mot · GM02Bo507 · 1998-10-28 00:00:00 — Genom att ett så stort område kunnat gesskydd och status som helhet finns förutsättningar för att förvalta dennatillgång för staden . Det är viktigt att det inte tillåts någraundantag för storskalig nybyggnation inom . Någonuppluckring av nationalparksinstitutet får inte komma i fråga. Idén mednationalstadsparker är värd att förvalta och sprida. Önskvärt är därför att flernationalstadsparker kan inrättas i flera städer. Detta bör ges regeringen tillkänna.Sociala kvalitetskrav påstadenEn god stadsmiljö handlar inte enbart om goda tekniska ochfysiska miljöer. Lika viktigt är att ställa sociala kvalitetskravpå städerna och deras innehåll. Staden måste vara byggd förmänniskor, på människors villkor. finns hot motvåra framtida möjligheter att utveckla staden som miljö. Detfinns risker att man bygger fast sig i icke hållbara tekniskalösningar, där människan sätts på undantag. Vi ser detta i attnutidens städer inte planeras för civiliserat boende ochumgänge utan för ständiga förflyttningar. Forskare harbefarat att denna ensidiga tilltro till tekniska storskaligalösningar leder till en "allmän upplösning av urbaniteten",en tillbakagång för civilisationen. Tendenser till detta finnspå många ställen runt omkring i världen.Tudelningen av det svenska samhället syns allt tydligare. Det finns en klarojämlikhet mellan stad och land, mellan höga och låga inkomster och mellaninvandrare och svenskar. Det finns inga standardlösningar att ta till för attfåbukt med segregationsproblemen, utan problemen måste lösas medutgångspunkt i att varje individ är unik och har olika behov ochförutsättningar. Vidare måste segregationsproblemen behandlas utifrånställningstagandet om alla människors lika rätt och värde. För att motverkasegregationen krävs inte bara lika rättigheter, utan även lika skyldigheter.I flera avseenden har den utflyttningsdrabbade glesbygdsorten ochstorstädernas förorter likartade problem. Servicen försämras, man har enextremt hög arbetslöshet, det finns en känsla av utanförskap och brister i denlokala näringsstrukturen.Regeringens storstadsproposition lägger på flera områden konkreta förslaghur staten kan medverka till att motverka den fortgående segregationen. Denbostadspolitiska utredningen har också kommit med förslag på åtgärder motsegregationen genom ett program för upprustning. uppfattningär att en sådan satsning är angelägen, men att den långt ifrån är tillräckligföratt komma tillrätta med de stora påfrestningar som vissa bostadsområdenupplever. Inte minst måste viljan till lokalt engagemang stimuleras mer änvad som lyfts fram i storstadspropositionen.En utvecklad lokal demokratiMånga människor känner att de inte har tillräckligtinflytande över sin egen vardag och närmiljö. Att återföra endel av makten från den offentliga sektorn till människorna -att återupprätta medborgarskapet - är därför en centralpolitisk uppgift. För att kunna göra detta är det viktigt att tatillvara de ideella initiativ som tas av människor på olikasätt. Det behövs därför ett utökat samarbete medidrottsklubbar, kulturföreningar, socialafrivilligorganisationer, barn och ungdomsföreningar ochandra ideella sammanslutningar för att göra stadens socialamiljö bättre. Valmöjligheter, konkurrens och mångfald ärandra viktiga delar för att ge medborgarna ökat inflytande.Det behövs ett ökat lokalt inflytande över det lokala områdets förvaltningoch utveckling. pågår det försök med lokal förvaltning,stadsdelsnämnder och egenförvaltning. Dessa försök bör permanentas ochlokal förvaltning och egenförvaltning bör bli mer regel än undantag. Viljantill ansvar och delaktighet finns. Överallt går människor samman för attarbeta för utveckling av sitt område. Detta sker oavsett om det är pålandsbygd, i små tätorter, stadsdelar eller städer. Utvecklingen går mot attdessa föreningar och grupper vill sköta en del gemensamma angelägenheteroch få beslutanderätt över dem. Brukarstyrelser är också ett exempel på ettökat engagemang hos människor. Samhället måste därför bejaka och verkaför att det kan skapas förutsättningar för att stärka den lokala nivånsinflytande, delaktighet och ansvar genom att ge reell makt över närområdettill innevånarna. Ett sätt att uppnå ett större engagemang kan vara att införadirektval till stadsdelsnämnder.