mot · GM02N246 · 1998-10-28 00:00:00 — Det kan även medföra ökat medvetande blandriksdagsledamöterna och därmed skynda på energiomställningen.Staten bör även stimulera och underlätta kommunernas arbete medenergieffektiv upphandling. En vägledning om miljöanpassad offentligupphandling togs fram på uppdrag av regeringensMiljövårdsberedning. En konkret manual med råd och riktlinjer förmiljöanpassad och energieffektiv upphandling, som kan användas avkommuner, landsting, statliga myndigheter och institutioner, bör tas fram.Den av regeringen utsedda Delegationen för ekologiskt hållbar upphandlingkan resultera i ett sådant arbete.- Statliga och kommunala myndigheter och institutioner bör sätta uppenergieffektiviseringsmål och energisanera sina verksamheter.- Offentliga förvaltningarna åläggs att bedriva miljöanpassad ochenergieffektiv upphandling av produkter, värme, bränslen och el.- En manual med konkreta råd och riktlinjer för detta bör tas fram.- Alla statliga myndigheter åläggs att köpa miljömärkt el. Även den egnaproduktionen av el i statliga kraftverk bör fylla kraven för miljö-märkning.10 Energieffektivare transporterEn viktig del i energiomställningen är att minska energiåtgången förtransporter och kraftigt minska användningen av fossila bränslen itransportsektorn. Nödvändiga åtgärder är en betydande minskning avbiltrafiken och satsningar på kollektivtrafiken samt energieffektivarefordon drivna av icke-fossila bränslen.Energiåtgången för inrikes transporter uppgick av landetsslutliga energianvändning. Jämfört med övriga OECD-innevånare håller sigsvenskarna med större, tyngre och mer motorstarka bilar. En förklaring är degynnsamma skatteregler som råder för tjänstebilar och som minskar deraskänslighet för kostnader förknippade med bränsleförbrukningen.Den tidigare svenska utvecklingen mot ökad bränsleeffektivitet, som minskade den genomsnittliga specifika bränsle-användningen för nya personbilar /mil till /mil, harstagnerat. Värdet modeller är /mil. Internationellt pågårdock en utveckling mot radikalt energisnåla bilar. I t.ex. satsar statenoch bilindustrin mycket stora resurser för att få fram en medelstorbil med en bränsleförbrukning på /mil. Även förnyelsebara drivmedelskall premieras vilket tar upp i en annan riksdagsmotion.- Inför krav på högre energieffektivitet för fordon.- Avskaffa skatteförmånerna för tjänstebilar.11 Sätt upp mål för minskad energianvändningEtt led i strävan att få ned energianvändningen är att sätta uppkvantitativa mål. finns inga långsiktiga statliga mål förenergieffektivisering. för föreslår i sittslutbetänkande (SOU 1997:105) att nationella målsättningar föreffektivare energianvändning sätts upp. Kommunerna är i flera fallföregångare i detta avseende. Exempel på kommuner som satt uppenergiminskningsmål är : minskning till år 2000.Stockholm: alla förvaltningar skall minska energianvändningen med 5 %.De mål som sätts upp skall vara tidsbestämda och det skall tydligt angesvilka aktörer som skall uppnå målen och handlingsplaner bör utarbetas.Målen skall vara utvärderings- och uppföljningsbara, på både nationell,lokal och regional nivå samt branschvis.