mot · GL02Jo53 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen Den utredning som låg till grund för föreliggandeproposition hade som uppdrag att lägga förslag beträffandereformering av EU:s jordbrukspolitik. Utredningensutgångspunkter var inte att det krävs en jordbrukspolitik somskapar förutsättningar för fortsatt brukande av såväl svenskasom andra EU-länders åkerjordar för att få fram mat ochvärna en bra miljö. Därför drog utredningsmajoriteten ocksåfel slutsatser beträffande reformeringen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP).Detta kan ha bidragit till regeringens förslag som innebär att EG:smarknadsordningar inom jordbrukspolitiken i rask takt ska tas bort. FrånKristdemokraternas sida avvisar vi en sådan kategorisk inriktning avreformarbetet. Vi pekar i denna motion på en alternativ inriktning medmålsättningen att åkermarken skall bevaras för ett aktivt brukande ilivsmedelsproduktionens tjänst och att såväl som nation och EU somregion skall ha en hög självförsörjningsgrad av baslivsmedel. En sådanpolitik innebär också att jordbrukssektorn skall finnas kvar som dennödvändiga basnäringen i en levande landsbygd med förutsättningar tillsysselsättning och boende i hela landet. Detta är också en förutsättning förfortsatt hög sysselsättning inom livsmedelsindustrin.Principer för ekonomisktoch ekologiskt uthålligjordbruksproduktionDet går att producera tillräckligt med livsmedel för enväxande världsbefolkning. Förvaltarskapstanken måste dockvara vägledande och kortsiktiga vinstintressen - som drivitfram odlingssystem som sugit ur jordens bördighet ochorsakat jorderosion - måste ersättas med långsiktigt hållbarabrukningsmetoder. Ett uthålligt jordbrukande bygger på ettkretslopp av näringsämnen och att organiskt material bindersamman markmineralen. Detta gör att man tar till vara detnaturen ger och förhindrar jorderosion.En fortsatt jordbruksproduktion i är en nödvändighet för attmålsättningen om att hela skall leva ska kunna uppnås och för eninhemsk livsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektiv är det långsiktigtnödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig förlivsmedelsproduktion. Därför är det också nödvändigt att miljöaspekter vägsin vid reformeringen av jordbrukspolitiken så att en övergång tillmiljövänliga och mer ekologiskt riktiga brukningsmetoder främjas. Enminskad intensitet i jordbruksproduktionen kräver en bibehållen bruknings-areal.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidra till fattig-domsbekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredje världen. CAP kanvara ett instrument i detta arbete. EU måste också inom övriga internationellaforum såsom WTO, och medverka till att ta fram enövergripande strategi för hur de fattigaste ländernas inflytande överlivsmedelssäkerheten ska stärkas. En omställning av det europeiska jord-bruket till mer miljövänliga brukningsmetoder och ekologisk produktioninnebär ett minskat tärande på ändliga resurser och är nödvändigt också ursolidaritetssynpunkt med tredje världen. EU ska också bistå meduppbyggnad/utveckling av ekologisk produktion. De övergripande målen omfattigdomsbekämpning och social utveckling ska stå i centrum också ihandelsrelationerna.Teorin om att sänkta livsmedelspriser kommer att gynna u-ländernaslivsmedelsproduktion kan till viss del vara riktig. Dessvärre kan sänktalivsmedelspriser också leda till ökade bekymmer för de allra fattigastefolken. Sambanden är inte säkra och tydliga. Det krävs en betydligt meromfattande analys av dessa mekanismer och en inriktning med försiktigareförändring av den globala jordbrukspolitiken för att inte oönskade och fördelar av världsbefolkningen förödande effekter ska uppstå. Effekterna av enmer miljövänlig och ekologiskt inriktad jordbruksproduktion i måsteockså vägas in i dessa resonemang.Den starka befolkningstillväxten innebär att odlingsbar redan omnågra årtionden kan vara en bristvara. Därtill kan läggas effekterna av entilltagande växthuseffekt, problem med jordförstöring och sinande vatten-tillgångar.Energigrödeanvändning