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omdirektvalda stadsdelsnämnder.Regering och riksdag måste ange en strategi för en samhällsförändringsom ger utrymme för ökad mångfald med lokala lösningar i kombinationmed att nödvändiga nationella mål om grundläggande samhällsuppgifter kanbehållas.Strategin bör bland annat innehålla:? Ett omvänt planeringsperspektiv, dvs. nerifrån och upp.?? Införa en planeringsmodell där könsperspektiv och miljötänkande ärnaturliga inslag.?? Stärka de lokala utvecklingsgruppernas inflytande.?? Ger mer makt, ansvar och resurser åt brukarstyrelser och andra organ försjälvförvaltning.?? Uppmuntra samarbete mellan privat, offentlig och ideell sektor. ?Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om enny planeringsstrategi.Arbete och företagandeEtt annat hot för framtiden är arbetslösheten. Förutsättningenför en välfärdsutveckling är att så många människor sommöjligt är delaktiga i olika former av verksamhet. Att ha ettarbete är en central del av många människors liv. Storagrupper står utanför arbetsmarknaden och har svårt attfå ett stadigvarande fotfäste på arbetsmarknaden. Det bästaoch effektivaste sättet att få till stånd en integration mellangeneration, kön, olika klasser och mellan invandrare ochsvenskar är att skapa arbete.Alla människor behövs! Det omtalade tvåtredjedelssamhället är enskräckvision även för dem som kan förväntas ingå i den privilegieradetredjedelen. Vi behöver därför inte bara en aktiv fördelningspolitik, utanockså ett samhällsbygge där positiv verksamhet och delaktighet alltiduppmuntras och underlättas. Lokalt måste vi göra allt för att underlätta förföretagande och få en smidigt fungerande tjänstemarknad. Nationellt behövervi en helt ny politik för att möta framtidens utmaningar, byggd på ettdecentraliserat samhälle med personligt ansvar. Inte minst i de så kallademiljonprogramsområdena är dessa frågor aktuella.För att skapa fler arbeten är det nödvändigt med generella åtgärder som gerbättre villkor för företagande. Exempelvis måste skatten på arbete minska.Det måste också bli lättare att anställa. Arbetsrätten måste anpassas till desmå företagens villkor. Större samordning och samverkan lokalt skaparstörre effektivitet. För de personer som har en svag ställning påarbetsmarknaden är det extra viktigt att samarbetet mellan arbetsförmedling,försäkringskassa och kommun fungerar tillfredsställande. delaruppfattningen att arbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning måste präglasav flexibilitet och ge förutsättningar för hjälp med introduktion och praktik.Framför oss ligger ett samhälle där kunskaps- och informationsbranschersom elektronik, bioteknik, informationsteknik och miljöteknik kommer att haen avgörande betydelse. Det är inom dessa områden, och inom service-sektorn, som många av de nya jobben kommer att skapas. En av samhälletsviktigaste uppgifter är att exempelvis genom utbildningssystemet se till attstora grupper inte hamnar utanför denna utveckling.En grupp som har speciellt svårt att komma ut på arbetsmarknaden ärpersoner med invandrarbakgrund. Många av dem som flytt till harhög utbildning, lång arbetslivserfarenhet och kommer från kulturer medstarka företagartraditioner. Det är förödande både för den enskilde ochsamhället att människor inte får möjlighet att bidra till sin egen försörjning.I motion om integrationspolitiken tas frågan upp ominternationella arbetsförmedlingar för ekonomer, jurister m m som genom ettsärskilt arbetssätt hjälper företag att få kontakt med personer som, förutomakademisk utbildning, också har flerkulturell kompetens. EnligtCenterpartiets uppfattning bör dessa arbetsförmedlingar få efterföljare på flerorter i landet.Personer med invandrarbakgrund som vill starta eget företag måste gesökat stöd. anser att det bör övervägas om arbetsgivaravgifternai vissa förortsområden kan sänkas efter samma modell som gäller förNorrlands inland. Detta för att få igång nyföretagsamheten.Vad som i motionen anförts om arbete och företagande bör ges regeringentill känna.Barnomsorg, skola och utbildningStor vikt måste läggas vid att höja utbildningsnivån och gebättre svenskundervisning i invandrartäta områden.Kunskaper i svenska språket är av stor betydelse förmöjligheterna att komma in på arbetsmarknaden.Otillräckliga kunskaper i svenska språket kan leda tillutanförskap och brist på förståelse för det som sker isamhället och därmed ökar risken för marginalisering. Ävenföräldraskapet kan försvåras då barnen snabbt lär sig ett nyttspråk.I regeringens storstadsproposition föreslås att det inom ramen för de lokalautvecklingsavtalen mellan staten och kommunerna avsätts 150 