mot · GM02K268 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K268av m.fl. (kd)Medborgerlig delaktighetDemokratiDemokratin är den styrelseform som bäst tar hänsyn tillmänniskans förutsättningar. Eftersom det inte finns perfektamänniskor finns det heller inte perfekta styrformer. Om detskapas möjligheter till en allmän delaktighet så medför detockså att chansen är stor att människorna i samarbete kankorrigera varandra, en balansskapande maktdelning uppstår.Demokratin kan dock inte fungera utan värden. Demokratin är inte etttekniskt system. Mest grundläggande för en fungerande demokrati är männi-skovärdesprincipen, tanken på ett specifikt människovärde. Demokratinbygger också på majoritetsprincipen, dvs att det är majoritetens beslut somgäller fram tills dess att en ny majoritet uppstår. Men denna princip är inteoinskränkt. Majoritetsbesluten måste ta rimlig hänsyn till minoritetersrättigheter. Med andra ord är majoritetsbesluten kringskurna av en etisk ramom besluten skall gälla i en demokrati.I den kommunpolitiska verksamheten måste målsättningen vara att stärkademokratin och öka det direkta medborgarinflytandet. Den kommunalasjälvstyrelsen ska i alla sammanhang grundas på medborgarinflytande ochlika värde för varje medborgares röst.Ökad medborgarmakt genomkommunala folkomröstningarKommunala folkomröstningar ska inte ersätta detrepresentativa beslutsfattandet i kommuner och landsting.Men folkomröstningar måste vara en möjlighet för en folkligopinion att komma till tals där de politiska partierna intevisat lyhördhet. En form av säkerhetsventil i den kommunalademokratin.Nuvarande lagstiftning när det gäller kommunala folkomröstningar är ettsteg i rätt riktning. Men erfarenheten visar att när man lägger det slutligaavgörandet hos en majoritet i kommunfullmäktige så har denna majoritet, ide försök som gjorts, avvisat folkinitiativet om folkomröstning. Enligtvår mening blir det inte mycket bättre av det förslag som för fram. Den föreslår att en minoritet i fullmäktige,en tredjedel, ska kunna ge sitt godkännande för att en folkomröstning skagenomföras. Lösningen med att en minoritet i fullmäktige ges den avgörandemakten för en folkomröstning riskerar att leda till ett taktiskt spel. Iställetkanman i lagstiftningen tydligt ange vilken nivå som krävs för att en folkopinionska tvinga fram en folkomröstning. Enligt vår mening kan detvara rimligt att sätta gränsen vid av de röstberättigade. Har manvia namninsamling uppnått detta antal medborgare som uttalar sin önskanom en folkomröstning så ska den genomföras, utan att fullmäktigeöverhuvud taget prövar frågan. Däremot bör fullmäktige medverka för attfatta beslut i själva frågeställningen. Den måste utformas så att den hamnarinom den kommunala kompetensen, utformas på ett juridiskt korrekt sättmen med klar relevans för de krav som framförts i folkinitiativet. Regeringenbör återkomma med lagstiftningsförslag på området.Öka möjligheterna tillkommundelningDe stora kommunsammanslagningarna har minskatmedborgarens möjlighet till insyn och överblick över denkommunala verksamheten. De har också medfört att antaletpolitiskt aktiva avsevärt har minskat från tiden före 1970.Under har en möjlighet funnits att genomförakommundelningar. En rad återhållsamma krafter har dock -ibland av maktskäl - motverkat sådana möjligheter till enökad demokratisk vitalitet och delaktighet. Det bör ligga iregeringens och intresse att den lokalademokratin är så vital som möjligt. Därför bör regeringenmedverka till en generös och positiv syn på genomförandeav relevanta kommundelningar där det förekommer sådanaönskningar. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala folkomröstningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en generös syn på kommundelningar.Stockholm den 26 oktober 1998Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()