mot · GL02Jo34 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98\'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c\'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c\'5c'5c'5c'5c'5c' 5c'5c\'5c'5c'5c'5c'5c'5c\'5c'5c'5c'5c'5c\'5c'5c'5c'5c\'5c'5c'5c\'5c'5c\'5c\:45 Milj\'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'5c'f6balk 11 SammanfattningRegeringens förslag till miljöbalk visar att man varken förmått att tatillvara människornas engagemang eller möjligheterna i det modernamarknadsdrivna miljöarbetet. Förslaget till miljöbalk saknar koppling tillmiljöpolitiska mål. Regeringens försening med innebär attden är föråldrad redan när den presenteras. En ny parlamentariskutredning bör skyndsamt se över den svenska miljölagstiftningen.Förslaget till miljöbalk klarar inte av att hantera motsättningarna mellanmiljölagarna och grundlagen när det gäller äganderätten och miljöskyddet.Nu blir det upp till domstolarna i landet att hantera frågan och lösa mot-sättningarna från fall till fall. Det är djupt otillfredsställande attregeringenvill besluta om en helt ny lagstiftning med inbyggda problem i förhållandetill grundlagen. kräver i motionen ett förtydligande avlagstiftningen med syfte att äganderätten även i fortsättningen skall ha ettstarkt skydd, som nödvändiga åtgärder till skydd för miljön vidtas.I motion föreslås att strålskyddslagen skall ingå i miljö-balken, något som saknas i regeringens förslag. Detta trots att regeringensjälva påpekar att joniserande strålning faller inom begreppet miljöfarligverksamhet.De fyra orörda nationalälvarna ges i motionen ett förstärkt skydd somriksintressen, samtidig som det ställs krav på att även vindkraften och bruk-ningsvärd jordbruksmark skall klassas som riksintresse.Centerpartiet anser, till skillnad från regeringen, att miljökvalitetsnormeräven skall kunna omfatta biologisk mångfald. Detta är motiverat med hänsyntill utarmningen av många värdefulla biotoper och minskningen av vissaarter. Det bör vara fullt möjligt att ett visst minsta antal individer av t.ex.ensärskild djurart eller visst antal biotoper av något slag inom ett område före-skrivs som miljökvalitetsnorm.Allemansrätten måste värnas. Regeringens förslag, som innebär att mark-ägaren inte ges några möjligheter att påverka organiserad kommersiell fri-luftsverksamhet på sin mark, riskerar att leda till att allemansrätten hamnar ivanrykte. En sådan utveckling måste undvikas eftersom det skulle varamycket illa om den enskilde skulle gå miste om de privilegier som allemans-rätten innebär. anser att en förutsättning för organiseratfrilufts-liv i kommersiellt syfte skall vara att ett avtal har slutits med markägaren.Centerpartiet anser att det behövs en miljöombudsman. Det är viktigt att enseriös miljöopinion kan vända sig till en juridiskt stark miljöombudsman.Ombudsmannen skulle öka och förstärka allmänhetens möjligheter attkontrollera och ingripa mot olika typer av miljöstörningar, samt att påverkasamhällsplaneringen. Parallellt med miljöombudsmannen bör det vara en vidkrets av grupper etc som har talerätt i miljöärenden. Begränsningen tillorganisationer som har mer än 2 000 medlemmar och som har funnits längreän utesluter viktiga aktörer på miljöområdet. Framför allt utesluter detlokalt förankrade opinionsgrupper som uppstår när människors närmiljöhotas.Centerpartiet vill i motionen också återställa det kommunala vetot, höjaden så kallade miljösanktionsavgiften, tillståndsplikta storskalig husbehovs-täkt samt utöka producentansvaret.2 Inledning2.1 Mål för miljöpolitikenCenterpartiets målsättning är att kretsloppsprinciperna skall ligga tillgrund för framtidens samhälle, och för politiska beslut i allasamhällssektorer. Ett kretsloppssamhälle kan inte byggas på direktivuppifrån. Politiken ska ange ramar och riktlinjer, skapa förutsättningaroch utforma styrmedel. Men omställningen kan bara genomföras genomen ändrad inställning och ett ändrat beteende hos samhällets alla aktörer.Det grundläggande kriteriet för att utveckla