miljonerkronor för att underlätta för kommunerna atterbjuda förskola till barn i storstädernas utsattabostadsområden. De så kallade språkförskolorna bör vidareutvecklas och fåytterligare resurser. anser att de avsatta resurserna i förstahandbör gå till samverkansprojekt mellan ideella organisationer och kommuneroch att stimulera till framväxt av alternativa förskolor och daghem ex.föräldradrivna kooperativ. Detta bör ges regeringen till känna.Skolan och utbildningssystemet har i sin helhet en mycket stor betydelse iambitionen att skapa förståelse för ett mångkulturellt samhälle. Skolan sidan om en kunskapsförmedlande roll en allt viktigare roll somopinionsbildare och vägvisare. Frågor om människors lika rätt och värde ochkulturella olikheter skall inte undvikas. Skolan har ett ansvar att lyfta framolika kulturer och ta in detta som en tillgång i undervisningen. Skolan måstemer än tidigare också ta upp de konflikter som kulturmötesfrågor kan geupphov till. Först när dessa konflikter tas upp kan fördomar ochföreställningar bearbetas på ett konstruktivt sätt. Genom detta kan alla eleverfå ökad beredskap att leva och verka i ett alltmer internationaliserat samhälle.Föräldrarnas delaktighet i skolan måste öka.Att få välja skola skall vara en självklarhet för elever och föräldrar.Centerpartiet är mycket kritiskt mot de försämringar som regeringen drivitgenom vad gäller de fristående skolorna. Vi menar att de fristående skolor,som godkänts av , skall tillförsäkras en lägsta garanteradersättningsnivå i fråga om bidrag från kommunerna.När det gäller högre utbildning och forskning så gör regeringen i sinstorstadsproposition en satsning på att ytterligare öka antalet platser påhögskolor och universitet i storstäderna. Utbildning och forskning och högskolan i bör utvecklas vidare.Målsättningen måste vara att ytterligare kunna rekrytera och attraherastudenter från studieovana miljöer.Vad som ovan anförts om högre utbildning och forskning bör gesregeringen till känna.Åtgärder mot neddragningar i denoffentliga servicenEn fråga som har blivit aktuell är statliga myndigheters ochföretags neddragning av service - en fråga som inte enbart ärett glesbygdsproblem utan som även drabbar förorter. Imånga förorter och områden av förortskaraktär har det skettförsämringar i den offentliga servicen genom att exempelvispostkontor och apotek har lagts ned. Storstadspropositionenföreslår inrättande av gemensamma samordnademedborgarkontor och denna åtgärd är bra eftersom dessa tillviss del kan innebära en förbättrad service. De kan dock inteersätta all annan statlig serviceverksamhet och Centerpartietanser därför att neddragningar av servicenivån hos statligaföretag och myndigheter noggrant måste studeras ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv och ur medborgarenssynvinkel.Vad som ovan anförts om neddragningar i den offentliga servicen bör gesregeringen till känna.Centerpartiet anser att det måste fastslås vilken grundservice som med-borgarna kan kräva av samhället och detta kommer att vidareutvecklas i denregionalpolitiska motionen. Samhällelig garanti och utförande behöver dockinte innebära samma sak. I såväl större städer som i mindre orter och pålandsbygd finns det goda möjligheter att finna samverkanslösningar mellanoffentlig, privat och ideell sektor. Nya lösningar för gemensammaangelägenheter ger ofta möjligheter att rädda och utveckla verksamheter somannars hade lagts ned och flyttats. Många viktiga uppgifter som detoffentliga inte tycker sig ha råd med och som den privata sidan inte ärintresserad av kan genomföras i samverkan.Centerpartiet anser att samhället måste garantera följande som basservice:? God post- och kassaservice.?? Teleförbindelse med bredbandskapacitet.?? Samhället skall bidra till att utveckla den kommersiella servicen genomatt lokalt samordna olika verksamheter som exempelvis post, bank,närbutik.?? En god utbildning och forskningsmöjligheter i hela landet.?? En kulturell infrastruktur med levande kulturverksamhet.?? Utvecklad distansutbildning och underlättat distansarbete.?? En god och jämställd barn- och äldreomsorg och närhet till hälso- ochsjukvård. ?Skapa mötesplatser och nätverkEn av de största utmaningarna för svensk kulturpolitik är attfler skall kunna delta i kulturverksamheter av olika slag. Ettrikt kulturliv är av betydelse för att skapa utveckling, därmänniskor får utlopp för sin kreativitet. Kultur gerförutsättningar för en ökad förståelse för omgivningen ochskapar