mot · GM02So465 · 1998-10-28 00:00:00 — Inledningsvis kan en person behövamycket stöd för att senare kunna klara sina arbetsuppgifter med minskat elleringet stöd alls. Handledaren har flera personer som får stöd, men de är i olikaskeden av behövda stödinsatser.I flera stater i arbetar man framgångsrikt med attunderlätta förvärvsarbete för funktionshindrade med hjälp av handledare. "Supported employment" fungerar som en hjälp till självhjälp.Regeringen nöjer sig med att förlänga försöksverksamheten med denna typav stöd. Med tanke på de mycket höga arbetslöshetstalen bland människormed funktionshinder är det en alldeles för svag åtgärd.Folkpartiet anser att denna modell, som visat sig så framgångsrik, skalllanseras på bred front i . Ett system med detta stöd på arbetsplatsenbör lämpligen kunna utvecklas genom ett flexibelt utnyttjande av löne-bidragen.Rätten till likabehandling"Staterna skall skapa en rättslig grund för delaktighet ochjämlikhet för människor med funktionsnedsättning." Så lyderFN:s standardregel 15 om lagstiftning. Handikappreformenmedförde många viktiga rättigheter. återstårdock den angelägna uppgiften att stärka det rättsliga skyddetmot diskriminering.SkärptantidiskrimineringslagDiskriminering i allmänhetFrågan om att ge människor med funktionsnedsättning ettskydd mot diskriminering har dragits i långbänk av densocialdemokratiska regeringen. Flera handikappförbund harinlett en kampanj för en lag som förbjuder diskriminering.Det är en reaktion mot regeringens handikappolitik som de"anser saknar trovärdighet".Folkpartiet instämmer och anser att det är hög tid att rättsskyddet förbättrasför människor med funktionsnedsättning. Ingen skall få diskrimineras p g afunktionsnedsättning.Det är uppenbart att rättsskyddet för människor med funktionshinder måstestärkas i . Flera länder har säkrat rättigheterna för personer medfunktionsnedsättning i antidiskrimineringslagar, exempelvis , ,, och . I omfattas även närings-verksamhet av diskrimineringsförbudet. Om en restaurangägare i USAdiskriminerar förståndshandikappade döms ägaren till ett stort skadestånd.Det är angeläget att en lag kommer till stånd så att vi på olika sätt kanbidra till en fortsatt utveckling där ingen i vårt land diskrimineras på grundav en funktionsnedsättning. Diskriminering av handikapp skall i lag likställasmed diskriminering på grund av kön, hudfärg eller etnisk tillhörighet. Det ärkrav som stöds av hela handikapprörelsen.Diskriminering i arbetslivetFolkpartiet har i motion 1998/99:K201 om att motverkadiskriminering i arbetslivet utvecklat våra åsikter omantidiskrimineringslagstiftning.Respekt för lag och domstolDet förekommer flera fall där kommunerna inte verkställtdomstolars domar. Det är ett flagrant övergrepp mot lag ochdomstolars beslut. Det är även ett övergrepp mot demedborgerliga rättigheterna som slagits fast i lag avriksdagen. Därför måste det övervägas om inte sanktionerskall tillgripas mot det domstolstrots som pågår i vissakommuner. Det är nödvändigt för att visa att ävenhandikappades rättigheter skall tas på allvar.HandikappombudsmannenHandikappombudsmannen inrättades den 1 juli 1994.Myndigheten har fått åtskilliga anmälningar omdiskriminering av funktionshindrade.Handikappombudsmannen har vidtagit de åtgärder som honenligt instruktion kan vidta, nämligen gjort uttalanden. Dettahar visat sig otillräckligt. Det är anmärkningsvärt attregeringen inte har någon åsikt om hurHandikappombudsmannens möjligheter att agera merakraftfullt skall kunna stärkas. har också fått möjlighet att väcka talan omnågon diskrimineras på grund av sitt funktionshinder. Det är en mycketvälkommen arbetsuppgift som länge efterlyst. Trots dennautökade arbetsuppgift samt att ärendemängden till Handikappombudsmannenhar ökat så ges inget ökat anslag i statsbudgeten. återkommer tilldetta i den socialpolitiska kommittémotionen.Elever med funktionshinderFunktionshindrade skolelevers situation har utretts(FUNKIS - utredningen om funktionshindrade elever iskolan 1998). I utredningen påtalas en rad brister och förslaghar lämnats som framför allt innebär stora förändringar förenskilda verksamheter som dagens specialskolor. Bristerrapporteras också från universitet och högskolor. hänt att en funktionshindrad student fått vänta flera årinnan det blivit möjligt att påbörja studierna därför att maninte kunnat få fram praktiska lösningar. Funktionshindrade studenter måste ha sammarätt som andra studenter till högre studier. I åretsbudgetproposition ges ett tillskott av resurser om femmiljoner kronor för stöd till studenter med funktionshinder.Något underlag som motiverar just denna siffra finns inte,man stannar vid ett antagande att antalet studenter medfunktionshinder förväntas öka i samband med den kraftigautbyggnaden av högskolan. Därför är det angeläget att denav regeringen aviserade utredningen för att se över systemetmed stöd till studenter med funktionshinder kommer igångutan dröjsmål och att i dess direktiv också ingår enkartläggning av otillfredsställda stödbehov. Det är vidareviktigt att ansvariga för lokalutformningen vid universitetoch högskolor har tillräckliga kunskaper om olikafunktionshinder för att kunna anpassa lokalernas utformningtill funktionshindrade studenters behov.Funktionshindradeflyktingar och invandrareFunktionshindrade flyktingar och invandrares