kretsloppssamhället är attmänniskor känner delaktighet och är beredda att ta ansvar för dennautveckling. Den insikten är nödvändig i ett kretsloppsanpassat samhälle.En uthållig utveckling, såväl nationellt som globalt, måste bygga på deenskilda människornas engagemang och kunskap om miljöproblemen.Genomslaget för miljötänkande i samhällslivet och människors medvetandehar skett stegvis. Miljöfrågorna måste vara ett övergripande samhällsintresseför såväl myndigheter, företag, organisationer som enskilda. Det kräver enhelhetssyn. Många av de förändringar som är långsiktigt nödvändiga är mergenomgripande än de som genomförts . Det krävs en brett spriddkunskap och ett engagemang i miljöfrågorna som når hela samhället för attdessa förändringar ska kunna genomföras. Lagarna på miljöområdet skallvara så formulerade att målen om ett kretsloppsanpassat samhälle kan upp-nås.Kunskapen och insikten om miljöproblemen har ökat starkt under desenaste årtiondena. Detta innebär att miljöarbetet har många aktörer.Enskilda människor, miljöorganisationer, kommuner, företag, fackföre-ningar, yrkesgrupper, stater och internationella sammanslutningar arbetar påolika sätt med miljö- och kretsloppsfrågor.Det betyder också att miljöarbetet inte enbart drivs framåt av lagar ochmyndighetskrav. En stor del av initiativet har övergått till andra än staten.Konsumenterna ställer exempelvis miljökrav på företagen och företagen påvarandra.Detta är inte detsamma som att miljöpolitiken inte längre skulle behövanågra lagar eller några offentliga insatser. Det är en illusion att tro attmiljöarbetet nu helt kan övertas av framsynta företag. Tvärtom är det viktigtatt vi med politiska beslut skapar sådana förutsättningar för marknads-ekonomin att den leder till god hushållning och stimulerar miljöansvar. Detär främst genom administrativa, informativa och ekonomiska styrmedel sommiljöpolitiken kan drivas framåt från den politiska nivån.En väl utvecklad miljölagstiftning, som samverkar med rättssamhälletsövriga regler, är en förutsättning för en modern och väl fungerandemiljöpolitik. Förslagen i propositionen innebär att grundläggande miljö-lagstiftning på miljöområdet samordnas till en miljöbalk. Miljölagstiftningenär spridd på ett antal speciallagar. Genom att sammanföra dessa till enmiljöbalk blir lagstiftningen på miljöområdet mer överskådlig. Det av-görande är inte bara att miljölagstiftningen samlas under en balk. Samord-ningen måste också medföra att miljölagstiftningen stärks och moderniseras.2.2 Försening och passivitetHösten 1994 presenterade fyrpartiregeringen ett förslag till en samladmiljölagstiftning i en miljöbalk (proposition 1994/95:10 Miljöbalk).Miljöskyddskommitténs betänkande Miljöbalk (SOU 1993:27) låg tillgrund för förslaget. Den tillträdande socialdemokratiska regeringensbeslut att återkalla den liggande propositionen får ses som ett uttryck förpolitiskt maktspel. Några tungt vägande argument framfördes inte.Miljöpartiet och var de partier som gav regeringen stöd föratt dra tillbaka det då framlagda förslaget till miljöbalk.Även om det fanns kritiska synpunkter proposition, och denföregående utredningen, är problemet att den nuvarande regeringens extremasaktfärdighet på miljöområdet inneburit fyra förlorade år för miljölagstift-ningen. hade det funnits gott om tid för en noggrann behandlingav förslaget till miljöbalk i . Justeringar av lagförslaget hade kunnatgöras vid behandlingen i jordbruksutskottet. I stället för den osäkerhet somnu fått råda inom miljölagstiftningen hade vi kunnat ha enparlamentariskt förankrad och väl fungerande miljölagstiftning, som hadekunnat utvecklas efterhand.Nu är läget annorlunda. Trots extra betänketid lägger regeringenfram ett långt ifrån fulländat förslag till miljölagstiftning. Med tanke pålagstiftningens omfattning läggs propositionen oförsvarligt sent, vilketkraftigt begränsar möjligheter att behandla förslaget på ett till-fredsställande sätt.Tyvärr är den socialdemokratiska regeringens hantering av