mot · GL02K18 · 1998-02-05 00:00:00 — Hit hör bl.a. elektroniska anslagstavlor, s.k. BBS:er, elektronisk publicering av nyheter m.m. Endast den som hade ansökt om och fått särskilt utgivningsbevis för verksamheten skulle omfattas av det frivilliga grundlagsskyddet. Regeringen har valt att inte föreslå en möjlighet till frivilligt grundlagsskydd för databaser. I stället föreslås att det skall klargöras att de som avses i den s.k. databasregeln traditionellt är massmedieföretag samt att tillhandahållandet enligt bestämmelsen, dvs. att på begäran tillhandahålla allmänheten upplysningar direkt ur ett register med upptagning för automatisk databehandling, skall ske på särskild begäran; enbart den omständigheten att upplysningar tillhandahålls mot abonnemang, prenumeration eller dylikt innebär enligt regeringen inte att tillhandahållandet kan anses ske på begäran. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning framstår kommitténs förslag som mer välgrundat än vad regeringen synes inse. Behovet av en teknikoberoende generell yttrandefrihetslagstiftning framkom tydligt bl.a. i regeringens förslag till lagstiftning om ansvar för innehållet i elektroniska anslagstavlor (prop. 1997/98:15). I avvaktan på att en efter nya och kommande medieformer anpassad lagstiftning föreligger är det enligt vår mening befogat att den som önskar möjlighet till grundlagsskydd erbjuds detta i de fall det här är fråga om. Vi ansluter oss således till förslag om att införa en möjlighet till frivilligt grundlagsskydd för databaser. Härigenom avhjälps till viss del också de negativa konsekvenser för tillhandahållare av BBS:er som kan förväntas följa av regeringens förslag rörande ansvaret för elektroniska anslagstavlor. 6 Grundlagsändringar som uteblev 6.1 Jurymedverkan och fallet mot Domen från i målet mot (dom , Ser. 279-A) har väckt frågor om det svenska jurysystemet i tryckfrihetsmål är förenligt med artikel 6.1 i i fråga om rätten till prövning av en oavhängig och opartisk domstol. , som i syfte att granska det socialdemokratiska partiet hade bildat organisationen , ansåg att han blivit förtalad i en bok utgiven av det Socialdemokraterna närstående Tidens bokförlag . Författaren, mot vilken väckte enskilt åtal för grovt förtal, hade ett förflutet som ideologisk rådgivare åt SAP. Vid prövningen av Holms åtal bestod juryns nio ledamöter av fem aktiva medlemmar i . Juryn fann inte uttalandena i boken brottsliga och Holms talan ogillades. I gjorde sedermera gällande att han inte fått sin sak prövad av en oavhängig och opartisk domstol i enlighet med krav. dömde till Holms förmån och den svenska ordningen, som innebär att en politiskt sammansatt valkorporation utser jurymedlemmar, underkändes av domstolen. Till skillnad års domarutredning, som efter att ha diskuterat konsekvenserna av dom i Holmmålet föreslog en ny bestämmelse i TF, anser inte regeringen att någon lagändring är påkallad. Enligt regeringen bör de problem som aktualiserades genom dom kunna lösas inom ramen för befintlig lagstiftning, bl.a. med hänvisning till att numera gäller som svensk lag. dom i målet mot har redan föranlett Moderata samlingspartiet att väcka en motion i frågan (1997/98:K305, Val av jurymedlemmar, av m.fl. (m)). I motionen utvecklas närmare vår syn på det problem som uppstår med nuvarande ordning och som tydliggjorts genom dom. Vårt i motionen framförda krav på en lagändring i syfte att säkerställa den enskildes rätt till prövning av en oavhängig och opartisk domstol kvarstår. Till skillnad från regeringens bedömning i den nu aktuella propositionen anser vi att förslag till utvidgad möjlighet att pröva tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål utan jury m.m. bör komma till uttryck i en ny paragraf i TF. Utredningens förslag till 2 a §, i 12 kap. TF lyder som följer: I mål om allmänt åtal förenat med talan om enskilt anspråk och i mål om enskilt åtal skall målet prövas utan jury om 1. parterna är ense om det eller 2. medverkan av jury kan uppfattas stå i strid med kravet på en oavhängig och opartisk prövning. Frågan om ett mål skall prövas utan jury ifall som avses i första stycket 2 avgörs av på talan av part eller efter framställning av tingsrätten. Tingsrättens beslut att hänskjuta frågan om ett mål skall prövas av jury till får inte överklagas. 