mot · GM02T809 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T809av och ()ITInledningNär det agrara samhället ersattes av detindustriella innebar det en stor omställning av helasamhället, med inverkan på allt från kultur tillanställningsformer. , närmare , upplever visamma revolution i samhället när vi går frånindustrisamhället till informationssamhället.Den nya tekniken, som gjort detta nya samhälle möjligt, medför storamöjligheter, men också en hel del hot och risker. Politikens uppgift blir att imöjligaste mån bevaka allmänhetens intressen och se till att ett demokratiskträttssamhälle kan upprätthållas, även om företag, organisationer ochindivider har antagit nya sätt att arbeta och kommunicera.Med riskerna i beaktande är det centralt att håller sig väl frammepå IT-området, både som land, med sin infrastruktur, utbildning och statligaorganisation, och som arbetsplats för expansiva och innovativa IT-företag.Mycket talar för att flertalet av framtidens nytillkommande arbetstillfällenkommer att finnas i IT-företag, men om inte har en arbetsmarknadoch ett lämpligt företagsklimat är risken stor att både företag och arbetskraftväljer att satsa utomlands. Med engelskan som dagens esperanto,världsspråk, har unga teknikintresserade alla möjligheter att se världen somen arbetsmarknad. Detta är i sig positivt, men för är det viktigt attkompetensen också flyttar hit, inte bara ut.Till riskerna med den nya tekniken hör bland annat nya former avbedrägerier och upphovsrättsproblem. Vårt utbildningssystem ställs ocksåinför nya utmaningar, både när det gäller att utbilda våra ungdomar på ett sättsom är hållbart för framtiden, men också att se till att dagens arbetskraft kanfå vidareutbildning så att man kan tillgodogöra sig tekniken och dessmöjligheter.Demokrati, arbete och lagVi kristdemokrater vill i denna motion speciellt lyfta fram trefrågor:? IT är demokratiserande?? IT ger nya jobb?? IT måste infogas i rättsordningen?IT är demokratiserandeInformationstekniken har alla förutsättningar att verkademokratiserande. Den medger att stora mängderinformation i alla former kan nå medborgarna till enförhållandevis låg kostnad. Genom att myndigheter ochsamhället i stort på olika sätt agerar för att stötta dennaprocess minskar även risken för att delar av samhällethamnar vid sidan om, utan möjlighet att ta till sig dedynamiska förändringar som sker.Ett sådant sätt är givetvis att skolan aktivt arbetar med ny teknik och gerungdomar en möjlighet att själva utforska den. Ett annat sätt är att bibliotekoch medborgarkontor i större utsträckning ger medborgarna möjlighet attanvända datorer i allmänhet och Internet i synnerhet. Ett tredje sätt är attstaten på olika sätt, både genom egna initiativ och genom en rimliglagstiftning, medverkar till att infrastrukturen för bland annat telekom-munikationer byggs ut.IT ger nya jobbInformationstekniken är en framtidsbransch. är en av landets största arbetsgivare.Telekommunikationsbolagen sysselsätter tiotusentalsmänniskor och antalet ökar ständigt.Svenska företag har varit förhållandevis framgångsrika inom IT-området.Skälen till framgångarna är sannolikt flera. Våra goda kunskaper i engelskaär en viktig faktor, en annan är vår tradition av goda företagsledare. Givetvishar vår höga levnadsnivå haft betydelse för hushållens möjligheter att skaffany teknik, datorer och liknande. Sannolikt har även vårt väl utbyggda telenäthaft betydelse.Det är svårt att tänka sig att de nya jobben skapas inom tillverknings-industrin. Nya arbetstillfällen måste i stor utsträckning komma i nyabranscher inom tjänstesektorn.IT, data och telekommunikation tillhör kanske den allra viktigaste fram-tidsbranschen. Vi måste satsa på hög kvalitet och produkter därkunskapsinnehållet är stort.Samtidigt är det inte möjligt för samhället, eller regeringen attskapa dessa jobb. I stället måste företagen ges ännu bättre möjligheter attsjälva hitta formerna för sin verksamhet, en verksamhet som dessutom i storutsträckning styrs av faktorer i vår omvärld.Regeringens mycket rigida syn på bland annat arbetsrätt och fack-föreningsrörelsens roll i svenskt näringsliv riskerar att allvarligt bromsa desvenska företag som för övrigt har goda förutsättningar att bli framtidensstorföretag.De arbeten som kommer att växa fram genom den nya tekniken är i storutsträckning tjänstejobb. Här kan svenskar bidra med sin unika kompetensinom spjutspetsteknik, vår erkänt goda förmåga till samarbete och vårtinternationella företagsklimat. Därför