trygga människor. Kulturen kommer att bli en viktigdel i tillväxtindustrin eftersom kultur skapar sysselsättning.Centerpartiet vill i detta sammanhanget understryka viktenav att den kulturinstitution som de flesta möter, biblioteken,finns kvar även i förorts- och bostadsområden. Att värna ochutveckla de lokala biblioteken som kulturbärare, förutbildning och inte minst som bas för integration, är viktigt.Den nya IT-utvecklingen kommer också att innebära att biblioteken får enviktigare roll som centrum för kunskapsinhämtning. Böckerna kommerfortfarande att vara basen men kompletteras med utrustning för exempelvisbiljettbeställning till kulturarrangemang och inhämtning av fakta via nätet.Biblioteken förvandlas till mediatek.Vad som anförts om bibliotekens roll i utvecklandet av en god stadsmiljöbör ges regeringen till känna.En orts kulturella dragningskraft är viktig för att få människor att stannaeller flytta in. Den är viktig för att man skall våga skapa sig en framtid påden plats man bor och lever på, men också för att dra till sig investeringaroch välutbildad arbetskraft.För är den enskilda människans engagemang och medverkani samhällslivet av avgörande betydelse. Fundamentet för detta engagemangär att människor känner delaktighet i kulturlivet och i vården ochutvecklingen av kulturarvet. För att människor skall kunna mötas översociala och kulturella gränser måste det finnas naturliga mötesplatser. Husetstvättstuga, idrottshallen, samlingslokalen, , parken ochungdomsgården är alla exempel på naturliga mötesplatser. Samhället, primärti form av kommuner och allmännyttiga fastighetsbolag, har en viktig uppgifti arbetet för att se till så att de naturliga mötesplatserna är trivsamma ochstimulerar till kontakt. Staten måste också slå vakt om de ideellt drivnasamlingslokaler som finns. Medborgarna bör också ytterligare stimuleras tillatt själva ta över och driva samlingslokaler. En samhällelig ekonomisk insatsger mångdubbelt tillbaka genom ett ökat engagemang och genom att ensamlingslokal ger förutsättningar för lokaler för förenings- och kulturliv.Vad som i motionen anförts om de ideellt drivna samlingslokalernasbetydelse bör ges regeringen till känna.Statistiken visar att många brott begås av ungdomar som saknarfritidssysselsättning i hemmastadsdelen. Det är viktigt att kunna erbjudaungdomar lokal drogfri verksamhet. Därför är fritidsgårdar i närområdet menockså uppsökande fritidsverksamhet - gärna driven av ideella krafter - avstor betydelse. Fritidsgårdarna måste vara öppna och haöppettider som är anpassade till ungdomars och den aktuella stadsdelenssituation. Fritidsgårdarnas verksamhet måste också utformas efter flickorsvillkor och önskemål.HälsoutvecklingenUppgiften att bygga det hållbara samhället handlar omöverlevnad. I många utsatta områden syns mångatecken på sämre hälsa, exempelvis sjunker kvinnorsmedellivslängd. Denna utveckling måste brytas och särskilduppmärksamhet måste riktas mot utsatta grupper för attminska hälsoklyftan. Människors hälsa måste utvecklasgenom aktivt folkhälsoarbete som sker lokalt. Centerpartietanser att kommuner, landsting och staten tillsammans medandra parter i samverkan har ett uppdrag att arbetaförebyggande med folkhälsan. Detta arbete måste prioriterasjämbördigt med vård av sjuka. Varje människa som behållerhälsan har vunnit i livskvalitet och sparat resurser.Det förebyggande folkhälsoarbetet innebär en långsiktigomstrukturering av vården. Även här handlar det om attpolitikerna måste ge människor makt och redskap att handla.Arbetslöshet påverkar människors hälsa, liksom miljö och livsstil. Det ärav vital betydelse för hälsoutvecklingen att människor känner att de har enmeningsfull uppgift, att de arbetar. En ny livsstil måste också innefatta ettminskat tobaks-, alkohol- och drogmissbruk.Vad som i motionen anförts om hälsoutvecklingen bör ges regeringen tillkänna.Hälso- och sjukvården måste ge människor trygghet i att vara tillgängligför alla, på likvärdiga villkor. Det handlar om att gemensamt säkra resursernatill alla genom att utveckla både samverkan, nya arbetsmetoder, ny teknikoch genom att hitta nya lösningar på gamla problem. Samhället är intestatiskt, utan förändras ständigt. Det centrala måste vara att människor kankänna tillit, trygghet och ha valmöjligheter i vården. Närhet till vårdinsatserkrävs framförallt vid akuta situationer. Närhet till vården krävs också ombehoven är vanliga, ofta återkommande och varaktiga. Närhet till rättmedicinsk