6.2 Grundlagsändring med anledning av införandet av förbud mot indirekt tobaksreklam Utredningen om indirekt tobaksreklam konstaterade i sitt betänkande (SOU 1995:114) att 1 kap. 9 § TF inte medger att ett förbud mot indirekt tobaksreklam införs i vanlig lag utan skulle kräva att ett uttryckligt stöd för ett sådant förbud införs i TF, (se utredningens förslag s.15, 127 f.). Ställningstagandet var föranlett av utredningens prövning av huruvida EG-direktivet om förbud mot indirekt tobaksreklam stod i överensstämmelse med svensk grundlag. Vid EU-nämndens sammanträde inför ministerrådsmötet framfördes från bl.a. moderat håll kritik mot regeringen då det stod klart att regeringens avsikt var att rösta för direktivet trots att utredningen och framstående inhemsk EG-rättslig expertis bedömt att ett införlivande av direktivet inte torde kunna ske utan att svensk grundlag först ändrades. I annat fall skulle om direktivförslaget gick igenom kunna tvingas att ändra i grundlagen. I den nu aktuella grundlagspropositionen har regeringen inte berört frågan trots att propositionen utgjorde sista möjligheten inom att föreslå en grundlagsändring i avsikt att uppnå överensstämmelse mellan svensk grundlag och den aktuella direktivbestämmelsen. Enligt Moderata samlingspartiet borde det vara en självklar utgångspunkt för att inte göra avkall på respekten för grundlagarna och för den ordning med beslut av som behövs för stiftande av grundlag. Vidare anser vi att det måste ligga i intresse att själv få ta initiativet till att ändra grundlagen innan regeringen säger ja till ett EG-direktiv. Detta är också det synsätt som företrätt i EU i tidigare frågor som rört förhållandet mellan nationell rätt och EG-rätt. Om regeringen inte håller fast vid denna princip riskerar den att minska trovärdigheten för när svenska ministrar i andra EU-sammanhang kraftfullt kan behöva hävda och det svenska folkets intresse av att medlemsstaterna visar respekt för svensk grundlag och de principer som vårt grundlagssystem bygger på. Enligt Moderata samlingspartiet är regeringens agerande oacceptabelt och kan därför inte undgå kritik, vilket bör ge regeringen till känna. 7 Framtagandet av erforderlig grundlagsstiftning Enligt den ordning som gäller för stiftande av grundlag skall i vår besluta en första gång om förslagen till grundlagsändringar med anledning av regeringens proposition. Då Moderata samlingspartiet i vissa centrala delar i föreliggande grundlagsärende föreslår alternativa lösningar, som avses träda i kraft , bör för tids vinnande uppdra åt att utforma lagtext i enlighet med våra förslag. Som grund för lagstiftningsarbetet bör ligga berörda utredningars väl genomarbetade lagförslag i de delar som motsvaras av Moderata samlingspartiets ställningstagande i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till 1 kap. 10 § TF och 1 kap. 10 § andra stycket och 13 § och YGL i enlighet med vad som anförts i motionen, att vid bilfall till yrkande 1, beslutar i enlighet med den lagtekniska lösningen i förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effektiv brottsbekämpning och tillräckliga resurser till polisen och det övriga rättsväsendet i kampen mot barnpornografi, att beslutar ändra 7 kap. 7 § TF och 5 kap. 6 § YGL i enlighet med förslag om konfiskering av barnpornografi m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar införa ett generellt arkiv för registrering och bevarande av konfiskerat material i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan barnpornografibrott och olaga våldsskildring, att avslår regeringens förslag till ändring i 16 kap. 10 a § sista stycket angående undantagsregeln i enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begär utredning och förslag till en teknikoberoende, generell yttrandefrihetsgrundlag efter mönster av bl.a. i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar avslå regeringens förslag till grundlagsskydd för dator- och videospel i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar ändra 1 kap. 9 § YGL angående frivilligt grundlagsskydd för databaser i enlighet med förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, att beslutar ändra 12 kap. TF angående jurymedverkan m.m. i enlighet med domarutrednings förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens agerande i EU-frågan om införande av förbud mot indirekt tobaksreklam.