mot · GM02MJ2 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ2av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1998/99:5 Hållbara - uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingDet statliga stödet till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet har tilldelats . Regeringen aviserade i 1998 årsekonomiska vårproposition att ytterligare 2 miljarder kronorskall tilldelas stödet för 2001.Detta är avsevärda belopp till en verksamhet som det ännu inte redovisatsnågon utvärdering av. de gröna framför i denna motion någrasynpunkter på stödet till lokala investeringsprogram som vi hoppasregeringen tar till sig i det utvärderingsarbete som aviseras i skrivelsen.Många positiva effekterDe lokala investeringsprogrammen har medfört en betydandeambitionshöjning i en del kommuners arbete. Det storaflertalet åtgärder förefaller att ha varit väl motiverade urmiljösynpunkt. Det lokala Agenda 21-arbetet har troligen fåtten högre status i och med investeringsprogrammen.Hursomhelst har fler aktörer och kommunala tjänstemänblivit indragna i arbetet.Med undantag för en del projekt som sannolikt varit lönsamma även utanstöd (se nedan) förefaller användningen av pengarna att i allmänhet ha gåtttill meningsfulla åtgärder. Det betyder inte att anser att pengarnahar använts på bästa sätt. Detta utvecklas närmare i det följande.Konflikter med principenatt förorenaren betalarSjälva tanken med ett stöd till investeringsprogram för ökadekologisk hållbarhet är att man vill rätta till något som manuppfattar som "felaktigt" beteende hos kommuner, företagoch enskilda utan att ta till lagstiftning, skatter och avgifter. Iförordningen till stödet (1998:23) anges dock att stöd inte fårges till åtgärder som det finns lagstadgad skyldighet attgenomföra. Men hur har det förhållit sig med detta ipraktiken?Bland de många projekt som fått statliga pengar inom ramen för de statligainvesteringsprogrammen finns ett antal åtgärder där det är uppenbart attstödet avlastar företag kostnader som de själva borde bära. Exempel på dettaär lakvattenrening i , och , rening av process-avloppsvatten i , rening av utsläpp från Svenska Lantägg i ,utrustning för källsortering av avfall i , miljöanpassning avTomelilla golfklubb och reningsutrustningar vid biltvättar i kommun.Bidragen till anläggningar för bättre omhändertagande av dagvatten iAlingsås, , och kunde ha tvingats fram genomskärpta koncessionsvillkor från statliga tillsynsmyndigheter. Ytterligareexempel är de många bidragen till kompostering eller rötning av organisktavfall, som täcker kostnader som övriga kommuner snart kommer att tvingasbära själva, när förbudet mot deponering av sådant avfall träder i kraft omnågra år. Man kan också fråga sig vad man vinner på att urholka de olikatrafikslagens ansvar för sina miljökostnader? får bidragtill åtgärder i och och hamnen i får statligtstöd till kostnaden för att elansluta fartyg som ligger vid kaj.Miljöpartiet hävdar att det knappast kan råda någon tvekan om att detlokala investeringsstödet i betydande utsträckning kommer i konflikt medprincipen om förorenarens betalningsansvar (Polluter Pays Principle, PPP).Det finns dock områden där statliga bidrag kan användas utan att mankommer i konflikt med principen om att förorenaren skall betala. Ett sådantområde är sanering av miljöskadade områden i de fall där inget legalt ansvarför föroreningen längre kan utkrävas. Genom ingripande iriksdagen kan det statliga stödet till lokala investeringsprogram numeraockså användas för detta ändamål. Det var inte tänkt så från början. Efterdenna framgång har vi jobbat vidare med frågan, med resultatet att det i åretsbudgetproposition finns ett rejält tilltaget anslag över Naturvårdsverketsbudget för sanering och återställning av förorenade områden. Syftet meddetta är, förutom att finansiera inventerings- och undersökningsinsatser, attåtgärda från rikssynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt.Ett annat ändamål vartill statliga bidrag kan användas, utan konflikt medPPP, är satsning på ny teknik och nya arbetsformer. En ny form av åtgärdkan behöva prövas i en pilotanläggning där risken för misslyckande kanskebedöms vara betydande. Det är inte givet att ett statligt stöd alltid är denbästa lösningen. Om en begränsad grupp har speciell nytta av projektet, t.ex.landets reningsverk, ligger det närmare till hands att man finansierar åtgärdeninom den berörda gruppen.Det finns projekt som tilldelats statligt stöd som uppfyller båda de ovannämnda aspekterna på att inte stå i konflikt med förorenarens betalnings-ansvar. Ett sådant gott exempel är saneringen av sjön i Södertäljekommun. Där förenas ett teknikutvecklingsprojekt med ett saneringsprojektpå så sätt att ingen konflikt med PPP uppstår.Som ett resultat av samarbete med regeringen och Vänster-partiet meddelas i årets budgetproposition att stödet till lokala investerings-program vidgas till att också kunna omfatta sådana allergisanerande åtgärderi bebyggelsen som genomförs i samband med de ombyggnadsåtgärder somregelverket ger möjlighet att stödja. Detta är ytterligare ettexempel på ett område där stöd kan ges utan konflikter med principen attförorenaren betalar.Konkurrenssnedvridandeoch orättvisa subventionerRegeringen har i förordningen (1998:23) uppmärksammatmöjligheten av att stödet kan få sådan utformning att det inteär konkurrensneutralt. Enligt 10 § ska ansökan om stöd tillvinstdrivande verksamheter (inkl. sådana i regi)innehålla en bedömning av om stödet kan komma attpåverka konkurrensen. Detta krav förefaller baraundantagsvis ha uppfyllts i de nu beviljade ansökningarna.Att de nu beslutade investeringsbidragen kan påverkakonkurrensen mellan företag framgår av följande exempel.Ett bussföretag i får stöd till av kostnaden för attinstallera CRT-filter på 25 dieselbussar. För de bussföretag (framför alltSwebus) som redan på egen bekostnad genomfört denna åtgärd på hundratalsbussar, innebär stödet till konkurrenten naturligtvis en nackdel.När en i får av kostnaden för att byta till ettmiljövänligt köldmedium i sin kylanläggning betald, utgör detta rimligen enfördel i förhållande till konkurrenter som senare får bära hela kostnadensjälva.Till de mera extrema exemplen hör ett tryckeri i som får enmiljon kronor i bidrag till en ny miljövänlig tryckpress och ett annat företag isamma kommun som får till ett nytt pulvermåleri somminskar lösningsmedelsanvändningen.Det förekommer också ganska många exempel på allmännyttiga företagsom får betydande subventioner. Man kan i och för sig invända att dessaföretag redan är föremål för flera andra slags statliga eller kommunalasubventioner, men man bortser då från att även sådana verksamheter iallmänhet är konkurrensutsatta eller föremål för konkurrensutsatta entre-prenader.Rent allmänt sett innebär statligt stöd till vinstdrivande verksamheter attpersoner och företag via skattsedeln tvingas betala kostnader hos andrapersoner och företag. Systemet diskriminerar dem som redan tidigare valt attbetala den eventuella merkostnaden för lösningar som är skonsamma förmiljön. Systemet med bidrag till lokala investeringsprogram blir särskiltorättvist eftersom det bara är vissa företag, förvaltningar m.m. i vissaförsigkomna kommuner som får del av stödet till en viss åtgärd som ävenvidtas i många andra sammanhang. Det är med andra ord ett selektivt stöd.Man tillämpar inte principen "först till kvarn" som används i många andrabidragssammanhang, t.ex. det generella investeringsstödet till vindkraft, därdet tillgängliga anslaget är begränsat.Projekt som är lönsammautan stödI förordningen som reglerar de statliga stöden till lokalainvesteringsprogram saknas en föreskrift om att stöd inteskall medges till åtgärder som är uppenbart lönsamma. Mankan tycka att detta är självklart, men faktum är att bidraggivits till sådana projekt.Med rimliga avkastningskrav är troligen satsningen på effektivare gatu-belysning i och liksom byte av armaturer i landstings-fastigheterna i lönsamma. Det förefaller inte heller troligt att detskall behövas hälften statliga bidrag för att byta ett kylsystem i Sundsvallssjukhus då energibesparingen anges till . Injustering av värmesystem iMunkedal och införande av enskilda elmätare i (stöd)utgör ytterligare exempel. Fjärrkyla har tidigare byggts ut i bl.a. Stockholmoch utan statligt stöd. får och bidragtill liknande projekt.Man kan också ifrågasätta om verkligen behöver ett 25-procentigtinvesteringsbidrag för att uppnå lönsamhet för en tjänstebilspoolmed visst inslag av "miljöbilar". har fått pengar för motsvarandeprojekt.Miljöpartiet anser att regeringen bör ges till känna att en föreskrift om attstöd inte skall medges till åtgärder som är uppenbart lönsamma skall införas iförordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogramsom ökar den ekologiska hållbarheten i samhället samt att denna princip skalltillämpas i bidragsgivningen.Nytta för miljö ochsysselsättning ...I reglerna för de statliga bidragen finns inskrivet "attåtgärderna i ett lokalt investeringsprogram kan antas ökasysselsättningen" samt att kommunerna ska redovisa huråtgärderna kan antas påverka sysselsättningen. Någon grundför hur miljörelevans, dvs. hur åtgärderna bidrar tillekologiskt hållbar utveckling, ska vägas motsysselsättningsmålet finns vare sig i förordningen eller iförarbetena.Som nämnts inledningsvis förefaller det stora flertalet åtgärder att ha varitväl motiverade ur miljösynpunkt. Men det finns undantag. Ett sådanttveksamt projekt av stor omfattning är kvarteret i beslutade regeringen att bidra med inte mindre än 260 miljoner kronortill ombyggnad och kretsloppsanpassning. Kvarteret rymmer 1 600lägenheter, vilka skall bantas till ca 1 200 lägenheter inom ramen för det nuaktuella projektet. Det statliga stödet uppgår till per lägenhet.Det är möjligt att projektet har stora sociala fördelar, men den framtidamiljönyttan kan knappast motsvara i nuvärde.Anmärkningsvärt är dessutom att regeringen satt ett tak på perlägenhet för ekologisk ombyggnad, vilket överskridits om förjätteprojektet . I får två områden 5 000 respektive ca15 per lägenhet.Regeringen anger i sin preliminära redovisning att de första 2,3 bidrags-miljarderna beräknas skapa drygt 8 000 direkta årsarbeten. Enligt redo-visningen kostar varje nytt årsarbete i statsbidrag. Sprid-ningen runt detta medelvärde är dock mycket stor.Om man i likhet med antar atthälften av projekten skulle ha genomförts även utan statsbidrag, får statenbetala för varje direkt årsarbete. Antalet nyaårsarbeten stannar då vid ca 4 000. Detta bör jämföras med den normaladirekta sysselsättningseffekt man kan få vid alternativa satsningar påunderhåll, vård, omsorg och skola; den första omgångens 2,3 miljarderkronor skulle då ha räckt till ca 10 000 årsarbeten.Slutsatsen blir alltså att de lokala investeringsprogrammen är en för-hållandevis dyr form av arbetsmarknadspolitik. Syftet är ju inte heller, somväl är, uteslutande arbetsmarknadspolitiskt.Konjunkturbetonad arbetslöshet inom bygg- och anläggningsbranschenkommer att uppkomma även . Från rättvise- och administrations-synpunkt bör dock det arbetsmarknadspolitiska stödet vara generellt snarareän selektivt. Även generella stöd kan miljöanpassas. Ett sätt är att gemiljödifferentierade stöd till exempelvis byggande av typen miljö- ochenergieffektiviseringsvillkorade ROT-bidrag.... finansierat mednedskärningar på övrigamiljöanslagRegeringen har i olika sammanhang uttalat att satsningen pålokala investeringsprogram inte tar pengar från andraangelägna miljöuppgifter. har klart uttalat attbidragen inte är "miljöpengar" utan