mot · GM02K274 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K274av ()Steg mot svensk minoritetspolitikI två betänkanden, SOU 1997:192 Steg mot enminoritetspolitik: konvention om historiskaminoritetsspråk samt SOU 1997:193 Steg mot enminoritetspolitik: konvention om skydd avnationella minoriteter, tas upp att bör tillträdakonventionen. Detta är bra, för saknar enminoritetspolitik, i betydelsen en sammanhållen strategi föratt stödja och stärka landets nationella minoriteter ochminoritetsspråk. Det framhålls i betänkandena att när etniskaminoriteter behandlats, har detta ofta skett tillsammans medinvandrargrupper. För att ska kunna leva upp tillEuroparådets konventioner krävs en övergripande politik,där åtgärder samordnas och inriktas mot det gemensammamålet att ge landsdels- eller minoritetsspråken skydd ochstöd.Det är en myt att var ett etniskt och kulturellt homogent land framtill efterkrigstidens invandring. Det finns ett stort behov av upplysning ochutbildning för att slå hål på denna myt, inte minst för att personer, somidentifierar sig med den svenska majoritetskulturen, skall få upp ögonen förminoriteterna.Fram till våra dagar har de nationella minoriteternas och minoritets-språkens överlevnad till och med motarbetats. Det är t ex inte så länge sedansom det på många håll i var förbjudet för tornedalska elever atttala sitt modersmål under skoltid. Därför har vi också ett ansvar att motverkaföljderna av tidigare diskriminering och förtryck.I de båda ovan nämnda betänkandena finns inget färdigt förslag påövergripande lagtext som namnger nationella minoriteter ochminoritetsspråk. För att markera de nationella minoriteternas och minoritets-språkens betydelse i det svenska samhället bör dessa få grundlagsfäst skydd.För att ett språk skall leva och utvecklas måste det kunna användas i bådetal och i skrift. Ett viktig led i arbetet för att slå vakt om samiskan ochfinskan bör därför vara att stärka de samiska och finska skriftspråken. Enperson som skriver på samiska eller finska till en myndighet inom något avde förvaltningsområden där språken talas skall kunna få både muntligt ochskriftligt svar på sitt eget språk. Enligt språkreglerna i och kansamiskan användas både muntligt och skriftligt i de samiska förvaltnings-områdena. Så borde det vara i också.Det land som anslutit sig till konventionen för skydd av nationellaminoriteter skall sträva efter att sätta upp skyltar med ortnamn, gatunamnoch dylikt på minoritetsspråk inom områden som traditionellt och i"betydande antal" bebos av nationella minoriteter. Detta under förutsättningatt det finns en tillräcklig efterfrågan. Det innebär t ex att skyltarna inom desamiska och tornedalska områdena skall vara flerspråkiga. Här återstårmycket arbete och det är viktigt att sätta upp en tidsgräns för när detta arbeteskall vara klart. Ett rimligt årtal vore 2005. Då bör inte bara ortnamnsskyltarvara två -resp trespråkiga, också väg- och gatunamn bör omfattas om dettaefterfrågas i trakten. Samiskans och tornedalsfinskans roll skulle stärkas omdessa språk på så vis fick "flytta in" i nutida bostadsområden. Målet börockså vara att två- och trespråkigheten förs in i t.ex. postens adressystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundlagsfäst skydd för minoritetsspråken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en persons rätt att få skriftligt svar på sitt eget minoritetsspråk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flerspråkig skyltning och flerspråkiga adresserStockholm den 27 oktober 1998Barbro ()