blir det än viktigare att verka för attgoda förutsättningar ges för just tjänsteföretag på olika sätt (se separatamotioner om skattepolitik respektive näringspolitik).IT måste integreras i rättsordningenInformationstekniken sätter många av våra gamla lagar ochregler ur spel och nya frågor ställs ständigt. I vissaavseenden måste den nya tekniken jämställas med globalamiljöfrågor som är gränsöverskridande. Internationelltsamarbete blir en förutsättning för att komma till rätta medde avigsidor som finns med tekniken. Utan ett gemensamthandlande kan de problem vi upplever svårligenbekämpas.Men problemen begränsas inte till stora, internationella frågor. Ävenintegritetsfrågor, samkörningsfrågor och annat måste ständigt belysas för attstämma överens med dagens tekniska förutsättningar. I många fall är det tilloch med så att tekniken ligger steget före rättsväsendet.I längden är det inte hållbart att ha speciallagstiftning för enskilda medier.Samhället måste enas om vissa värden som är generella och se till att dessaefterlevs oavsett var och hur de tillämpas.Detta gör att rättsväsendet måste arbeta annorlunda och att nya formermåste hittas för att upprätthålla rättsordningen. Regeringen måste påskyndamoderniseringen både nationellt och internationellt, speciellt inom EU därspeciella organ redan finns för dessa frågor.År 2000-problematikenMånga av de datasystem, speciellt av administrativ karaktär,som utgör centrala och kritiska delar av företags ochmyndigheters verksamhet, är skapade låg bortom planeringshorisonten. Många systemrepresenterar därför årtal med två siffror, inte fyra. När viskriver 2000 riskerar många system att få problem med atttolka årtalet 00 som för vissa kan betyda i stället förår 2000. Detta till synes enkla problem kan göra att mängderav system i princip kan bli odugliga innan problemet är löst.På detta område är situationen bekymmersam. Regeringen måste användastor kraft till att för det första säkra de samhällskritiska systemen och fördetandra noggrant följa upp utvecklingen. Trots upprepade varningar från olikahåll, lever fortfarande många organisationer och företag i falsk förhoppningom att inte drabbar "deras system".Dagens datorsystem är integrerade med varandra på ett sätt som liknar ettDominospel. Näringslivet är beroende av sina ordersystem, betalningsflödenoch transportlogistiska system. Bankernas system är ytterst känsliga och vidproblem kan lätt ett kaos uppstå på den känsliga penningmarknaden. Trestatliga verk har dessutom kritiserats för att ligga efter med omställningen:Kriminalvården, Försvaret samt . Regeringen har inte i tidpåbörjat sitt ansvarsfulla arbete på detta område. måste en ordentligslutspurt till.Demokratisk kontroll överdomännamnDomännamnens betydelse ökar i takt med IT-utvecklingen.Den som inte finns på nätet riskerar att inte finnas imänniskors sinnebild.Namnfrågan för företag och organisationer har skötts avPatent- och registreringsverk (PRV). Detta gäller märkligt nog inte domän-namn. delas domännamn under .se ut av Stiftelsenför Internetinfrastruktur (). Även om denna nya organisation harett större mått av öppenhet och demokrati än den tidigare rådande ordningenutmärker sig fortfarande som ett land med hårdare och mersvåranvända regler än länder i vår omvärld. Det leder inte sällan till attmånga svenska företag och organisationer använder andra toppdomäner änden svenska .se.Regeringen avser, enligt det tidigare , atttillsätta en utredning för att se över organisationen och hur staten ska kunnautöva tillsyn över denna verksamhet. Det är viktigt att denna fråga intekommer bort vid sammanslagningen av departementet. Det nya närings-departementet bör se till att denna fråga hamnar högt upp på dagordningen.Ansvar på nätetSverige bör ha ett system med ansvariga utgivare förelektroniska anslagstavlor och olika Internettjänster. Enansvarig utgivare ska ha till uppgift att regelbundetkontrollera diskussionsforum och hemsidor för att se omolagligheter förekommer. Om olagligheter hittas ska detta tasbort. Om detta inte sker inom rimlig tid ska den ansvarigeutgivaren kunna ställas inför rätta.Diskussionsforum och hemsidor måste behandlas på samma sätt somvanliga tidningar och TV eller radio. Vad vi har är ansvarslös utgivningav vilken information/desinformation som helst. Dock måste lagstiftningenanpassas för det elektroniska mediet.Däremot kan censurer av Internet inte komma i fråga. Vi vill ha tryckfrihetunder ansvar. Införande av censur skulle vara samma sak som