- Sätt upp nationella mål för energieffektivisering.12 Stimulera energisnål samhällsplaneringFysisk planering är ett av kommunernas tydligaste instrument för attstyra den framtida utvecklingen. Därmed är den också ett viktigt redskapför den ekologiska omställningen. Kommunernas översiktsplaner kananvändas för att göra bebyggelse, trafik- och energisystemenergihushållande. Det sker bl.a. genom att integrera områden förboende, arbete och service så att transporterna minskar. Översiktsplanenkan även användas för att kartlägga och reservera mark för förnybarenergiproduktion, kollektivtrafikanläggningar m.m.Samhällsplaneringen har endast använts i liten omfattning föromställningen till ett hållbart energisystem. Vissa kommuner har dock börjat.Växjös översiktsplan förordar t.ex. en sammanhållen stad där all bebyggelsekan anslutas till fjärrvärmenätet. är en av de kommuner somsatsat mest på solenergi. Den gjorde tidigt (1986) en energiplan som belystemöjliga satsningar på alternativa energislag. På denna följde investeringar.Enligt översiktsplan skall ny bebyggelse ligga på cykelavstånd, dvs.inte , från centrum. Enligt lagen om energiplaneringskall alla kommuner ha en aktuell energiplan, och hushållning med energiskall främjas. Lagen är dock tandlös och har långt ifrån alla kommuneren aktuell energiplan.- Stimulera energisnål planering på olika sätt.- Lagen om energiplanering bör skrivas om med tydligare kravpå effektivisering och hushållning.- Beskatta energin hållbart.Energiomställningen kräver en grundläggande reformering av helaenergiskattesystemet. Det behövs tydliga ekonomiska styrmedel som göratt varje energislag betalar sina miljö- och riskkostnader och som främjarenergieffektivisering och förnybara energislag. De fossila energislagen äri dag alldeles för billiga och betalar inte sina miljökostnader. Det gör attgenomslaget för förnybara energislag och energieffektivisering försvåras.De medel som tillförs genom energibeskattningen bör användas tillekonomiska satsningar på ett hållbart energisystem under enövergångsperiod. Enligt de riksdagsbeslut som följde avenergiöverenskommelsen bör beskattningen ge drivkrafter förhushållning och konvertering till förnybara energislag, som deninte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt.Beskattningsreglerna bör främja elproduktion med förnybara energislag.Detta förutsätter vissa förändringar i energibeskattningen. När dettaskrivs pågår en översyn av energiskattesystemet i Regeringskansliet.Översynen skall beakta riktlinjerna för energibeskattningen ienergiöverenskommelsen.13 KärnkraftKärnkraften är en delvis skyddad energiform. Varken desskostnader för risker eller miljöskador betalas fullt ut avreaktorägarna. För att komma till rätta med detta bör bl.a. reaktorägare fåfull försäkringsskyldighet och fullt olycksansvar. harkärnkraftsindustrin, enligt atomansvarighetslagen, varken ett fullt ansvarvid händelse av olycka, eller skyldighet att försäkra sig för detta ansvar.Enligt lagen (1968:45) är ägarnas ansvar vid en olycka begränsat till 1,9miljarder kronor och statens till ytterligare någon miljard, vilketmotsvarar av troliga olyckskostnader. Som jämförelse kannämnas att och har lagstiftat om obegränsat ansvargentemot den egna befolkningen. De har också 60 resp. högreförsäkringstäckt skadeståndsansvar jämfört med . För närvarandepågår en statlig utredning som skall se över frågan om ett utökatersättningsansvar enligt atomansvarighetslagen. Produktionsskatten påkärnkraft är endast /kWh. Ett sätt att fåkärnkraftsproduktionen att betala sina risker är att höjaproduktionsskatten.- Inför fullt ersättningsansvar för reaktorägare i atomansvarighetslagen.- Höj produktionsskatten för kärnkraft.14 Fossila bränslenInom energiområdet finns flera miljörelaterade skatter och avgifter. Hithör koldioxidskatt, differentierad bränsleskatt på bensin och eldningsolja,svavelskatt och kväveoxidavgift. Elproduktion med fossila bränslen ärdäremot befriad från både koldioxid- och produktionsskatt. skerendast av elproduktionen med fossila bränslen. Det ärdock angeläget att skattebelägga den fossilbaserade elproduktionen delsför att den medför externa miljökostnader, dels för att säkerställa attkärnkraftsavvecklingen inte resulterar i ny fossilbaserad kraftproduktion.