miljöbalkensignifikativ för regeringens agerande på miljöområdet. Istället för att fördelaförslag om miljöpolitiska åtgärder väljer man attsamla en mängd förslag inom olika områden som föreläggs någramånader före riksdagsvalet. Det skapar en ryckighet i politiken samtidigtsom det innebär att riksdagsarbetet försvåras då ett stort antal förslag måstebehandlas av under en kort tidsperiod.Den proposition med samlade förslag på miljöområdet, som regeringenunder hela mandatperioden hänvisat till när den kritiserats för sitt passivaagerande på miljöområdet, kommer att lämnas så sent att den inte hinnerbehandlas i innan höstens val. Detta besked från Miljödepartemen-tet får närmast ses som en bekräftelse på att regeringen har låga ambitionerpå miljöområdet.I flera avseenden är förslagen i beroende av de förslag somskall komma i den försenade miljöpropositionen. Där anges bland annat demiljömål som lagstiftningen i balken skall utgöra ett skydd för. Vid ett flertaltillfällen har under det nuvarande riksdagsåret avvaktat med att tabeslut i väntan på den utlovade miljöpropositionen. När den nu inte kanbehandlas innan riksdagsvalet innebär det att miljön hamnat i ett oförsvarligtbeslutsvakuum på grund av regeringens passiva hantering av miljöfrågorna.Det är synnerligen otillfredsställande att förslaget till en samordnadmiljölagstiftning presenteras utan koppling till några miljömål. Så längeregeringen inte förmår formulera vilka mål i miljöpolitiken som skalleftersträvas omöjliggörs en seriös behandling av de lagar som skallsäkerställa att målen uppnås. Detta är en grundläggande och mycket allvarligbrist i regeringens miljöpolitik. framåt kommer vi att tvingasleva med en miljölagstiftning som inte är anpassad till utvecklingen mot ettekologiskt hållbart kretsloppssamhälle.Regeringens miljöarbete ger intrycket av att det ärbidrag och subventioner som är vägen till ett hållbart samhälle. Det behövsgivetvis åtgärder för kretsloppsanpassning av t.ex. byggsektorn, men det fårinte ske på bekostnad av angelägna åtgärder för biologisk mångfald,försurningsskador eller för att åtgärda skador orsakade av tidigare miljö-synder. Regeringens investeringsprojekt har överskuggat mindre spektaku-lära, men minst lika viktiga frågor. Detta har inte gagnat miljöarbetet.Regeringens förslag till miljöbalk visar att man inte förmått att ta tillvaramöjligheterna i det marknadsdrivna miljöarbetet. Man har inte förmått attfånga upp och i juridiska förslag skapa ökade förutsättningar för det folkligtförankrade miljöengagemanget. Man har helt enkelt inte förmått att ta till sigdet moderna miljöarbetet.Regeringens försening med innebär att den är föråldrad redannär den presenteras. En ny parlamentarisk utredning bör skyndsamt se överden svenska miljölagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna.3 Äganderätt och ersättningsreglerMotivet till den ändring av 2 kap. 18 § i regeringsformen, som gällersedan den 1 januari 1995, var att ge äganderätten ett förstärkt skydd.Samtidigt fanns en önskan att de regler som gäller på miljöområdet inteskulle påverkas negativt.Efter att ändringen genomförts har det förekommit en omfattande debattom den konflikt som kan ses mellan lagens ordalydelse och motiv-uttalandena. Flera instanser, bland annat Lagrådet, menar att det inte går attförena ordalydelsen av 2 kap. 18 § andra stycket i regeringsformen ochmotivuttalandena i förarbetena. Dessutom är det i sig mycket olyckligt medett oklart rättsläge där olika grundlagstolkningar knappast främjar en enhetligrättstillämpning. Flera remissinstanser betonar att tillämpningen av miljö-balken är direkt beroende av att osäkerheten kring den aktuella grund-lagsparagrafen ut.Enligt Lagrådets tolkning av det nuvarande rättsläget kan ingripande avmiljöskyddsskäl inte vara grund till ersättning, även om det försvårarpågående markanvändning, såvitt den aktuella användningen av marken varolaglig redan när den påbörjades. Tolkningsproblemen uppkommer i de falldå en markanvändning inte stred mot någon