kan också ses som ett gott utnyttjande avjordresursen eftersom den då normalt sett är möjlig att återställa för livs-medelsproduktion.Skulle en radikal reformering av CAP genomföras - något som regeringenhar förespråkat - skulle hundratusentals lantbrukare tvingas upphöra med sinnäringsverksamhet inom hela EU-området. För kan det handla om atten tredjedel av svensk avvecklas och att 10 000 helårsarbetenförsvinner från denna sektor. Detta skulle i sin tur leda till en dramatiskavfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkomsterfrån en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primärproduktion.Detta är en utveckling som går i direkt felaktig riktning i förhållande tilldevisen om att Hela ska leva.Lika konkurrensvillkorAtt EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligtsätt betydelsen av livsmedelsproduktionen. Det är också heltnödvändigt att lika ekonomiska villkor gäller för jordbrukareinom EU-området. En harmonisering av avgifter/skatter påjordbruksområdet är nödvändig för att svenska jordbrukareska kunna konkurrera med andra EU-länder på lika villkor.Det handlar bl a om energibeskattningen, dieselskatten ochavgifter på gödselmedel. De förslag som på detta områdepresenterats i SOU 1997:167 om Livsmedelssektornsomställning och expansion (den s k Björkska utredningen)måste omgående omsättas i politiska beslut.Utgångspunkter förreformering av CAPDen gemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt reform av CAP. Det innebär enutveckling av dagens CAP.I enlighet med vad som kommer att uppnås i kommande förhandlingar ochWTO-rundor bör det europeiska jordbruket anpassas till internationella, mermarknadsmässiga förhållanden. Förändringar av stödnivåer måste ske i taktmed andra WTO-länders och med hänsyn till den internationella konkurrens-kraften. Det innebär en stegvis anpassning i takt med andras anpassningar.Det är nödvändigt att de ersättningsformer och regleringar som tillämpasinom det framtida CAP - inklusive - kan säkra livsmedels-säkerheten och rimliga inkomstnivåer hos lantbrukarna. Detta utan attinverka negativt på livsmedelssäkerhet. Konsekvensanalysermed avseende på dessa aspekter kommer att behöva utarbetas kontinuerligt.Inför kommande WTO-runda måste och EU inta mer bestämdakrav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt ocheuropeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning där det gäller att setill svenska och europeiska intressen vad gäller jordbruksproduktionen ochdess inriktning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk, miljöaspekter ochhållningen till animalieproduktion.Även om marknadsprisstödet successivt kommer att sänkas måste gräns-skydd, intervention och exportbidrag tills vidare bibehållas om än på lägrenivå. Kompensation för prisstödssänkningar via direkta mer miljörelateradeersättningar till jordbruket är en nödvändighet.Utgångspunkter för EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör vara;? Livsmedelsproduktion kan inte jämställas med annan näringsverksamhet.Mot bakgrund av den nuvarande ordningen inom EU kommer säkerligenett särskilt ersättnings- och regelsystem att finnas under överskådlig tid.Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik måste ske på ett sådant sätt attlika konkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länder upprätthålls.Likvärdiga regler och principer bör gälla med möjlighet till lokalvariation beroende på bland annat klimatförhållanden.?? Den generella jordbruksersättningen bör ges ut i form av direkt-ersättningar som arealersättningar på all , inklusive vall. Miljö-betingade ersättningar för att hålla landskapen öppna, främja denbiologiska mångfalden och bevara kulturmiljöer ska finnas liksomsärskilda regionalpolitiska ersättningar som är betingade av olikaregioners förutsättningar för livsmedelsproduktion.?? Jordbruket ska producera biologiskt fullvärdiga livsmedel. Målsättningenatt svenskt jordbruk ska ställas om till ekologisk odling till år 2000bör omsättas i tydliga mål för det gemensamma europeiska jordbruket.Tydliga målsättningar