- Inför produktions- och koldioxidskatt på elproduktion från fossilabränslen.15 Energi- och koldioxidskatt för industrinIndustrin har varit helt befriad från den konsumtionsskatt på elsom betalas av hushåll och service. Industrin har också en lägrekoldioxidskatt än hushåll och service.Det kan inte motiveras med de konkurrensskäl som ofta förs fram,eftersom elkostnaderna endast utgör en liten andel av de totala kostnadernaför ett företag. Utgångspunkten bör vara en generell konsumtionsskatt som ärlika stor för industri, hushåll och service. Detta inte minst för att få igångnödvändiga energieffektiviseringsåtgärder inom industrin, som liggerefter på det området. För elintensiv industri bör särskilda villkor diskuteras.De mest energiintensiva företagen kan t.ex. ansöka om att få tillbaka skatten,men endast om de noggrant analyserat hela sin energianvändning och ärberedda att genomföra alla lönsamma effektiviseringsåtgärder. I de fall därenergin utgör ett produktionsmedel bör energin beskattas som sådan.- Inför konsumtionsskatt på el för industrin samt undersök möjligheten atthöja koldioxidskatten för industrin.16 MiljöavgifterEnergiproduktion i större förbränningsanläggningar beläggs med enmiljöavgift för utsläpp av kväveoxider på /kilo, på svavelutsläppmed /kilo och på koldioxidutsläpp motsvarande /kilo.Avgiftsnivåerna är enligt inte tillräckliga för att man skallkunna nå de miljöpolitiska målen.- Höj miljöavgifterna på svavel-, kväve- och koldioxidutsläpp.17 Satsa förnybartSverige har gott om förnybara energiresurser, bl.a. genom vår rikatillgång på skog. Vind- och solenergi har också betydande möjligheter.År 2050 kommer merparten av vår energi från förnybara källor.Produktionen som baseras på vindkraft, solceller och biobränsle ökarsnabbt. Tekniken på sol-, vind- och bioenergiområdet är långtutvecklad och den förnybara energin blir allt lönsammare. Priset påalternativen har sjunkit stadigt . Vindkraft ochbiobränslebaserad kraftvärme är därför rimliga alternativ förleverans via elsystemet och fjärrvärmenätet. Att de förnybaraenergislagen inte tagit större marknadsandelar vad gäller el kandelvis förklaras med att det funnits god tillgång på billig el, bl.a. frånkärnkraft, och därför inget behov av utökad kapacitet. Ekonomiskastyrmedel bör successivt införas på energiområdet för att förnybaraenergislag och energieffektivisering skall kunna fasas in stegvis.Bl.a. bör områden där det finns en stor potential för ett brett genomslag påkort tid prioriteras för att ge energiomställningen fart och visa för olikaaktörer att omställningen är fullt möjlig. Sådana områden är biobränsle-baserad kraftvärme och vindkraft där ansökningarna till de hittillsvarandestatliga investeringsbidragen redan överskridit anslagen.Det är också viktigt att stödja utveckling av tekniker med stora potentialermen där det breda genomslaget ligger något längre fram. Sådana områden ärslutna massafabriker, solel och fordonsbränsle från biomassa. Man bör ocksålyfta fram underprioriterade tekniker som solvärme. Teknikupp-handlingar och tekniktävlingar för att utveckla teknik, marknader och pressapriserna på förnybara energisystem samt information är andra åtgärder sombör användas i omställningen till förnybara energislag. Tekniker som jord-värme (geotermi) och vågenergi bör ges utvecklingsstöd.Samtidigt som man satsar kraftigt på de förnybara energislagen är detviktigt att i ett tidigt stadium uppmärksamma att även de nya teknikerna kananvändas på miljöfarligt sätt: Bioenergi kan tas ut så att naturskadorna blirallvarliga. Vindkraft kan placeras så att människor och fåglar störs. Solcellerkan tillverkas med giftiga metaller och kan bidra till miljöförgiftning. Dessaproblem går att förebygga om de tas på allvar nu när systemen byggs upp.18 Bioenergin är redan härDen största alternativa energikällan, åtminstone på kort sikt, är bioenergi.Biobränsle tillhör de energislag som ökat mest . Tillförselnav biobränslen fördubblades , och utgjorde 1995cirka av den totala energitillförseln. Drygt hälften är bränslen somgenereras och används internt inom skogsindustrin, främst inom pappers-och massaindustrin.1997 stod biobränslen för nästan av den totalt tillförda energin -att jämföras med kärnkraftens . Då ingår trädbränslen, tallolja, avfalloch torv. Trädbränslen, enbart, genererar . El från biobränslestår för en liten andel av den totala elproduktionen, men har ökatkraftigt och har en stor potential för framtiden.Lantbruksuniversitetets undersökningar visar på en långsiktig potentialmotsvarande värme , vilket motsvarar en tredubbling avdagens uttag. Odlad energiskog kan också komma att ge ett större bidrag. Destora bolagen är engagerade iutvecklingen av bioenergin och har satsat istorleksordningen var på att utveckla biobränsle-systemen.- Öka volymen på investeringsstödet till biobränslebaserad kraftvärme.Ett bra exempel från verkligheten:Växjö har redan avvecklat kärnkraftenVäxjöborna har i princip redan avvecklat kärnkraften med hjälp av skogsflisoch andra biobränslen. Kommunen har med statligt stöd investerat i enkraftvärmepanna för biobränslen som ger av Växjös energibehov.Växjö har också på programmet att användningen av fossila bränslen ikommunens verksamhet skall avvecklas. får ingen kommunalverksamhet drivas med hjälp av kol, olja, fossilgas (naturgas), bensin ellerdieselolja.Genom informationskampanjer vill man motivera företag och privatpersoneratt ställa om. Målet är att halvera växjöbornas samladeförbrukning av fossila bränslen. Koldioxidutsläppen inom kommunensgränser ska halveras mellan 1993 och 2010.Kommunen planerar i samarbete med företag i staden endemonstrationsanläggning i anslutning till kraftvärmeverket som skaproducera fordonsbränsle, till exempel metanol, ur biomassa. Andra åtgärderär en successiv övergång till miljöanpassade fordon i kommunensfordonspark samt val av transportvägar med låga utsläpp.Källa: efter - resultat och framtid. SOU 1997:105.19 Satsa på ny teknikDet ökade intresset för biobränslen har medfört en utveckling avtekniken. Inom vissa områden, t.ex. förgasning av biobränslen och olikasystem för förädling av trädbränslen, är svenska företag ledande.Genom att göra biobränslen till gas och köra gasturbiner med den kanenergiutbytet öka. I ett konventionellt biobränsleeldat kraftvärmeverk fårman ut ungefär hälften så mycket elenergi som värme. I biogasvarianten fårman ut lika mycket el som värme. Teknikutvecklingen i kombination med enökad marknad bör ge svensk verkstadsindustri ett rejält tillskott iorderböckerna och möjligheter till export. Ny teknik för produktionav förnybar energi med stora och outnyttjade potentialer bör stödjasmålmedvetet. Det handlar bl.a. om förgasning av biobränsle, slutnamassafabriker och etanolproduktion ur skogsråvara.20 Biologisk mångfald och biobränslenDen största tillgången på biobränslen finns i skogen, främst i form avgrenar och toppar som avverkningsrester. När man skördar näringsrikagrenar, toppar och barr försvinner mycket mineraler ur skogen. Vissaväxt- och djurarter är beroende av "död" ved, kvistar och grenar somnormalt lämnas i skogen vid avverkning.Vid ett