norm när den påbörjades, menen senare tillkommen reglering medför att markanvändningen blir olaglig.I propositionen (s. 558-564) beskriver regeringen på ett tydligt sättkonsekvenserna av det oklara rättsläget, men något förslag till huroklarheterna skall rättas till ges inte. anser att det ärsynnerligenotillfredsställande att regeringen lämnar ett förslag till en samlad miljö-lagstiftning i fullt medvetande om att lagförslaget innehåller allvarliga oklar-heter i en mycket central lagstiftningsfråga. efterlyser klara ochtydliga ersättningregler. Detta bör ges regeringen till känna.Det faktum att det råder en motsättning mellan grundlag och vanlig lagmedför att t.ex. ersättningsfrågor även kommer att behövaavgöras i domstol. Det tolkningsutrymme som finns riskerar att medföra attdomarna inte blir enhetliga, utan kan komma att variera från domstol tilldomstol.Vid tillkomsten av föreslog regeringen i pro-positionen 1985/86:1 att fastighetsägaren borde vara berättigad till ersättningom skadan var betydande i förhållandet till värdet av berörd del avfastigheten. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen besluta-de dock utskottet att fastighetsägaren skall kompenseras för alla begräns-ningar av markanvändningen som är att betrakta som mer än bagatellartade.Centerpartiet anser att ett förtydligande av lagstiftningen bör ske med syfteatt äganderätten även i fortsättningen skall ges ett mycket starkt skydd -som det inte förhindrar de åtgärder som är motiverade på grund avskyddet av miljön. efterlyser klara och tydligaersättningsregler. Detta bör ges regeringen till känna.4 StrålskyddslagenI regeringens föreslag till miljöbalk saknas lagstiftningen om joniserandestrålning (strålskyddslagen). Detta trots att regeringen själva påpekar attjoniserande strålning faller inom begreppet miljöfarlig verksamhet, vilketär ett centralt begrepp i miljöbalken.Till skillnad från regeringen anser att strålskyddslagen måsteinarbetas i balken för att undanröja de uppenbara brister som finns ilagen. Allmänhet och sakägare ges inte likvärdiga möjligheter till insyn ibeslutsfattandet. Det saknas även kravregler, av den typ som finns imiljöskyddslagen. Kravreglerna styr prövningen vad gäller t.ex. lokalisering.Reglerna om miljökonsekvensutredningar (MKB) är outvecklande och gerprövningsmyndigheterna frihet att avgöra om MKB alls behövs i det enskildafallet, och vad den i så fall skall omfatta.Det finns inga rimliga skäl varför lagstiftningen om bl.a. kärntekniskverksamhet skall ge ett svagare skydd för miljön. Förslaget att stora anlägg-ningar skall kunna underställas regeringsprövning innebär ingen förbättring.Erfarenheten visar att myndigheterna med ansvar för kärnsäkerhet ochstrålskydd, i sina remissbedömningar av de stora anläggningarna, utgår frånspeciallagstiftningen. Med anledning av vad ovan anförts bör strålskydds-lagen ingå i miljöbalken.5 Vindkraften - ett riksintresseDet är inte rimligt att lokaliseringen av vindkraftverk prövas på nästansamma sätt som verkligt miljöstörande verksamhet, som t.ex.petrokemisk industri eller avfallsförbränning. En övergripande planeringbör garantera samhällets helhetssyn, men därefter borde ett enkeltbygglovsförfarande vara tillräckligt, inte minst med hänsyn till vindkraf-tens goda miljöegenskaper och lokalisering utanför tätorter. Desvårigheter och hinder i lagstiftningen som begränsar möjligheternaför vindkraftens utbyggnad, måste förändras i miljöbalken.Vid lokalisering av vindkraftverk är det viktigt att vindkraften får statussom ett riksintresse och behandlas som ett sådant i avvägningen med andrariksintressen. Detta för att kommunerna skall beakta detta i sin översikts-planering och reservera lämpliga områden för vindkraft. Vad ovan sagts omvindkraften som riksintresse och planering bör föras in i miljö-balken.6 Jordbruksmark - ett riksintresseÅkermarken är en knapp resurs. utgörs endast avSveriges landareal av . Folkökning, miljöproblem, brist påfärskvatten, jorderosion och svårigheter att öka den