mot · GM02T227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T227av och ()Infrastrukturen i DalslandDalsland är ett landskap som varit hårt drabbat aveftersläpning på flera områden inom infrastrukturen. Främstär det vägstandarden som är eftersatt men även flera andrakommunikationsmedel häftar med betydande brister. Frånsåväl näringslivet som kommunerna och samfällt landskapetsföreträdare i har detta påtalats för regeringen fleragånger brevledes men också i direkta uppvaktningar då mantecknat situationen för landskapet och dess näringsliv.Dalsland har en tyngdpunkt inom sin industri på tungabasnäringar som ger många deras utkomst. Uppvaktningarnaoch brevbudskapen till regeringen har inte besvarats med densnabbhet som varit önskvärd, än mindre har relevantaåtgärder kommit i fråga.Dalsland är det landskap i där man upplever att man kommit "sist ikön" vid alla nya kommunikationsmedel. Det har varit ett svårt handikappför bygderna och deras näringsliv och den trenden har ännu inte brutits.Dalslands kanal t.ex. färdigställdes lagom till den tidpunkt då lamcashire-metoden hade spelat ut sin roll och järnbruket kunde inte nyttiggöra sigkanalen på avsett sätt. Kanalen nyttjades emellertid då brukenstrukturerades om till massa och pappersbruk och ett antal sågverk byggdesupp. Men en en s.k. riktig järnväg saknade man. Så kom järnvägslinjenMellerud-Bengtsfors-Årjäng-Arvika först . Det upplevdes som alltförsent. är persontrafiken nedlagd och enstaka godstransporteroch turistiskt dressinåkande är det enda som är kvar. När nu den nyaetableringen av skall dras genom är det ange-läget att man inte kör genom landskapet utan att ha erforderliga tågstopp.Automatiseringen av telenätet var fullt infört först . Denya AXE-systemet kom med stor fördröjning. De mobila telefonlinjerna harfortfarande stora brister och vissa system har ingen täckning i landskapet.Också här var landskapet sist i kön.Vägnätet är det som uppenbart varit mest drabbat av den njugghet sominvesteringar och underhåll gett vid handen. Alla andra vägområden iSverige har kunnat komma i fråga långt innan landskapet harkunnat ta del av erforderliga insatser. Särskilt besvärligt är det undertjällossningsperioden då av vägnätet i nordvästra är starktbegränsat eller avstängt. Det försvårar i hög grad de tunga transporterna tillindustrin i skogsbruksnäringen, vilket förorsakar driftsstörningar och för-luster för dessa industrier.Från håll har vi i interpellationsdebatter och motioner påtalatdessa brister och krävt en annan fördelning av väganslagen som skulletillgodose elementära krav på vägstandard och hållbarhet i landskapet. Dettamed anledning av näringslivets dominerande inriktning med exportindustrierpå verkstads- och skogsnäringens sida. har det under långa tiderförorsakats driftsstörningar och stora förluster för dessa industrier. Ävenövrig industri känner av belastningen. Det kan vara viktigt att påpeka att enav de större industrierna, i med flera hundraanställda, är enda utomstående sekvensleverantör, dvs.med en högre precision än "just-in-time". När störningar under sådanatransportbetingelser sker uppstår oerhörda kostnader då man äventyrar attVolvos kan bli stående.Dalsland somexportlandskapSkall man förstå utsatta läge måste man ha eningående kunskap om situationen. Att ett glesbefolkatlandskap har särskilda svårigheter är uppenbart. Men därtillkommer att man har en förhållandevis stor tyngdpunkt iverksamheten på exportindustri och stort behov avfungerande transporter.Enligt SCB:s statistikuppgifter kan man finna att medan rikssnittet peranställd inom exportverksamheter är är exportvärdetper anställd i industri 1,2 miljoner eller nära 1/3 högre.Industrisysselsättningen är så hög som , vilket innebär att den totalaexporten per yrkesverksam i vissa kommuner ligger så högt som mellan500 . Rikssnittet i motsvarande verksamheter är knappt20 % som innebär att export per yrkesverksam i en sådan jämförelse blirbetydligt lägre: /anställd.Vad landskapet behöver är självfallet ett lyft när det gäller eftergymnasialutbildning. Gymnasieskolorna har ökat i antal och förstärks, senast genom attBengtsfors kommun har egen gymnasieskola. Sådan finns likaledes i Åmåloch hantverksutbildningen i är på gång att fåhögskolestatus. Folkhögskola finns i kommun och intresset fördistansundervisning på högskolenivå är tydligt och uppenbart. Vidarebehöver telenätet ses över.Järnvägstrafikens funktion måste upprätthållas på högre nivå. Det gällersåväl uppemot , och norrut (f.d. ) och inte minst den nya