behov av stödoch hjälp tillgodoses inte alltid i tillräcklig utsträckning.Detta gäller i synnerhet flykting- och invandrarkvinnor. Detär därför viktigt att de vid ankomsten till får enbedömning av sina funktionshinder och att det läggs upp enplan för hur deras behov skall kunna tillgodoses.Polioskadades behovPolion upphörde nästan helt i , efterpoliovaccinationens införande. finns ca 15 000-20 000 personer i som lider av sviter efter polio tillföljd av polioepidemier, varav den senaste inträffade 1953.Genom invandring har nya polioskadade tillkommit. Flera avdessa är barn och ungdomar.Många polioskadade, som insjuknade och tidigare, har nudrabbats av problem i form av nytillkommen eller ökad muskelsvaghet ochökad uttröttbarhet.Andra symtom är muskelsmärta, ledvärk, köldkänsla, köldintolerans och ivissa fall andningsproblem. Detta benämns postpoliosyndrom (sena effekterav polio). Alla polioskadade drabbas inte av dessa sena effekter men flertaletriskerar att få dem i varierande grad.Alltför få inom hälso- och sjukvården och känner till dettaoch det är därför viktigt att kunskap sprids om dessa seneffekter och att deremitterar dessa patienter till de mottagningar som specialiserat sig på atthjälpa dessa patienter.BilstödetBilstödet är ett bra medel för att ge personer medfunktionsnedsättningar möjlighet till delaktighet isamhällslivet och en bättre livskvalitet. Tillgång till en egenanpassad bil minskar också beroendet av samhällsinsatser iform av t.ex. matinköp och färdtjänst. I betänkandet Rättentill ratten (SOU 1994:55) föreslås att åldersgränsen 50 åravskaffas. Vi anser detta rimligt men kan intebedöma hur mycket det kommer att kosta. Vi anser därför attregeringen bör göra en hälsoekonomisk analys av vad detbetyder att man tar bort åldersgränsen och hur kostnadernaför annat samhällsstöd därmed förändras.AnslagsframställningFör anslagsframställningen hänvisas till Folkpartietskommittémotion Vissa anslagsfrågor m m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återställa rätten till personlig assistans,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa 65-årsregeln,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att RFV:s Allmänna råd måste återkallas.4. att beslutar om en ändring av lagen (1993:387)) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade i enlighet med vad i motionen anförts omett förtydligande om avsikten med insatsen råd och stöd enligt LSS,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utökad vårdgaranti som även omfattar rätten till tekniskahjälpmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om att regeringen bör föreslå åtgärder som ökar rättssäkerheten förpersoner som är i behov av annat bistånd såsom det definierades föreändringen av biståndsreglerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsikten med insatsen hjälp i hemmet, 6 § socialtjänstlagen, äratt den skall kunna utformas på olika vis beroende av enskilda behov,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att datorer skall ingå i den s.k. hjälpmedelsförteckningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappguider,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökad tillgänglighet i kollektivtrafiken,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexiblare färdtjänst, 113. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste uppfylla omfunktionshindrade,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myndigheter, landsting och kommuner skall upprätta planerför att åtgärda lättare hinder i den offentliga miljön, 215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åtgärder för handikappanpassning skall finansieras enligtansvars- och finansieringsprincipen, 216. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att behålla bostadsanpassningsbidragen, 217. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arkitektstuderande och andra yrkesgrupper med ansvar förutformningen av lokaler och samhällsplanering skall ha utbildning ihandikappades behov i fråga om tillgänglighet i miljön m.m., 318. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den personal som ansvarar för ärenden rörandefunktionshindrade måste få den adekvata utbildning som krävs för ett brabemötande av den funktionshindrades behov,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mobila team som skall stödja människor med funktionshinder,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lansera en modell med handledare för funktionshindrade påarbetsmarknaden, 421. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om diskriminering i allmänhet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa sanktioner mot de kommuner som begår domstolstrots, 523. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till funktionshindrade elever och studenter, 324. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till flyktingar och invandrare med funktionshinder, 625. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till polioskadade,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hälsoekonomisk analys av bilstödet.Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()()1 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till TU.2 Yrkandena 14-16 hänvisade till BoU.3 Yrkandena 17 och 23 hänvisade till UbU.4 Yrkande 20 hänvisat till AU.5 Yrkande 22 hänvisat till KU.6 Yrkande 24 hänvisat till SfU.