbud mot päls från djur som fångats i bensax involverasUtrikesdepartementet, och . Ifråga om kosmetikatester på djur är såväl somSocialdepartementet inblandat. Det är därför extra viktigt att det finns engenomarbetad strategi och en lika tydlig målsättning i dessa och andra djur-skyddsfrågor.I kommissionens 5th Environmental Action Programme slås fast att djur-försöken ska minska . Beslutet innebär att kommis-sionen och medlemsstaterna har ansvar för att målsättningen uppfylls.Samtliga riksdagspartier har uttalat sitt stöd för EU:s uppsatta mål.Regeringen bör därför ta fram en handlingsplan för hur man ska agera för attEU:s uttalade målsättning uppfylls, såväl nationellt som inom unionen.Handlingsplanen bör till exempel belysa det faktum att det inte finnsnågot EU-organ som specifikt har i uppgift att djurförsöken inom EU skaminska. Det torde vara naturligt att EU:s målsättning inkluderas i instruk-tionen till vad beträffar minskningen avdjurförsök med 50 %.Allt fler beslut som rör djurskyddet fattas i EU. Det är därför viktigtatt djurskyddsorganisationerna ges stöd i sitt internationella arbete. Precissom miljöorganisationerna får statligt bidrag för sitt internationella arbeteanser vi att även djurskyddsorganisationerna ska få det. Detta bör gesregeringen till känna.Djurfrågorna och agerandeinom WTODe svenska regeringarna har sedan börjat av 1990-taletuttalat att man driver frågan att "animal welfare" ska lyftasfram vid tolkningen av WTO-avtalen. I början av 1993uttalade den dåvarande socialdemokratiskariksdagsledamoten att under hans tidsom jordbruksminister sett till att frågan om "animalwelfare" fanns med på dagordningen för fortsattainternationella handelsförhandlingar.Med anledning av regeringens skrivelse om , EU och handels-politiken (1996/97:71) lämnades det in flera motioner om handel och djur-skydd. avslog dessa motioner med hänvisning till att motionä-rernas begäran borde kunna tillgodoses inom ramen för det arbete sombedrivs inom EU.Vad vi känner till så bedriver inte den något arbete allsför att frågan om "animal welfare" ska lyftas upp vid tolkningen av WTO-avtalen. Det är snarare så att accepterar försämringar av djurskyddetdå djurens skydd står i strid med WTO-avtalen. Om detta vittnar t exSveriges agerande i kosmetikafrågan där godtog kommissionensförklaring att ett försäljningsförbud skulle strida mot WTO-avtalens krav påundanröjande av handelshinder. I detta fall så borde naturligtvis regeringenha tagit strid för försäljningsförbudet.Miljöpartiet de gröna har verkat för en handelspolitik somfrämjar arbetet för djurens välbefinnande och som stödjer olika instrument,t ex märkning av produkter, som gör det lättare för konsumenterna att väljadjurvänliga varor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka allmäninflytandet i de djurförsöksetiska nämnderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten till viss klagorätt fördjurskyddsorganisationerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett förbud i lag mot kosmetikatester på djur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda hållning av apor i djurförsök,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge djurskyddsorganisationerna representation iGentekniknämnden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av djurskyddslagen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla burhållningssystemen för pälsdjursuppfödning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pälsdjursuppfödning tas bort ur förordningen omregionalpolitiskt stöd,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hållning av värphöns,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hållning av grisar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av gårdsslakterier,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvidga djurskyddslagen så att alla djur får rätt tillutevistelse,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över slaktsituationen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten som konsument bör undvika djurtestade produkter,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta fram en handlingsplan för en halvering av antaletdjurförsök,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djurskyddsorganisationerna skall ges bidrag för sittinternationella arbete.Stockholm den 27 oktober 1998Birger ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 8 hänvisat till NU.