stort uttag av biobränsle ur skogen finns risk för utarmning av denbiologiska mångfalden och att skogens näringsbalans störs. Insatser för attförebygga detta bör göras som en storskalig biobränsleanvändningsätts igång. Bränsleuttaget får endast ske på ett sätt som är långsiktigthållbart, dvs. så det inte hotar den biologiska mångfalden eller skogenslångsiktiga produktionskapacitet. De näringsämnen som tas från skogen närman i ökad omfattning tar till vara grenar, rötter och bark bör återföras tillmarkerna för att uttaget av biobränsle skall vara hållbart.Åtgärder bör vidtas för att få igång organiserad verksamhet föraskåterföring. läggs askan på deponier. För att få igång askåterföringenkrävs bl.a. en höjd skatt för avfallsdeponering, vilket diskuterats i ett antalår.Ett lagförslag från regeringen ligger, när detta skrivs, hos EU-kommissionenför ställningstagande. Om förslaget går igenom införs skatten från 1 juli1999. För att bevara den biologiska mångfalden och långsiktiga produktions-förmågan är det viktigt att det svenska skogsbruket överhuvudtaget sker påett miljöanpassat sätt. Så är ännu långt ifrån fallet. Eftersom biobränslen frånskogen inte tagits ut i stor skala står vi nu inför en ny process. Detkrävs en noggrann uppföljning och kontroll av hur biobränsleuttagetpåverkar den biologiska mångfalden och näringsbalansen.- Följ noggrant hur biobränsleuttaget påverkar den biologiska mångfaldenoch näringsbalansen i skogen.- Höj deponiskatten för aska.21 10 000 nya vindkraftverkVindkraften är den förnybara energikälla som hunnit längst i sinutveckling. Vindel är världens snabbast växande elproduktionsteknikmed ökning . Vindkraftsindustrin växermycket snabbt. , , , ochtredjevärlden-länder som och bygger ut vindkraft i mycketstor skala. Utbyggnaden av vindelverk i har varitungefär 500 MW , vilket motsvarar effekten hos mindrekärnreaktorer.Även om ligger långt efter världens stora vindkraftländer växerproduktionen även här. Utvecklingen går så fort att det scenario för år 2005som presenterade 1995, med en vindelproduktion på0,, överträffades . fanns 381 vindkraftverk iSverige. Vad man kan få ut av vindkraften begränsas av tillgång till blåsigaplatser där verken kan stå. En fördubbling av vindstyrkan ger åtta gånger merenergi. Vinden är starkast till havs, vid kuster och på slätter. När vindenmojnar bör strömmen produceras av andra kraftverk. som har en storandel vattenkraft kan integrera vindkraft lättare än de flesta andra länder. Detblåser dessutom mest när elförbrukningen är som störst. Vindkrafthar länge varit främst en småskalig privat näring. Vindkraft kan med fördeldrivas i kooperativ. Men har även vindkraften dragit till sig de storaföretagens intresse. I har och inrättat sig som destörsta ägarna av vindkraftverk.El från nya vindkraftverk kostar cirka en fjärdedel mot för tio årsedan. Genom en så kallad miljöbonus (införd ) är vindkraftsel nukonkurrenskraftig på marknaden och producerar ström till samma pris somandra nybyggda kraftverk. Miljöbonusen är ett särskilt driftsstöd i form av ettskatteavdrag. Miljöbonusen motsvarar energiskatten på el, och är i dag15,per kWh. Bedömningar av den svenska vindkraftspotentialen brukarröra sig kring . /förespråkar att denfysiska planeringen skall kalkylera med en tiofaldig ökning av vindkrafts-kapaciteten och reservera områden med fördelaktiga vindförhållanden fördetta.En utbyggnad till , vilket motsvarar cirka 5 000 stycken 500kW-verk, skulle kunna vara ett realistiskt mål på kortare sikt, säg år 2005.Därefter kan vindkraften byggas ut ännu mer på land och till havs, med ettmål på . mål om en ökad årlig elproduktion förlandbaserad vindkraft med är blygsamt.