för omställning av jordbruksproduktion till mermiljövänliga metoder och till ekologisk produktion bör fastställas påeuropeisk nivå.?? För att stimulera den ekologiska odlingen ska kompensation ges för ettminskat tärande på råvaruresurser, mindre miljöbelastning med positivaeffekter på bland annat bevarande av biologisk mångfald i odlings-landskapet och ambitionen att producera biologiskt fullvärdiga livsmedel.?? Svenska miljö- och djurskyddsnormer ska vara miniminorm för deteuropeiska jordbruket. bör i EU med kraft verka för enharmonisering av miljöavgifter på kemiska bekämpningsmedel ochhandelsgödsel samt för likvärdiga villkor för animalieproduktionen.?? En viktig konsumentupplysning är var livsmedlen har producerats ochunder vilka former. Ett gemensamt märkningssystem avseende såvälursprung som produktionsmetod ska eftersträvas. ?Övergångsåtgärder vidöstutvidgningCentral- och åkermarker ska inte ses som ettproblem utan som en tillgång att användas i dengemensamma livsmedelsproduktionen. Argumentet att dengemensamma jordbrukspolitiken är kostsam måste ses iljuset av att EU:s samlade kostnader för jordbrukspolitikenuppgår till av ländernas samlade BNP. Att klara enintegrering av de central- och östeuropeiska länderna meddess jordbruk kan i denna belysning inte anses vara någotoöverstigligt problem.Den europeiska gemenskapens utvidgning österut innebär att dengemensamma jordbrukspolitiken kommer att omfattas av fler länder. För attomvälvningarna av jordbruket i de kommande EU-länderna inte ska bli fördramatiska bör särskilda övergångsåtgärder tillskapas som möjliggör enförsiktig inslussning av denna jordbruksproduktion. Dessa övergångsreglerska som utgångspunkt ha de principer som skisserats här ovan. Det innebäratt omställningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk betonas starkt.Särskildastimulansersättningar i syfte att få en övergång till ekologiska bruknings-metoder i nytillträdande östeuropeiska länder bör övervägas.Den fortsatta diskussionenom reformeringen av CAPDenna proposition presenterades strax före det att lade fram sitt Agenda 2000-förslag omreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Somväl är har inte kommissionen lyssnat på de propåer om ensnabb reformering av CAP som den svenska regeringentidigare skickat. Däremot innebär deras förslag att svensktlantbruk skulle kunna tappa iersättningar. Förslaget är så utformat att missgynnasi förhållande till andra länder.Det måste nu ligga i regeringens intresse att se till att rättvisa skapas så attsvenska lantbrukare inte får sämre konkurrensförhållanden gentemot andraländer i den gemensamma jordbrukspolitik som skall gälla framöver.För ett enat svenskt uppträdande i de fortsatta förhandlingarna om CAPbör också ett särskilt parlamentariskt instrument tillskapas. Ett sortsförhandlingsråd där samtliga partier är representerade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att i förhandlingsarbetet omreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik driva kravet om ettforcerat borttagande av EG:s marknadsordningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åkermarken i och skall finnas tillgänglig förlivsmedelsproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att harmonisera skatter/avgifter på jordbruksområdet så attsvenska lantbrukare får med övriga EU-länder lika villkor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska positioner vad gäller miljö- och djurskyddskrav ikommande WTO-runda,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska utgångspunkter för förhandlingarna om reformeringen avden europeiska gemensamma jordbrukspolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda övergångsregler/åtgärder vid inlemmandet av öst- ochcentraleuropeiska länder i EU-gemenskapen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i aktuella handlingar se till att inte missgynnas, vilketföreliggande EU-kommissionsförslag innebär,8. att hos regeringen begär förslag om inrättande av ett särskiltparlamentariskt förhandlingsråd för de fortsatta förhandlingarna omreformeringen av CAP.