att öppna allabrev och paket som skickades med vanlig post eller att avlyssnatelefonsamtal.MedieneutralitetLagar måste vara så medieneutrala som möjligt. Exempelvisska integritetsskydd gälla oavsett om det rör tryckta media,etermedia eller datamedia. Lagar baserade på det synsättetblir därmed automatiskt mer hållbara över tiden. I och medde utsuddade nationsgränserna som IT medför är det viktigtmed internationella överenskommelser.Personlig integritet ärabsolutDe måste slås fast att den personliga integriteten är absolut.Sekretessbelagd information ska skyddas effektivt. Likvälsom offentlig information ska vara offentlig skasekretessbelagd information vara säker mot obehörigtillgång. I är det tillåtet för alla att krypterainformation. Denna rätt är självklar och får inte förhandlasbort.PersonuppgiftslagenPersonuppgiftslagen, även kallad PUL, har ersatt denföråldrade datalagen. Den nya lagen har med rätta fått utståen hel del kritik, i första hand avseende sin konstruktion.Det är viktigt att värna den personliga integriteten. Både EG-direktivet(95/46EG från om skydd för enskilda vad avserbehandling av personuppgifter) som legat till grund för regeringens förslagsamt regeringens proposition i sig är därför vällovliga. Regeringens tolkningav EG-direktivet har tyvärr gjort att den nya datalagen blev inaktuell redaninnan den trädde i kraft.Kritiken mot lagen var känd redan innan beslutet fattades av riksdagen.Flera av kommitténs experter, liksom Lagrådet, framförde redan våren 1998kritiska synpunkter mot förslag, den kommitté som hafti uppgift att utarbeta den nya lagen. Vi kristdemokrater anslöt oss också tillkritiken, både i kommittén och i samband med beslutet i riksdagen.Den nya personuppgiftslagen har redan orsakat problem, både kort- ochlångsiktiga. De kortsiktiga är den förvirring som uppstått i kölvattnet av dennya lagen. Få, om ens någon, vet hur man bör tolka lagen och vissa företagoch organisationer har för säkerhets skull avstängt vissa delar av sinaInternetsatsningar.De långsiktiga problemen uppstår när regering och riksdag beslutar omlagar som uppenbarligen inte kan tillämpas eller som inte alls har enförankring i det allmänna rättsmedvetandet. Det urgröper medborgarnasförtroende för rättsamhället och kan, i värsta fall, leda till att tilltron till lagaroch regler minskar i allmänhet.Regeringen borde omgående tillsätta en utredning med uppgift att utarbetaett lagförslag som är medieoberoende och som reglerar missbruket, intebruket.IT på bibliotekenAtt bereda tillgång till Internet för allmänheten görsförmodligen enklast genom att utnyttja biblioteken ochmedborgarkontor som så kallade Internetcaféer ellerDatortek. Vi får då en anknytning till den svenskafolkbildningstraditionen, som visar att folk är vana att gå tillbiblioteket för information och tidningar.Varje stadsbibliotek borde utrustas med datorer anslutna till Internet, därdet finns möjlighet att söka i olika databaser och hitta information.Bibliotekens datorer bör dock kunna användas till mer, exempelvis ord-behandling, för dem som inte har tillgång till datorer på arbetet eller hemma.Äldres möjligheter att använda datorn bör uppmärksammas mera. Det kanvara behov av släktforskning, nyhetssökning, konversation med släkt ochvänner som lever utomlands eller annat som intresserar. Det skulle minskagenerationsklyftan om även äldre fick större möjligheter att närma sig datornoch använda den som ett hjälpmedel. Exempelvis skulle gymnasiestuderandeungdomar kunna utbilda äldre på "Senior-datortek" i veckan.Det skulle främja generationsgemenskapen som studenterna fårpedagogisk träning. Naturligtvis får inte sådana försök svälla ut ochkonkurrera med datautbildningsföretag eller med bildningsförbundensverksamhet.Den som frågar efter en bok på bör få hjälp att finna informa-tionen i datorn, snarare än att bara få veta när boken kommer. På detta sätthjälps förhoppningsvis även äldre människor in i IT-världen, somverksamheten kan förbättras och effektiviseras . De medborgarkontorsom nu byggs ut över hela landet, som ett resultat av Kristdemokraternasregeringsarbete, kan spela en mycket viktig roll i detta sammanhang.UtbildningRegeringen har sett till att IT-utbildning blir obligatorisk förlärare så att de kan förmedla relevant kunskap till eleverna.Men däremot måste lärare fortbildas och vidareutbildas i IT-frågor.I databranschen satsas ofta en månad per anställd på fortbildningförutom all den tid som går åt till frivilligt studerande. Okunskapen omdatorer hos lärarna inom skolväsendet på olika nivåer är ett problem.Därför bör en plan för rullande fortbildning av redan examinerade läraresnarast utarbetas av i samverkan med lärosätena.Användning av IT i undervisningen kan troligen både förbilliga ocheffektivisera undervisningen. Än viktigare är att datorerna ger möjligheter tillmer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöverlämna gruppgemenskapen.Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mertid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan motomvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längrebegränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakterskapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripandeförändring av undervisningsformerna.Att skolan snabbt kommer igång med datorbaserad utbildning är inte minstviktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnadernamellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjaskan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter iframtiden.Det måste dock tydligt understrykas att det är oerhört viktigt att eleverna igrundskolan lär sig räkna utan miniräknares och datorers hjälp. Lika viktigtär att de lär sig skriva för hand.Egen e-postadress till allaeleverMinimistandard i skolan bör vara att varje elev har en egene-post-adress som används för kommunikation. Det skullevara ett sätt att medverka till att riva gränserna mellanmänniskor, oavsett var de bor på jorden.I varje skola borde man inrätta minst en "internetskrivhörna" där eleveroch lärare kan komma och skriva och läsa brev. Därmed får alla en chans attprova på gränslös kommunikation.Sälj Telia1993 avreglerades telemarknaden av fyrpartiregeringen. Mensom alla avregleringar kräver även denna ett visst mått aveftervård. Telelagen lämnar stora och viktiga luckor när detgäller att åstadkomma en sammanhållen infrastruktur.Medlet för att fylla dessa luckor var den konkurrenslag somträdde ikraft med telelagen. Men denna samverkanmellan telelag och konkurrenslag fungerar intetillfredsställande i dag.Konkurrensverket har mottagit ett stort antal anmälningar mot förmissbruk av dominerande ställning, men ännu inte avgjort ett enda fall.Därigenom berövas de klagande också den självklara rätten att överklaga.Konkurrensverket och är eniga om att försvårarsamtrafiken mellan olika nät, men träter om vem som borde göra vad för attleva upp till lagstiftarens intentioner. I denna situation sviker regeringengenom sin handlingsförlamning.Effekten är att vi håller på att få två separata telenät. Dels Telias nät, delsett nät för alla andra operatörer. Detta andra nät byggs rikstäckande medBanverkets, Svenska Kraftnäts och nät som stomme och medkommunala nät i samverkan med en lång rad nya teleoperatörer somproducerar alla de nya teletjänster som IT kräver.Telia spelar ett högt spel med sin strategi att försvåra det rationellasamutnyttjande som telelagen föreskriver. När den alternativa infrastrukturenväl finns på plats kan värdet av Telias nät komma att sjunka. Bland annat avdetta skäl bör staten påbörja en utförsäljning av aktier i i samband medatt en nödvändig ökning av det egna kapitalet åstadkoms via aktiemarknaden.Regeringens ideologiska blockering mot ett breddat ägande innebär attskattebetalarna snabbt förlorar miljardbelopp när den ökande konkurrensennu minskar Telias vinster och därmed värde.Förändrad arbetsmarknadoch socialförsäkringssystemArbetslivets organisation förändras radikalt av IT. De storamonolitiska organisationerna bryts sönder eller konkurrerasut av grupper av småföretag i samverkan. IT ger dessa småföretag storföretagens fördelar, utan att belasta dem medderas nackdelar.Denna omdaning från storskaligt till småskaligt förändrar förutsättningarnaför många av de fundament den svenska välfärdsstaten vilat på. Att basera desociala skyddsnäten strikt på inkomsten blir mer komplicerat när allt flerarbetar med uppdrag där betalningen sker per levererad tjänst (som en artikelsom skrivs av en frilansjournalist) och där arvodet kan varieratiofalt eller mer. Ena dagen gör man ett uppdrag och tjänar 5 000 kronor.Nästa dag hjälper man en bekant att packa kartonger och tjänar kanske bara500 kronor. Tredje dagen är man sjuk. Hur ska då sjukpenningen beräknas?Att basera statens inkomster på uppgifter från arbetsgivare kommer att bliallt svårare när allt större del av de ekonomiska transaktionerna antingen blirmellan individer (som privatpersoner och/eller egenföretagare) eller mellansmå företag