odlingsbara arealenbidrar till att begränsa de globala möjligheterna tilllivsmedelsproduktion. , inklusive , jordbruk har enbetydande roll för livsmedelsproduktionen i världen. Detta gäller intebara med hänsyn till en befarad brist på livsmedel utan också som enutvecklingsbar näringsgren.För att kunna tillgodose dessa behov är det viktigt att skyddet förbrukningsvärd är starkt. Åkermarken måste ges ett bättre skyddmot exploatering för bebyggelse eller andra anläggningar än vad som ärfallet. anser därför att brukningsvärd skall gesställning av riksintresse i miljöbalken.7 Skyddet för områden av riksintresseI 4 kap. 1 § första stycket i förslaget till ny miljöbalk regleras skyddet förområden, som är av riksintresse, och under vilka omständigheterexploatering får ske av dessa områden.I andra stycket skriver regeringen: "Bestämmelserna i första stycket och 2-6 §§ utgör inte hinder för utvecklingen av befintliga tätorter eller av detlokala näringslivet eller för utförande av anläggningar som behövs förtotalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgör bestämmelserna inte hellerhinder för anläggningar för utvinning av sådana fyndigheter av ämnen ellermaterial som avses i 3 kap. 7 § andra stycket. "Skrivningarna i det andra stycket innebär ett alltför långtgående undantagfrån skyddet av områden med riksintresse. Särskilt allvarligt är det bristandeskyddet för de outbyggda nationalälvarna. anser därför att detandra stycket bör ändras till: "Bestämmelserna i första stycket och 2-5 §§utgör inte hinder för utvecklingen av befintliga tätorter eller av det lokalanäringslivet eller för utförande av anläggningar som behövs för totalför-svaret. Om det finns särskilda skäl utgör bestämmelserna inte heller hinderför anläggningar för utvinning av sådana fyndigheter av ämnen eller materialsom avses i 3 kap. 7 § andra stycket." En sådan förändring skulle väsentligtstärka skyddet för nationalälvarna som anges i 4 kap. 6 § första stycket.Centerpartiet vill poängtera att regeringen och andra myndigheter i sinabeslut måste respektera områden eller anläggningar av riksintresse. Exempel-vis skall regeringen inte besluta om att satsa statliga pengar på utredningarsom innebär ett uppenbart hot mot områden av riksintresse. Detta bör gesregeringen till känna.8 EG-rättenI dag bryter miljölagar mot flera av EG-direktiven påmiljöområdet, trots att det sällan finns något utrymme för någonövergångstid. EG-rätten kräver inte någon ordagrann översättning avdirektiven, men visar i flera domar att den nationellalagstiftningen tydligt och fullt ut måste återspegla direktivens krav. praxis visar också att det inte är tillräckligt att enmedlemsstat faktiskt uppfyller direktiven. Det krävs även en juridisköverensstämmelse. Svensk lagstiftning måste garantera ett genomförandefullt ut. Det framstår som tveksamt om regeringen har kännedom om EG-rättens praxis eftersom det i propositionen hävdas att EG-rätten"överlåter åt medlemsstaterna att besluta om den närmare formen förgenomförandet", (prop. s. 195).Även efter att balken trätt i kraft kommer på flera områden att halägre krav jämfört med vad EG-direktiven förutsätter. uppfyller t.ex.inte naturskyddsdirektiven om fågelskydd och fauna- och floraskydd. Inteheller direktiven om grundvattenskydd eller flera av direktiven med miljö-kvalitetsnormer uppfylls.Centerpartiet anser inte att regeringen har hanterat EG-direktiven påmiljöområdet på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bör därför snaraståterkomma till med en heltäckande redovisning över de delar avEG-rätten som berör miljöområdet. Redovisningen bör även kompletterasmed förslag till förändringar av den svenska miljölagstiftningen, med syfteatt den fullt ut skall överensstämma med EG-direktiven på området. Dettabör ges regeringen till känna.9 Produktvalsprincipen vid all hanteringProduktvalsprincipen innebär att kemiska produkter och biokemiskaorganismer ersätts med mindre farliga produkter eller organismer när såär möjligt. I förslaget till miljöbalk