mot · GM02K298 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K298av m.fl. (c)Kommundelningar och kommunala folkomröstningarKommundelningarCenterpartiet vill decentralisera makten. Vi vill flyttabesluten från den centrala statsmakten närmare människorna.Makten på den lokala nivån måste förstärkas.Utgångspunkten bör vara att frågor skall avgöras så näradem som är berörda som möjligt, i enlighet mednärhetsprincipen. kan noteras en alltmer utbredd vilja hos människor attengagera sig för olika lokala frågor. Dessutom växer kraven hos med-borgarna att verkligen vara delaktiga i den lokala beslutsprocessen.Engagemanget finns inte bara då någon institution är på väg att läggas nereller då samhällsservicen i allmänhet upplevs som otillräcklig. Allt oftarehandlar det om medborgarnas önskan om att kunna vara med och utvecklasin kommun eller kommundel. Ofta är det viljan att påverka den egnabygdens/kommundelens utveckling och närmiljö som är grunden förengagemanget. I byalag, hembygdsföreningar eller andra typer av intresse-föreningar går människor samman för att kunna påverka utvecklingen. Dettaengagemang är även avgörande för att utveckla en levande demokrati.Många upplever att avståndet till de beslutande församlingarna i form avkommunstyrelse, kommunfullmäktige eller facknämnd är långt, bådegeografiskt och kanske framför allt "mentalt". Kommunernas stora organisa-tioner är sådana att de medverkar till att distansera den enskildamedborgaren från den nivå där besluten tas. Beslutsvägarna blir ofta långavilket också bidrar till att framför allt ungdomar tröttnar på att påverka viaden demokratiska, politiska vägen. Detta resulterar i en känsla av maktlöshetoch bidrar till att öka klyftan mellan väljare och folkvald. I förlängningenleder det till ett avståndstagande mot det nuvarande politiska systemet samttill att allt färre kommer att vilja engagera sig som folkvalda.Försöken med kommundelsnämnder upplevs som en halvmesyr då desaknar de två viktigaste instrumenten för lokalt självstyre; de är intedirektvalda och speglar därmed inte den politiska sammansättningen ikommundelen och de har ingen beskattningsrätt.Bl.a. det som beskrivs ovan har resulterat i att alltfler kommundelar haransökt om att få bilda en egen kommun. I dessa områden har sådanatankegångar väckt stort intresse hos medborgarna vilket bl.a. märkts i storuppslutning vid informationsmöten och i god anslutning till de föreningarsom bildats för att driva frågan. Detta engagemang förtjänar att tas på allvar.Det är inga blåögda entusiaster som tror att man kan bilda och driva en egenkommun enbart på stark vilja och känsla för sin bygd. Det finns tvärtom enmycket klar medvetenhet om att det krävs stabila ekonomiska förutsättningarför detta.Processen från ansökan om kommundelning till slutligt beslut är lång ochomständlig. Självklart måste ett beslut om kommundelning föregås av enseriös och opartisk utredning om de ekonomiska förutsättningarna, liksom aven lokal folkomröstning. Denna process bör underlättas och stimuleras för atttillvarata människors engagemang och vilja att vara en aktiv del isamhällsutvecklingen. Det är Kammarkollegiet som fattar beslut om enutredning av förutsättningarna för en kommundelning skall företas eller ej.Detta är en ordning som starkt kan ifrågasättas. Det bör enligt min mening istället vara ett politiskt valt organ som fattar detta viktiga beslut.Av de nuvarande reglerna för kommundelning framgår också attkommundelning endast kan genomföras i samband med att en ny mandat-period inleds. Eftersom vi numera övergått till fyraåriga mandatperioder kandet ta mycket innan en kommundelning kan genomföras. Därför bören möjlighet att genomföra kommundelningar även under pågåendemandatperiod införas.Regeringen bör återkomma med förslag till , förslag som innebären förändrad och förenklad process för att genomföra kommundelningar.Förslaget bör bland annat innehålla åtgärder som innebär att kommundel-ningar skall genomföras om en majoritet av invånarna i kommundelen såönskar. Lagen om skatteutjämning skall vara så utformad attkommundelningar underlättas. Kommuners möjligheter att kunna köpa ochsälja tjänster till varandra skall underlättas. Detta bör ges regeringen tillkänna.KommunalafolkomröstningarEnligt kommunallagen kan ett ärende om hållande avfolkomröstning i en viss fråga i fullmäktige väckas av t.ex.en nämnd eller ledamot genom motion. Initiativet kan äventas av kommunens eller medlemmar. Enligtlagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar skallantalet initiativtagare uppgå till av demsom är röstberättigade. Har ett ärende om folkomröstningväckts av tillräckligt många medlemmar är fullmäktigeskyldigt att ta upp frågan till behandling, men det avgörsjälvt om en omröstning skall hållas eller inte. Beslutas detatt folkomröstning skall hållas så är fullmäktige inte bundetav utgången i omröstningen, en folkomröstning ärenbart rådgivande.År 1994 infördes en regel i kommunallagens 5 kap. 23 § att ärende om atthålla folkomröstning i en viss fråga också får väckas av avde röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna. Det nya systemetskulle öppna för fler kommunala folkomröstningar som ett sätt att stärka denlokala demokratin och den lokala demokratiska debatten. Tyvärr måstereformen anses som mindre framgångsrik. Förvisso har det nya instrumentetför att avläsa och kanalisera opinioner tagits till vara av medborgarna. ISveriges olika kommuner har invånarna försökt att engagera sig i olikakommunala angelägenheter. Opinioner har bildats för enskilda frågor ochman har samlat in tillräckligt många namn för att ta initiativ tillfolkomröstning. Men dessa initiativ har i de flesta fall avvisats av deförtroendevalda politikerna.Vi anser att lagen vad gäller kommunala folkomröstningar bör ändras. Detbör övervägas att genomföra en förändringar innebärande att om minst tioprocent av de röstberättigade i kommunen begär folkomröstning i en fråga,skall sådan folkomröstning hållas. Frågan måste rymmas inom denkommunala kompetensen. Det skall alltså inte gå att avslå en begäran omfolkomröstning, givet att tillräckligt många framfört denna begäran och attdet rör kommunens beslutsområde. Regeringen bör låta utreda frågan om hurreglerna för kommunala folkomröstningar kan förändras i syfte att stärka denlokala demokratin. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommer med förslag till åtgärderför att underlätta för kommundelningar,2. att begär att regeringen låter utreda frågan om kommunalafolkomröstningar.Stockholm den 27 oktober 1998Åsa ()(c)()()()()