medel som undertidigare lågkonjunkturer skulle ha använts till motorvägaroch andra infrastrukturprojekt. Ett liknande påstående komfrån statsråden och i en artikel på DN Debatt98-03-25: Då hävdades det att de lokalainvesteringsprogrammen utgör en ny form avkonjunkturregulator och att satsningen inte skett påbekostnad av den traditionella miljövården eller stödet tillmiljöforskning.Miljöpartiet, som noga följt miljöanslagens utveckling i statsbudgetenunder den gångna mandatperioden, kan inte annat än konstatera att "kärlen"miljöanslag respektive anslag till lokala investeringsprogram helt klart är"kommunicerande". Besparingarna på miljöanslagen under den gångnamandatperioden gjordes också med uttryckliga hänvisningar till om-ställningsmiljarderna. Vi är nog inte ensamma om den observationen.Dessutom är det så att motorvägar och andra infrastrukturprojekt definitivtfått sin beskärda del även under den sista lågkonjunkturen.SammanfattningNär de återstående etapperna av stödet till de lokalainvesteringsprogrammen fullföljs, bör regeringen förtydligaföreskrifterna i förordningen (1998:23) i syfte att minskakonflikten med PPP och risken för att stödet på ettotillbörligt sätt påverkar konkurrensen mellan vinstdrivandeverksamheter. Kvalitetskraven på kommunernas ekonomiskakalkyler bör höjas och man bör säkerställa att bidrag inteutbetalas till åtgärder som är lönsamma redan utan stöd.Dessutom bör förordningen kompletteras med krav på bredlokal medverkan samt successivt införande avmiljöledningssystem och miljöutbildning inom berördaföretag och förvaltningar. ställs inga sådanakrav på (mot)prestationer.Miljöpartiet hävdar bestämt att miljöpolitiken måste baseras på principenatt bidrag inte ska användas i sammanhang där lagstiftning eller skatter elleravgifter kan utnyttjas. Stödet till lokala investeringsprogram innebär tillstoradelar ett avsteg från denna princip. Undantagen är bl.a. stödändamål tillsanering av miljöskadade områden, till introduktion av ny teknik ochriskfyllda pilotprojekt, till inköp av skogsmark, m.m.Miljöpartiet har i många andra sammanhang framhållit vikten av attmiljöpolitiken drivs med lag och ekonomiska styrmedel. Vi har fått gehör fördetta i vårt samarbete med regeringen och rörandemiljöbalken. Nästa avgörande steg på denna väg är en omfattande grönskatteväxling, vilken skulle radikalt förändra miljöpolitikens förutsättningarpå en mängd områden. Utöver detta måste ekonomiska styrmedel i högregrad införas inom transportområdet, inom jord- och skogsbrukspolitikensamt inom VA- och avfallsområdena. hoppas att regeringen ärberedd att "ställa om" från bidragsspåret till mer verksamma och effektivastyrmedel under den mandatperiod vi just inlett.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konflikter med principen att förorenaren betalar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrenssnedvridande och orättvisa subventioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna att en föreskriftom att stöd inte skall medges till åtgärder som är uppenbart lönsamma skallinföras i förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokalainvesteringsprogram samt att denna princip skall tillämpas ibidragsgivningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytta för miljö och sysselsättning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetskraven på kommunernas ekonomiska kalkyler,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om komplettering av förordningen (1998:23) med krav på bred lokalmedverkan samt successivt införande av miljöledningssystem ochmiljöutbildning inom berörda företag och förvaltningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöpolitiken måste baseras på principen att bidrag inte skallanvändas i sammanhang där lagstiftning eller skatter eller avgifter kanutnyttjas.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()()()()