begränsar regeringenproduktvalsprincipen till att gälla endast användning och försäljning avprodukten.Enligt bör produktvalsprincipen omfatta all hantering, vilketäven är fallet . Hanteringen innefattar tillverkning, bearbetning, behand-ling, förpackning, förvaring, transport, användning, omhändertagande,destruktion, konvertering, saluförande, överlåtelse och därmed jämförligaförfaranden. En breddning av produktvalsprincipen till att även gällahantering och metoder för framställning motiverar att principen benämnsutbytesregeln eller substitutionsregeln. Förslaget till miljöbalk bör ändras ienlighet med vad som ovan anförts om att produktvalsprincipen/utbytes-regeln skall omfatta all hantering.10 Miljökvalitetsnormer även för biologiskmångfaldDet är bra att bestämmelser om miljökvalitetsnormer införs imiljöbalken. anges inte i lag några gränsvärden för vilkenmiljöpåverkan som kan godtas. Tyvärr har regeringens förslag allvarligabrister som måste åtgärdas för att miljökvalitetsnormer skall bli etttydligt instrument för ett ekologiskt hållbart samhälle.Centerpartiet anser, i likhet med flera av remissinstanserna, att miljö-kvalitetsnormer även skall kunna omfatta biologisk mångfald. Detta ärmotiverat med hänsyn till utarmningen av många värdefulla biotoper ochminskningen av vissa arter. Det bör vara fullt möjligt att ett visst minstaantalindivider, av t.ex. en särskild djurart, eller visst antal biotoper av någotslaginom ett område, föreskrivs som miljökvalitetsnorm.Enligt förslaget skall kommuner och myndigheter ha till uppgift attsäkerställa att miljökvalitetsnormerna uppfylls vid t.ex. prövning av tillståndoch dispenser. Det får anses som självklart att kommuner och myndigheteräven vid sin egen planering och planläggning skall säkerställa attmiljökvalitetsnormerna uppfylls. Tyvärr är skrivningarna i förslaget tillmiljöbalk enligt mening inte tillräckligt tydliga på dennapunkt, och bör därför förändras.En förutsättning för att miljökvalitetsnormerna skall bli det kraftfullainstrument i miljöstyrningen som eftersträvas är att det finns ett tydligtregelverk som föreskriver vilka åtgärder som skall vidtas i det fallmiljökvalitetsnormen inte efterlevs. Detta saknas dock i regeringens förslagtill miljöbalk, vilket är en mycket allvarlig brist. Lagtexten måste bland annatföreskriva att åtgärdsprogrammet tydligt anger de åtgärder som skall vidtas.Utan en sådan precisering saknas vägledning för det organ som skall upprättaåtgärdsprogrammet. Dessutom blir det svårt för den som överklagar, och förmiljödomstolen, att pröva om t.ex. den fördelning som föreslagits i ettåtgärdsprogram är lämplig.Centerpartiet anser att bristerna i förslag om miljökvalitets-normer är av sådan omfattning att regeringen måste återkomma tillriksdagen med ett nytt och mer preciserat förslag till miljökvalitetsnormer.Detta bör ges regeringen till känna.11 Genmodifierade organismer, GMODen analys av möjliga miljöeffekter som krävs för kemiska produkteroch gentekniskt förändrade produkter kan inte direkt jämföras med vadsom gäller för miljökonsekvensbeskrivningar, MKB, för fastaanläggningar. Vidare är prövningen vid avsiktlig utsättning av GMOreglerad i gemenskapsrätten.Det är därför lämpligt att så som föreslagits reglera dessa miljöutredningari särskild ordning i kapitel 13 respektive 14. Detta måste dock ske på ettsådant sätt att ambitionsnivån för en analys av möjlig miljöpåverkan vidmarknadsintroduktion av GMO och kemiska produkter inte är lägre än vadsom gäller för en MKB.Introduktion av nya kemiska ämnen och GMO kan vara förknippad medmycket stora miljörisker. Många av dagens centrala miljöfrågor har sin grundi sådan storskalig spridning av produkter. Vad som ovan anförts omambitionsnivån vad gäller analys av möjlig miljöpåverkan vid marknads-introduktion av GMO och kemiska produkter bör ges regeringen till känna.12 Särskild prövning avmiljökonsekvensbeskrivningarDet är positivt att innebär ökade krav påmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB).