mot · GM02Sk309 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk309av m.fl. (kd)Skattepolitikens inriktningSammanfattningI motionen föreslås besluta om skatteförändringar för att skapabättre förutsättningar för nya jobb, bättre förutsättningar för ett livslångtlärande, ett mindre hårt beskattat boende samt en rad skatteförändringar somgör att alla får behålla mer av sin egen lön eller inkomst. Vissa förändringarföreslås på punktskatte- och mervärdesskatteområdet. Ett antal skatter somhar en direkt koppling till vissa näringars överlevnad på den internationelltkonkurrensutsatta marknaden föreslås också. Förslagens sammanlagda effektpå de olika inkomstgrupperna framgår av nedanstående sammanfattnings-tabell.Tabell 1. Kassamässiga inkomstavvikelser för statsbudgeten åren 1999 till 2001Miljarder kronor199920002001Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m.-18,55-30,70-36,41Inkomstgrupp 2000 Inkomster av statens verksamhetInkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom10,0015,0020,00Inkomstgrupp 4000 Återbetalning av lånInkomstgrupp 5000 Kalkylmässiga inkomsterInkomstgrupp 6000 Bidrag m.m. från EU1,351,351,35Inkomstgrupp 7000 Extraordinära medel avseende EUSumma inkomster-7,20-14,35-15,06Kristdemokraternas samtliga förslag till skatteförändringar åren 1999 till2001 redovisas på detaljnivå i avsnitt 8, tabell 2.2 Kristdemokratiska utgångspunkter för skatte-politikenKristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sinutgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi och eftersträvarutveckling och stabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerande marknadse-konomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn ochförutsätter stabila spelregler. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval ärfrivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet ochpersonligt ansvarstagande är viktiga fundament. Detta underlättar ekonominsfunktionssätt genom att det sänker transaktionskostnaderna vid handel ochbyte av varor och tjänster och därmed leder till ökad effektivitet i ekonomin.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället.Den måste bygga på förvaltarskapets principer. Förvaltarskapstanken betonarmänniskans personliga och kollektiva ansvar för sig själv, sina med-människor, efterkommande generationer, samt för den fysiska livsmiljön.Marknadsekonomin måste styras av ett ekologiskt ansvarstagande. Det måsteockså avspegla sig i skattepolitiken.En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa en acceptabelinkomstfördelning. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inomett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar för enjämnare inkomstfördelning. Skattepolitiken är ett viktigt instrument för detta.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapaförutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Skatternas omfattning och utformning måste stödja en sådan utveckling. Enökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri somden alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatte-underlaget och minskar de offentliga utgifterna. Därmed skapas ökademöjligheter att förstärka välfärden, vård, social omsorg och åstadkomma enrättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. Kristdemokraternaeftersträvar en ekologisk och social marknadsekonomi. Detta får konse-kvenser för den skattepolitik vi vill föra.2.1 Skatternas betydelse för låg- och medelinkomsttagareAlla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst börvara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för skola, vård,omsorg m.m. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verk-samheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna är mycket olika kaninte alla medborgare betala lika mycket i skatt.Vi kristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär en rättvisfördelning av den gemensamma skattebördan, men också värdet av att allages bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker denmänskliga integriteten att ena dagen utsättas för ett så högt skatteavdrag påsin lön att man måste stå med mössan i hand och söka bidrag hosstat och kommun. Denna rundgång måste avvvecklas.Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Iskattedebatten diskuteras ofta hur många procent av en hundralapp de olikamedborgarna får betala beroende på totalinkomsten. Det är ändå ettobestridligt faktum att det är lättare att betala en hög procentsats på varjehundralapp om man har tillgång till många hundralappar! Därför måsteinkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg-och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten ärkommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsettinkomstnivå. Därtill kommer den statliga skatten på för alla som tjänaröver ca /månad och för dem som tjänar över ca32.500:-kr/månad.Kristdemokraterna vill långsiktigt arbeta för lägre inkomstskatter så att allakan leva på sin egen lön. En sådan modell är samhällsekonomiskt sunddärför att medborgarna då söker sig till arbetsmarknaden för att öka sinainkomster och inte till en offentlig "bidragsmarknad". En sådansamhällsekonomisk utveckling skulle ge oss mycket större möjligheter attekonomiskt stödja de medborgare som av olika skäl inte har tillgång tillarbete och förvärvsinkomst.2.2 Skatternas samhällsekonomiska verkningarBåde teoretiskt och empiriskt kan exempel ges på hur skatter snedvriderresursanvändningen och minskar effektiviteten i ekonomin. Skatternas skad-lighet för tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål de används.Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnas bete-ende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårare blir det att undvikasnedvridande effekter.Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k. skattekilarna. Innebörden avdetta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en partbetalar en annan part för en vara eller tjänst och vad den andra parten får utekonomiskt.Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre änden lön arbetstagaren får ut netto. Det konsumenten betalar i butiken för envara överstiger väsentligt den summa säljaren får. Resultatet av detta blir attutbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att de skulle varatillgagn för såväl de inblandade parterna som samhällsekonomin i stort. Dettainnebär en stor välfärdsförlust.Bristen på ekonomisk tillväxt , som bland annatförklarades av felaktigt utformade skattesystem, ledde fram till att fleraskattereformer genomfördes inom OECD-området i syfte attförbättra resursanvändningen. Så skedde även i - först i mindre skala1983 och 1984 och sedan i och med den stora skattereformen 1990-91. Tvåuttalade ambitioner med skattereformen 1990 var att främja arbete ochsparande.2.3 Den svenska utvecklingenSverige har fortfarande ett av världens högsta skattetryck, av BNP.Det höga skattetrycket har lett till svag produktivitetsutveckling, låg nivå pånyföretagande och brist på riskvilligt kapital för svenska företag. Skattere-formen, tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar som genomför-des under fyrklöverregeringen (1991-94), förbättrade situationen för företa-gande och sparande. De massiva skattehöjningar som socialdemokratiskaregeringar drivit igenom efter valet går dock i rakt motsatt riktning.Expansionen av de offentliga utgifterna och 1980-taletmedförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatternaminskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade iviktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet.Kombinationen av en internationell högkonjunktur och devalverings-politiken gav ett felaktigt intryck av att de ekonomiskaproblemen var lösta. Under den långvariga högkonjunkturen på 1980-taletborde finanspolitiken ha varit stram och statens finanser ha uppvisat storaöverskott. Så var inte fallet. I själva verket hade en "dold"arbetslöshet som var betydligt högre än den redovisade. Avregleringen påkreditmarknaden före skattereformen i kombination med en redan höginflation ledde till ett drivhusklimat där det blev lönsammare att låna än attspara. Den förda politiken medförde en extremt hög privat konsumtion påkonstlad väg. På kort sikt dolde den obalanserna i de offentliga finansernaoch de höga skatternas skadliga inverkan på samhällsekonomin genom blandannat onormalt stora momsintäkter.Dessa skevheter ledde till en kraftigt minskad produktion, vilket ocksåmedförde en stigande arbetslöshet. Den offentliga sektorns utgifter på grundav arbetslösheten har ökat som inkomsterna minskat. Underskotteni den offentliga sektorn ökade kraftigt när lånebubblan sprack och Sverigeplötsligt befann sig i den värsta lågkonjunkturen sedan 1930-talet.3 Mål för en kristdemokratisk skattepolitik3.1 Varför skatter?Skattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentlig verksamhet. Utifrånde i avsnitt 1 redovisade kristdemokratiska utgångspunkterna för skattepoli-tiken är den också ett viktigt instrument för att uppnå mål som full syssel-sättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvis fördelningspolitik, god miljöochhushållning med naturresurser. Skattepolitik får inte bara vara ett sätt atttillföra statskassan inkomster, utan den måste vila på en ideologisk helhets-syn. måste skatterna ha en utformning