i olika länder. Möjligheterna att på olika sätt undgå att betalaskatt riskerar att öka betydligt snabbare än statens möjligheter att driva in deskatter beslutat om.Detta är inte någon fråga om politisk vilja eller ambition, det är en faktiskutveckling som ligger utanför statens kontroll. Det är inte svårt för enekonomisk rådgivare, en reklamtecknare, en författare, en jurist eller enarkitekt att driva sin rörelse elektroniskt genom en firma i ett av otaligaskatteparadis men ändå sitta i och utföra arbetet. Det är inte svårt fören postorderfirma att göra transaktionerna via andra länder på ett sätt somgör att endast en bråkdel av mervärdet kommer till svensk beskattning, ävenom varan både tillverkas och konsumeras här och aldrig lämnar svensk mark.Effekten av IT håller på att i grunden förändra både förutsättningarna förtrygghetssystemen och statens möjligheter att få stora intäktermed dagens uppbördssystem. Förändringarna kommer gradvis, så vi lär intese dramatiska effekter från till ett annat. Dagens statsfinansiellaproblem gör det dock nödvändigt att redan nu grundligt analysera de effekterIT och de därpå följande förändringarna i arbetslivets organisation ochstruktur kan få.En statlig utredning bör tillsättas som i första hand kartläggerkonsekvenserna av den utveckling som pågår och som med rimligsäkerhet kan förväntas . Först när en sådankartläggning föreligger bör man ta ställning till vilka strukturella åtgärdersom kan bli nödvändiga.Elektronisk handelEn fråga som diskuterats mycket ärelektronisk handel, inte minst för den offentliga sektornseget vidkommande. Bland annat har ett projekt initierat avStatskontoret och Toppledarforum försökt att höja intressetför elektronisk handel bland kommuner och landsting.Dessvärre har projektet inte nått ända fram. Den 1 juli 1998lades projektet ned.Elektronisk handel har dock lika stor betydelse, kanske större, för denprivata sektorn, där flera prognoser visar att handeln, bland annat överInternet, kommer att öka dramatiskt . I stor utsträckningsker detta genom beställningar och bokningar hos företags hemsidor därsedan varorna transporteras hem på traditionellt sätt. är det dessutomvanligt att betalning sker med faktura eller mot postorder. Många ärfortfarande tveksamma till att betala över Internet, oavsett om det sker medkreditkort eller med den framtagna SET-standarden.En möjlighet i detta sammanhang är den ökade möjligheten för svenskaföretag att sälja sina varor på en större marknad. bereder den ökadehandeln över gränserna nya problem, bland annat avseende avgifter, skatteroch liknande som tas ut vid traditionell import. Vi menar att de svenskareglerna och skattenivåerna i längden inte kan avvika i någon störreomfattning från vår omvärld, där den elektroniska och gränslösa handelnunderstryker detta. Det understryker också vikten av att relativt omgående seöver det regelverk som tillämpas vid elektronisk handel. Vi vill dockvarna för en alltför stor tilltro till statens möjligheter att påskyndaelektroniskhandel i stort.Vi ser det som självklart att det finns ett regelverk som inte missgynnarelektronisk handel. Lika självklart är det att offentliga myndigheter,kommuner och landsting utnyttjar alla de möjligheter som tekniken erbjudertill rationaliseringar och effektiviseringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvariga utgivare för elektroniska anslagstavlor ochInternettjänster,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om censur på Internet, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utarbeta ett lagförslag som syftar till att reglera missbruk avpersonuppgifter oberoende av vilket medium som används, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rätten till kryptering behålls,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldres möjligheter till utbildning och tillgång till datorer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en "Internetskrivhörna" på varje skola, samt en egen e-postadresstill varje elev, 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av , 48. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att kartlägga konsekvenserna av IT-utvecklingen påarbetsmarknads- och socialförsäkringsområdena,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett regelverk som inte missgynnar elektronisk handel.Stockholm den 28 oktober 1998Johnny (kd)()1 Yrkande 1 hänvisat till JuU.2 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KU.3 Yrkande 6 hänvisat till UbU.4 Yrkande 7 hänvisat till NU.