mot · GM02Sk308 · 1998-10-28 00:00:00 — Skillnaderna mellan att ha barn ochatt inte ha barn har ökat.Denna utveckling är en viktig orsak till att vill att ett kom-mande skattesänkningsutrymme ska användas för att stärka barnfamiljernasekonomi. Ett särskilt stöd till barnfamiljerna om per barn och årska införas. Detta ökar barnfamiljernas nettoinkomst med i genomsnitt ca2,. Dessa betyder relativt sett mera för låginkomsttagare.Under förra mandatperioden ökade skattetrycket kraftigt för låg- ochmedelinkomsttagare. Inkomstskattetryckets ökning på låginkomsttagareframgår av diagram 1. Till detta kommer att andra skatter än inkomstskattenockså har ökat.Diagram 1 Skatten för en låginkomsttagare 1994-98Inkomstskatt och egenavgifter i procent av lönenKälla: KonsumentverketDet finns således anledning att lätta på skattetrycket, särskiltför låg- och medelinkomsttagare.Detta skulle kunna ske genom att grundavdraget höjs. En generell höjningav grundavdraget medför dock stora negativa effekter på statsfinanserna. Detär uppfattning att en generell höjning av grundavdraget av sådanstorlek att den skulle innebära någon verklig lättnad för låg- och medel-inkomsttagare inte nu kan rymmas inom en ansvarsfull finanspolitik. Detskulle kräva skattesänkningar om flera tiotals miljarder kronor.Men en riktad höjning till låg- och medelinkomsttagare skulle vara möjlig.Det skulle dock innebära att avtrappningen av (det höjda) grundavdragetmåste bli skarpare . Med ett snabbare avtrappat grundavdrag skullemedelinkomsttagare på nytt drabbas av marginalskatteeländet. Nackdelarnamed att gå tillbaka till marginaleffekter är så stora attdettamåste undvikas. Vårt val har istället blivit en generell skattesänkning förallai form av en allmän skattereduktion, dvs ett avdrag på skatten, om 3 000kronor per person och år.Sammantaget ger de båda åtgärderna tillsammans en realinkomstökningper individ om bortåt . Därmed återhämtas också de inkomstförlustersom gjorts . En i kronor lika stor skattereduktion ärrelativt sett viktigast för låginkomsttagarna. För låginkomsttagarna ger det eninkomstökning efter skatt om . För höginkomsttagarna blir ökningenbetydligt lägre, . Åtgärderna innebär därmed en inkomstutjämningefter skatt.En lika stor skattereduktion för alla innebär vidare att marginalskatten inteskärps.Tabell 4 Inkomstökning per individ med FolkpartietsförslagProcentuell ökning av nettoinkomsten per personTaxeradförvärvs-inkomst MedbarnstödetMedskattereduktionMedbåda 50 000-100000 7,0 6,4 13,4 100 000-150000 3,9 3,7 7,6 150 000-200000 2,7 2,8 5,5 200 000-250000 2,0 2,2 4,2 250 000-300000 1,8 2,1 3,9 300 000-350000 1,5 1,5 3,0 350 000-400000 1,3 1,3 2,6 400 000- 1,0 1,0 2,0Genomsnitt 2,4 2,4 4,8En tvåbarnsfamilj får med skattepolitik enskattelättnad om eller permånad. Detta är en avsevärd förbättring av barnfamiljernasekonomi.Tabell 5 Skattelättnad med FolkpartietExempel 1Mellanstadielärare 17 000 krSjuksköterska (deltid) " 13 000 kr2 barnNetto av lön , sammanlagt 19 600 krNettotillskott genom förslag: 12 000 krMotsvarar i proc. ökning av familjens netto av lön ca 5 %Exempel 2Handelsanställd (deltid) Månadslön 10 000 kr1 barnNetto av lön 6 800 krNettotillskott genom förslag 6 000 krMotsvarar i proc. ökning av familjens netto av lön ca 7,5 %De inkomstökningar som detta innebär medför att ett antal individer kanslippa beroende av socialbidrag.Tabell 6. Antal hushåll som lyfts ursocialbidragsberoendeGifta, 2 arbetar ca 5 300därav utan barn ca 500 med barn ca 4 800Gifta, 1 arbetar ca 5 000därav utan barn ca 500 med barn ca 4 500Gifta, ingenarbetar ca 900därav utan barn - med barn ca 900Ensamståendemän ca 9 800därav utan barn ca 8 900 med barn ca 900Ensamståendekvinnorca 15800därav utan barn ca 6 800 med barn ca 9 000Familjer < 100därav utan barn - med barn < 100Summaca 37000därav utan barnca 16 700 med barnca 20 200Av de ca 37 000 hushåll som skulle slippa socialbidraghandlar det således om drygt 16 000 hushåll utan barn ochöver 20 000 hushåll med barn.Antalet berörda personer skulle uppgå till uppemot 100.000, varav nästanhälften är barn.De som kommer ut ur socialbidragsberoende får också kraftigt minskademarginaleffekter eftersom marginaleffekten för socialbidragstagaren är100 %.Tillbaka till skattereformenFolkpartiet står självfallet fast vid skattereformensintentioner, dvs att av löntagarna skabetala statsskatt. Det kräver att den sk brytpunkten höjs. Ommöjligt bör detta genomföras , i annatfall därefter.FastighetsskattenFastighetsskatten har varit föremål för ettantal mer eller mindre osannolika turer. motsatte sig och Centerpartiethårdnackat oppositionens alla förslag till förbättringar avfastighetsskatten. Kombinationen av höjda taxeringsvärdenoch höjd skattesats fick helt orimliga effekter för många, isynnerhet fastboende i skärgårdarna. Efter massiva protesterlade Socialdemokraterna och fram ett förslagmed tillfälliga sänkningar för de värst drabbade - så illagenomarbetat att Lagrådet underkände förslaget. Och trotsatt ett viktigt motiv till uppgörelsen med sadesvara att fastighetsskatten därefter inte skulle kunna ändrasinom överskådlig tid, så föreslås nu tillfälliga sänkningar förflerfamiljsbostäder.Folkpartiet tillhör inte dem som förespråkar en helt slopad fastighetsskatt,men vi anser att systemet måste göras om. Vi avvaktar de förslag som denparlamentariska utredningen om fastighetsskatten kommer att lämna.Införande av schablonbeskattning bör exempelvis genomlysas ordentligt.Det är emellertid nödvändigt att snabbt lindra fastighetsskatten för demsom drabbats hårdast av de senaste årens höjningar. För detta ändamålavsätter vi ett belopp som är fem gånger större än det regeringen föreslagit,vilket skapar utrymme för de mer rejäla skattelättnader som behövs. Vårtförslag om sänkt förmögenhetsskatt innebär dessutom en lättnad för mångavanliga husägare.SkatteväxlingFolkpartiet är positivt till s k grön skatteväxling. Ett viktigtinslag i den stora skattereformen 1990/91 var just höjd skattpå energi och miljöförstörelse samt sänkt skatt påarbetsinkomster. var också det första parti somföreslog införande av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Under förra mandatperioden höjde regeringen en rad energi- och miljö-skatter, dock utan att föreslå sänkta arbetsgivaravgifter. För att en skatteväxling ska vara lyckosam krävs förstås delsatt skatten på arbete verkligen sänks, dels att viktiga konkurrentländer gårfram i ungefär samma takt med höjda avgifter på miljöfarlig verksamhet. Iannat fall finns en risk att miljöfarliga verksamheter flyttar till det land somhar lägst miljöskatter. Miljöproblemen är gränsöverskridande och vi libera-ler ser EU som ett effektivt instrument att bland annat genom beslut omgemensamma miljöskatter åtgärda problemen. Vi anser att regeringenkraftfullt bör driva kravet om en gemensam koldioxidskatt inom EU.Det måste löna sig att varahederligVarje år går staten och kommunerna miste om storaskatteintäkter - i runda tal - som en följdav omfattande skattefusk. Dessutom betalas ut mellan6,5 och i "felaktiga bidrag". Intressetoch viljan att handla rätt och riktigt behöver återupprättas.Från liberala utgångspunkter handlar det inte bara om att få in merskattepengar till angelägna välfärdsutgifter som vård och skola. Det handlarom att hederliga medborgare skall skyddas mot att andra skor sig på hanseller hennes bekostnad, att försvara en sund marknadsekonomi och rättvisavillkor för småföretagare - och att upprätthålla ursprungliga normer ochambitioner i välfärdspolitiken. I ett liberalt samhälle ska människor somarbetar, eller driver företag, och betalar skatt känna sig förvissade om att debehandlas på lika villkor som andra. De måste känna sig förvissade om attskatterna de betalar hamnar rätt.Det är allmänt känt att svartjobb inom sektorer som hantverk ochhushållsarbete är vanligt förekommande. Det rör sig dels om småföretagareoch hantverkare som byter tjänster med varandra, dels om privatpersonersom medvetet köper tjänster "utan kvitto", som t ex bilreparationer ellerstädning. I vissa fall köper människor "svart" utan att veta om det - t.ex. hosfrisören, på restaurangen eller i taxin.För småföretagare i tjänstebranscher som riktar sig främst tillprivatpersoner - restauranger, taxi, snickerifirmor etc - är det svårt att varaärlig om konkurrenterna pressar sina priser genom att t ex anlita svartarbetskraft, fiffla