som gör att de får en bredacceptans och inte leder till skatteundandragande och bristande skattemoral.Skattesystemet måste också vara utformat så att dess negativa effekter påsamhällsekonomin blir så små som möjligt.3.2 Målkonflikter ska förebyggasVid utformningen av skattepolitiken kan olika målkonflikter uppstå. Exem-pelvis kan en skattesänkning för företag te sig orättvis om man samtidigthöjer t.ex. bensinskatten, något som ska betalas av hushåll med lägre in-komster. Det är viktigt att ha ett mer långsiktigt perspektiv. Man borde frågaom skattesänkningen för företagen kan medföra ökade investeringar och omnya jobb tillkommer, vilket i sin tur genererar nya skatteinkomster och mins-kade kostnader för arbetslöshet. På innebär det att utrymme ska-pas för att sänka det totala skattetrycket för alla medborgare.En annan vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å enasidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet,likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination medkrångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet ochurholkar därmed också skattemoralen.Den svarta sektorn beräknas omsätta ca 70 miljarder (70.000.000.000 kr) iSverige, ett enormt belopp som därmed undgår beskattning. Undersökningarvisar att allt fler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre.Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betala allt mer i skatt.Omsamhället skall fungera måste de betala både sin egen, de arbetslösas ochsvartarbetarnas skatt. Detta är ohållbart och måste regering ochmyndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskarincitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sätt utmanarmedborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper somparallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är att verka för ettskattesystem som är långsiktigt stabilt, är enkelt, främjar en god ekonomiskutveckling och därmed minskar benägenheten till svartarbete och därmedstärker skattemoralen.3.3 Successivt sänkt skattetryckDet svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dock inte sänkas kort-siktigt så att det rubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder tillproblem med finansieringen av en god utbildning, vård och omsorg. Dettotala skattetrycket bör understiga av BNP och på måsteskatterna sänkas betydligt under denna nivå. I samband med en skatteväxlingdär en del av skatterna på arbete växlas mot vissa skatter på energi, miljöfar-liga utsläpp och ändliga naturresurser kan successivt krympande miljöskatte-baser på ett naturligt sätt bidra till en sänkning av skattetrycket.Inkomstskatten skall som ett första steg följa skattereformens mål omenkelhet och en maximal marginalskatt på . Det innebär att den statligainkomstskatten skall vara maximalt . Regeringens nya värnskatt skalldärmed avvecklas, vill prioritera en rejäl höjning avgrundavdraget, så att osunt bidragsberoende kan brytas och fler kan leva påsin lön.3.4 EuropaperspektivetMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer och ka-pital är det inte möjligt att hålla en väsentligt högre eller annorlunda skat-testruktur än i våra grannländer. Såväl det europeiska som internationellaperspektivet kräver en förhållandevis snabb anpassning av det svenska skat-tesystemet.Vid en regeringskonferens i diskuterades bland annat enövergång till majoritetsbeslut när det gäller skatter/avgifter på miljöområdet.Kristdemokraterna anser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå tillmajoritetsbeslut på detta område, bland annat därför att det skulle förbättramöjligheterna att få till stånd en gemensam minimiskattesats på koldioxid-utsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare ut-veckling i . Eftersom redan har miljöskatter skulle eneuropeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företagskonkurrenssituation.3.4.1 PunktskatterPunktskatter som har harmoniserats inom EU gäller gränshandelsvaror. Degrundläggande principerna är att produkterna ska beskattas där de konsume-ras och att man skall underlätta rörlighet. De skatter som har harmoniseratsär för tobak, olja och alkoholprodukter.De mineraloljor som omfattas av harmoniseringen är de som används sommotorbränsle och för uppvärmning. Det finns dock ett 70-tal olika undantagfrån mineraloljedirektivet. Kommissionen vill tidsbegränsa alla undantagenoch införa minimiregler.I förhandlingen om medlemskap i fick , och Finlanden rättighet att ha mer restriktiva regler för införsel av bland annatalkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt. anser attSverige skall hävda ett fortsatt undantag samt att punktskatter på alkoholoch tobak ska höjas i takt med inflationen.3.4.2 EnergiskatterEnergibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattashårdast medan introduktionen av miljövänliga och förnybara energislagpremieras. En skatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänks sam-tidigt som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurserhöjs.Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel och1993 medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer -huvudsakligen energi och kapital - minskade med mer än en tiondel. Detinnebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörliga beskattnings-underlaget - arbetskraften - så att det har varit möjligt att återvinna denskattsom förlorats genom urholkningen av de andra mer rörliga skattebaserna.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan förarbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande . Men föratt undvika ökade budgetunderskott har medlemsstaterna genomskatteomstruktureringar prioriterat behovet att finansiera nettokostnaderna avskattereduceringen på arbetskraft, antingen genom utnyttjande av alternativainkomstkällor eller utgiftsneddragningar. Alternativa beskattningsformer ärtill exempel nya eller höjda miljö- och energiskatter.Under en längre tid har inom EU pågått ett arbete som syftar tillgemensamma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuteratsunder åren. Senast har kommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skullevarje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta neddenna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet . Under våren1996 uppmanade rådet kommissionen att komma med ett nytt förslag på hurenergi ska beskattas så att det bidrar till att minska utsläppet av koldioxid.Kristdemokraterna driver kravet på att den svenska regeringenska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt.4 En skattepolitik för nya jobb4.1 Fler jobb i små företagDet är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat änhittills, inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sinhuvudsakligainkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företagsom har störst möjlighet att expandera genom nyanställningar. Större företagökar främst sin produktivitet genom ökad automatisering.Det är avgörande för vår framtid att små företag kan utvecklas och bli denbreda bas av decentraliserade företag som krävs för att vår exportindustri skakunna fungera i en ökad konkurrens och att det ska gå att leva och försörjasig i hela vårt land.De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sinverksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagen i störreutsträckning stannar kvar i med sin verksamhet.4.1.1 Sänkning av arbetsgivaravgifternaKristdemokraterna föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks med 10 procen-tenheter på lönesummor . För egenföretagareutökas lönesumman till . Förslaget gäller alla företag(arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslag klart förbättrademöjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. Kostnaden förden offentliga sektorn beräknas till , samt år 2001.4.1.2 Beskattning av riskvilligt kapitalSom ett led i att finansiera en liten lättnad i dubbelbeskattningen drev rege-ringen igenom att det redan begränsade riskkapitalavdraget slopades helt.Denna försämring aviserades av . En väl fungerandemarknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver en stor andelprivata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer,och de är därför särskilt viktiga med behov av strukturell förnyel-se. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vidföretagsetablering-ar, vilka innebär stora investeringsrisker. Goda villkor för privatriskfinansie-ring i småföretag är av dessa skäl viktiga.Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighettill skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst avkapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp avaktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gällainvesteringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medgesäven för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond somgör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning förenskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrättenska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier ismå, onoterade företag. För detta ändamål har avsatt 600miljoner i sitt budgetalternativ för och 700 miljoner för åren 2000och 2001.4.1.3 Kvittningsrätt vid underskottKristdemokraterna anser att möjligheten att kvitta underskott i aktiv närings-verksamhet mot inkomst av tjänst av en nystartadnäringsverksamhet