- Öka volymen på investeringsbidragen till vindkraft.- Arbetet med att peka ut områden lämpliga för vindkraft inom den lokalaoch nationella fysiska planeringen bör påskyndas.22 Solfångare på hälften av husenSolvärme är ett bra alternativ när det gäller att värmatappvarmvatten till bostadshus och vatten till utomhusbad.Solvärmetekniken har utvecklats och fått bättre prestanda och solfångareför uppvärmning byggs i hela . I det svenska klimatet kan ensolvärmeanläggning som installeras i ett befintligt bostadshus svara förungefär hälften av den värme som går åt för tappvarmvatten. I ettnybyggt grupphusområde, där solvärmeanläggningen finns med redan iprojekteringsstadiet, kan solvärmen svara för såväl rumsvärme somvarmvatten och då stå för cirka en fjärdedel av årets totala värme- ochtappvattenbehov. Solvärmesystem är driftsäkra, och täcker oftast helavarmvattenförbrukningen . För är t.ex. enbiobränslepanna, som kan anslutas till samma lagertank, ett lämpligtkomplement.- Återinför ett investeringsbidrag om för solvärmeanläggningar.Bidraget skall gälla både små- och storskaliga anläggningar.- Utveckla rådgivning och kunskapsspridning om solvärme.23 Solel - framtidens teknikSolceller tävlar med vindel om att vara världens snabbast växandeelproduktionsteknik, med en ökning, även den, desenaste åren. Potentialen är mycket stor jämfört med övriga tekniker förförnybara energislag. Solcellstekniken är etablerad, den fungerar väl ochdet enda återstående hindret för att göra solcellerna konkurrenskraftigapå elmarknaden är en storskalig tillverkning till lägre priser. Mindresolelanläggningar har börjat synas på en del platser runt om i landet, bl.a.i , , och . har installeratNordens största solcellsanläggning. Framöver bör de flesta kommunerinstallera solelanläggningar. Tekniken behöver spridas ut i samhället föratt ge en bredare krets, privata husägare, företag m.fl., möjlighet att bliförtrogna med tekniken. I de flesta europeiska länder finns någonform av ekonomiskt stöd till solcellsanläggningar. I finns varkenstatliga bidrag eller andra stöd för privatpersoner som vill installera solel.- Bidragen inom det långsiktiga energiomställningsprogrammet böranvänds målinriktat för marknadsintroduktion av solel.- Ett investeringsbidrag för solel, som även kan sökas av privatpersoner,bör införas.- En miljöbonus för solel, liknande den som finns för vindkraft, börinföras.24 Sätt upp mål för förnybara energislagEnligt det kortsiktiga omställningsprogrammet skall avbioenergi, vindkraft och småskalig vattenkraft öka med till år2003. Utöver detta och en allmän formulering om att inslaget avförnybara energikällor skall öka kraftigt , finnsinga nationella mål för omställningen till förnybara energislag. För att nåett bra resultat är det viktigt att sätta upp konkreta, tidsbestämda mål.Även här är vissa kommuner föregångare, t.ex. för förslår i sitt slutbetänkande attnationella och långtgående målsättningar för andel eller mängd elrespektive värme ur förnybara källor bör sättas upp. Målen bör varatidsbestämda, utvärderings- och uppföljningsbara. De aktörer som skalluppnå målen bör anges och handlingsplaner för hur målen skall nås börutarbetas. Sektorsmål för t.ex. trafik, bostäder och industri bör sättas upp.- Sätt upp nationella mål för omställningen till förnybara energislag.- Ett stabilt och långsiktigt system behövs för att ge styrka och effektiviteti omställningsarbetet.- 10F- P25 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla energipolitiken i ekologiskt uthålligriktning.Stockholm den 23 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()