kompetens skapar trygghet.Vad som i motionen anförts om närhet till vårdinstitutionerna bör gesregeringen till känna.Tryggare människorMånga kvinnor och män känner en stor otrygghet i dagenssamhälle. Det finns en rädsla att utsättas för brott.Storstäderna leder brottsstatistiken och i exempelvisStorgöteborg anmäls ca 1.500 brott per 10.000innevånare. Till detta kommer en gråzon av icke anmäldabrott (misshandel, i hemmen, mobbning i skolor och påarbetsplatser) samt missbruk och missförhållanden av ejstraffbelagd natur. Aktuella uppgifter anger att inte mindreän 100.000 skolbarn i mobbas, varav ca 16.000utsätts för direkt misshandel.Den skrämmande utvecklingen förstärks av senare års arbetslöshet ochdess sociala konsekvenser för familjer och enskilda, däribland många ung-domar och barn. Förutom de direkta följderna för dem som direkt drabbas avbrott i olika former sprider sig i samhället en känsla av oro, misstänksamhetoch otrygghet. Det förekommer att kvinnor och män av dessa skäl undvikeratt vistas på allmän plats eller att utnyttja kollektiva trafikmedel. Detta äroacceptabelt!Samhället måste på alla sätt förebygga och bekämpa brottslighet och däri-genom vända hittillsvarande negativa trend. föreslår attregering och riksdag stimulerar till att det upprättas en gemensam policykallad trygghetsplan i kommunerna. Syftet är att motverka de oroandetendenserna till ökat gatuvåld, mobbing och annan misshandel i familj, skolaoch arbetsliv, ungdomskriminalitet, gängbildning, drogmissbruk m.m. samtatt därigenom minska graden och omfattningen av ävenföljdbrottslighet. I arbetet med de lokala trygghetsplanerna bör ungdoms-och kvinnoorganisationernas kompetens tas tillvara.Trygghetsplanen bör enligt behandla bl a följande:? Hur man skapar ökad trygghet på gator och torg.?? Hur kommun, regering och riksdag kan stötta när- och kvarterspolis-verksamheten.?? Hur kollektivtrafiken kan utformas på sådant sätt (turtäthet, väntplatser,bemanning av färdmedlen) att de resande kan känna sig trygga. ?Vad som i motionen anförts om trygghet för medborgarnabör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om komplettering med miljö- och jämställdhetsmål istorstadspolitiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för framtidens stadsbyggande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om om- och nybyggnationer av befintliga bostadsområden,experimentbygge och självbyggeri,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekologiskt byggande i stadsmiljö,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans av kommunala kvalitetsprogram,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandefrågor,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikplanering och kollektivtrafiksystem,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kretsloppsarbete och ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vattenkvalitet och ombyggnation av ledningssystem,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sanering av förorenade områden,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biologisk mångfald i städerna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad policy över användandet av strandnära mark i tätorteroch tätortsnära områden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationalstadsparker,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktvalda stadsdelsnämnder,315. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny planeringsstrategi,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbete och företagande,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnomsorg, skola och utbildning,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högre utbildning och forskning i storstadsmiljö,119. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om serviceneddragningar inom statliga bolags och myndighetersverksamheter,120. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibliotekens roll i utvecklingen mot en god stadsmiljö,121. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de ideellt drivna samlingslokalernas roll,122. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoutvecklingen,123. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om närhet till vårdinstitutioner,124. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans till kommunala trygghetsplaner.4Stockholm den 21 oktober 1998Margareta ()()()()()1 Yrkandena 1, 7 och 16-23 hänvisade till AU.2 Yrkande 6 hänvisat till KrU.3 Yrkande 14 hänvisat till KU.4 Yrkande 24 hänvisat till JuU.