skall gälla. Möjligheten att i liten skala och med smårisker, vid sidan om ordinarie arbete, kunna starta en verksamhet är betydel-sefull för svenskt nyföretagande och därmed för tillskapande av nya jobb.4.1.4 Royaltyskatt bortInnovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export avpatent och uppfinningar som istället exploateras i andra länder. Kristdemo-kraterna vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar iSverige och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt de tvåförsta åren för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Uppskattatinkomstbortfall är årligen.4.1.5 Förlängda momsredovisningsperioderEn åtgärd som vittnar om bristande förståelse för företagandets villkor ärregeringens tidigare beslut att tidigarelägga redovisnings- och betaltidpunk-terna för moms från den 5:e i andra månaden till den 20:e efterredovisningsperioden. Åtgärden försämrade företagens likviditet. Det vardessutom principiellt felaktigt att man skulle betala moms för varor ellertjänster innan man själv fått betalt av kunderna. Den genomförda återställa-ren av momsperioden gäller endast för företag med en årsomsättning under40 . Vi föreslår att inbetalningstidpunkten, för företag med enomsättning , skjuts fram till den i måna-den efter redovisningsperioden. Ränteef-fekten beräknas till 1999, 2000 och 160miljoner kr 2001, vilket är upptaget som en ökad kostnad under utgiftsområ-de 26.4.1.6 Jordbrukets konkurrensneutralitetAlltsedan blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattadesav samma jordbrukspolitik som EU, men den har genomhögre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar kon-kurrenssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslårKristdemokraterna skattelättnader för eldningsolja, el och diesel med 461miljoner kr , och år 2001.4.1.7 Åkeriers konkurrensneutralitetDen svenska åkerinäringen lider svårt av de olika konkur-rensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. Försvenskt vidkommande är det främst konkurrensen med danska och holländ-ska åkerier som är kännbar, men även östländer som inte tillhör EU, somPolen, har en åkerinäring som arbetar under andra villkor än den svenska.Risken är stor att svenska åkerier flyttar utomlands, på samma sätt som vitvingats vänja oss vid att svenska fartyg flaggats ut.Åkerinäringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med ca20 % för att svenska inrikesåkerier ska kunna konkurrera på liknandekostnadsvillkor som bland andra danska åkerier har. Åkerinäringen harföreslagit åtgärder som att sänka sociala kostnader, sänka energiskatten påMK 1-diesel med /liter, samt sänka fordonsskatten till EU:sminiminivå för de fordonskombinationer som inte har denna nivå på skattidag, liksom att ytterligare sänka skatten för fordon med "vägslitagevänlig"luftfjädring eller motsvarande. Åtgärder måste också vidtas för att driva likavillkor för åkerinäringen inom EU-samarbetet. Regeringen bör återkommamed en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk och utländskåkerinäringI budgetalternativ anslås fr o m 200 mkrför , samt vardera för och som enberäkningsram för åtgärder i avvaktan på långsiktiga åtgärder förkonkurrensneutralitet för åkerinäringen.4.2 SjuklöneperiodenAlla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direktpålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp löne-kostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraftmed omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför villKristdemokraterna hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter.Kristdemokraterna avvisade regeringens förslag om förlängd arbets-givarperiod vid anställdas sjukdom från 14 till 28 dagar.När regeringen återställde sjuklöneperioden innebar det att man erkände attdet var ett misstag att förlänga den.Kristdemokraterna välkomnade en återställd sjuklöneperiod, men inte detsätt som regeringen finansierade detta på, nämligen höjda arbetsgivar-avgifter. Att ge med den ena handen och ta tillbaka med den andra ger intede positiva nettoeffekter som behövs för att nya jobb ska kunna växa fram.Arbetsgivaravgiften bör sänkas, särskilt för mindre företag.4.3 BolagsskattMed målsättningen att bedriva en skattepolitik som skapar nya jobb är detmycket angeläget att göra reformer så att de mest skadliga skatterna kanminskas och helst helt elimineras från näringslivet. be-dömer det så angeläget att kunna ta bort dubbelbeskattningen på utdelnings-inkomster för både fysiska och juridiska personer och att kunna slopa förmö-genhetsskatten att vi förordar att nivån på bolagsskatten höjs till somdelfinansiering av dessa båda förslag.