med taxametern eller avstår från att redovisa allainkomster.I en rapport från framhåller t ex i Skåneatt bruket av svart arbetskraft inom restaurangnäringen är mycketomfattande. Vid kontroller mot restauranger i uppgav enpåfallande stor andel av personalen att de vikarierade tillfälligt eller att detvar de arbetade, osv. Sannolikt har många småtjänsteföretagare svårt att överleva om de följer gällande regler.Vi tycker att det är hög tid att ta fusket och svartjobben på allvar.Självfallet spelar reglerna i skatte- och bidragssystemen en stor roll förmänniskors benägenhet att handla rätt och riktigt. Det är t ex uppenbart attskattereglerna för hushållstjänster upplevs som helt orimliga av de flesta,tröskeln för att köpa tjänsterna svart blir därför låg.Vår politik - skattelättnader för hushållstjänster, slopad förtida moms,sänkta arbetsgivaravgifter i den privata tjänstesektorn - innebär viktiga stegmot ett samhälle där ett hederligt beteende lönar sig bättre. Våra förslag omatt minska och förenkla regler som rör företagandet minskar också riskernaför missförstånd om vad som faktiskt gäller.Vi föreslår dessutom att skattemyndigheten och försäkringskassorna fårökade resurser, 150 miljoner respektive mer än medregeringens förslag, för effektivare kontroll och upplysning.Slopa generalklausulenEn förutsättning för ett fungerande skattesystem är att detfinns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Detligger i alla medborgares intresse att skattemyndigheternahar ambitioner att motverka skattefusk. För oss liberaler ärdet emellertid centralt att denna strävan inte kränker denenskildes integritet och rättssäkerhet.Den s k generalklausulen avskaffades av den förra borgerliga regeringen.Därefter har den återinförts - och skärpts - av Socialdemokraterna. Vi anseratt den står i strid med fundamentala principer som syftar till att förhindragodtycklig maktutövning. Dess tillämpning är svårbegriplig och heltoförutsägbar för de skattskyldiga. I rättssäkerhetens idé ligger att reglernaska vara fasta och klara så att medborgarna därigenom kan förutse och förståkonsekvenserna av sitt handlande. Människor måste ha förutsättningar attkänna till var gränsen går mellan tillåtet och förbjudet och klart veta vilkasanktionerna är om bestämmelserna överträds. Generalklausulen bör därföravskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattepolitikens inriktning,12. att beslutar att ersättning för tjänster som utförs i det egnahemmet skall berättiga till skattereduktion i enlighet med vad som anförts imotionen, 13. att beslutar sänka arbetsgivaravgifterna i enlighet med vadsom anförts i motionen, 14. att beslutar att statsskatten skall vara högst ,15. att beslutar avskaffa dubbelskatten på aktier, 16. att beslutar om en sänkning av förmögenhetsskatten i enlighetmed vad som anförts i motionen, 17. att beslutar om ändrade regler för fåmansbolagen i enlighetmed vad som anförts i motionen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda möjligheterna till uppskov medbolagsskatten i vissa fall,29. att beslutar ändra reglerna för momsbetalningar i enlighet medvad som anförts i motionen, 110. att beslutar avskaffa sociala avgifter på vinstandelar iföretagen, 111. att beslutar höja avdragsrätten för sparande i privatapensionsförsäkringar till 1,5 basbelopp, 112. att beslutar avskaffa skattetillägget för fel imomsredovisningen,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reglerna för företagare med hemmet somarbetsplats, 214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare F-skatteregler, 215. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare, 116. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en återgång till skattereformens intentioner, 117. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt fastighetsskatt, 118. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en grön skatteväxling, 119. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att motverka svartarbete och skatteundandraganden,220. att beslutar avskaffa generalklausulen.2Stockholm den 28 oktober 1998Lars ()()()()()()()()1Yrkandena 1-7, 9-11 och 15-18 hänivisade till FiU.2Yrkandena 8, 12-14, 19 och 20 hänvisade till SkU.