satsningen på som kommer attdras strategiskt genom . Här är det viktigt att man kan få del avdenna snabbtågsled för persontrafik som innebär att man når ochGöteborg på . Skulle tågstopp i utebli skulledet upplevas som en orättvis behandling och ett besvärande handikapp, delsrent praktiskt i sak, dels också psykologiskt negativt. Därför är det angelägetatt hela järnvägskonceptet på de båda järnvägslederna får ett sådant uppläggatt inte minst behovet av persontransporter i högre grad kan tillgodoses än idag.Det måste konstateras att även om olika infrastrukturer får en nödvändigförbättring så kommer det att vara avgörande hur vägnätet utvecklas. Skallområdet och landskapet få en framtid krävs det bättre vägar. Under senare århar trafiken ökat - såväl persontrafik som tung trafik på ochlänsväg 172. som är klassad som en tung inlandsled har stortbehov av kompletterande utbyggnad som gör att den håller god nationellstandard och kan vara den viktiga pulsåder som behövs såväl inomlandskapet som i de längre transporterna norrut samt söderut mot Älvdalenoch . När det gäller så är den en allt viktigare trafiklednär de historiska kommunikationslederna och järnvägenMellerud-Bengtsfors-Årjäng är aktuella. Det visar sig attlastbilschaufförerna har upptäckt en god genväg genom till Norge.Det är uppenbart att man får en snabbare tullhantering i än vid andragränspasseringar.Pendlingen för arbetsresor är allt viktigare. Det finns i området28 industriföretag med nära 3 000 anställda och en omsättning på bortemot4 miljarder kronor. Av detta beräknas 3/4 gå på export. Hela verkstads-industrin och skogsbrukets förädlingsindustri är beroende av vägtranspor-terna. Den höga andelen tung trafik kräver hög vägstandard. Under senare tidhar ett stort antal olyckor drabbat vägavsnitt som för länge sedan skulle varapermanentade i förbättrat skick men som är provisoriska. Förnågra veckor sedan välte en långtradare vid sedan kurvan framförgamla järnvägsspåret blivit för stor. Det här upprepades medolyckor för den tunga trafiken. Ännu svårare passager finns som t.ex. denbranta kurvan vid . Där har flera långtradare vält det senaste året.Sammantaget är det dock den del av 172 som går mellan som är besvärlig. Problemen är uppmärksammade och Kommu-nikationsdepartementet har besökt området. Vägsträckningen här ändradesför ett 10-tal år sedan. Avsikten var att det tillfälligt skulle vara en väg-sträckning som innehöll två skarpa kurvor vid järnvägsövergångarna. Bästvore att låta vägen hålla sig på västra sidan om järnvägen. Då hade manundvikit kurvan vid sjön, undvikit mossmarken och man hade sluppitytterligare en skarp kurva vid . Det är att beklaga att vägsträckanBengtfors-Gustafsfors inte finns med i den tioårsplan för somLänsstyrelsen för tidigare fastlagt. Problembilden harytterligare accentuerats och det fruktas i området att transporter med farligtgods är utsatta för en oerhörd olycksrisk då de bilar som gått av vägen somregel har voltat fullt ut.Det behövs en upprustning som kräver att fördelningen och prioriteringenav vägmedlen ses över ånyo. Den berör också den allt viktigare turismen sombehöver trafiksäkra leder i detta natursköna landskap och inte skall behövadrabbas av intrycket - som ofta blir bestående - att det dåliga vägnätetavhåller den viktiga turistströmmen till landskapet.Den landskapsinteriör vi har tecknat som i hög grad också är en problem-bild är viktig att uppmärksamma. Regeringen har blivit påmind om detgenom brev och uppvaktningar och har tidigare från Folkpartietssida aktualiserat de frågor vi här tagit upp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel för omdisponeras så att väg 172 får en sådan upprustning att farliga passager byggs bort och en godstandard för godstransporter kan upprätthållas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att får den förbättring som gör att avsnittet genomDalsland når en godtagbar standard för en viktig riksled genom inlandet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tågstopp i på det utbyggda järnvägsnätet beaktas ochsäkerställs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tjällossningsskadornas omfattning begränsas genom envägförstärkning av erforderligt mått så att näringslivets behov och dendagliga pendlingstrafiken säkerställs,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att erforderlig upprustning av infrastrukturen i stort och den nyateletekniken snabbas upp i sin utbyggnad för att främja landskapetsnäringsliv och framtid.Stockholm den 28 oktober 1998Elver ()()