mot · GM02Kr519 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr519av m.fl. (m)Idrottens villkorInledningIdrotten är med sina cirka 3 miljoner medlemmar denverksamhet som organiserar flest människor i . Icirka 22.000 idrottsföreningar, varav mångaflersektionsföreningar, arbetar omkring en halv miljon ideelltarbetande ledare.Ingen annan verksamhet engagerar så många ungdomar. Totalt är av samtliga barn och ungdomar mellan sju och engageradeinom den organiserade idrotten. året om samlar ideellt arbetandeledare barn och ungdomar till närmare 20.000 aktiviteter runt om i landet. Påårsbasis blir det sju miljoner lokala ungdomsaktiviteter.Idrotten har stor betydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrottenblir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrartill fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättrehälsa. Den aktiva idrotten medverkar bland annat till attungdomar avhåller sig från för dem själva och samhälletskadliga verksamheter som exempelvis drogmissbruk.Idrotten bidrar till friskvården genom att stimulera tillregelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter.Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol- och drogfriamiljöer. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitetökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust attlära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritidenfår ett rikare innehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare,, radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamhetenpå olika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörerutomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilderför den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.Idrottsrörelsens ställningoch det ideella arbetetSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt förpolitiska partier att engagera sig för de framtida villkoren föridrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock avavgörande betydelse att komma ihåg att det ideellaengagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja och integenom styrning från krafter utifrån. Den svenska idrottenmåste även ges möjlighet att agera självständigtoch ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll,inriktning och mål.Mot denna bakgrund finns det anledning att känna oro för vissa av deförslag som lämnats av . De präglas av en vilja att politisktstyra idrottsrörelsen genom att formulera s.k. verksamhetsmål och genom attöka styrningen av hur idrottsanslaget fördelas. Sådana ambitioner måste av-visas.Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tackvare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten isamhällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagoroch krångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet tillföreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för det all-männa.RF beräknar att de 500.000 idrottsledare som arbetar ideellt lägger nedcirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar . Dessa ledare ställer ingakrav på betalning för sitt ideella arbete. Men om de gjorde det, och fick betaltmotsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta perår.Den bästa stimulansen sker genom att alla dessa ledare får se konkretaresultat av sitt arbete. När samhället, som skedde under de borgerligaregeringsåren , underlättar för föreningslivet att få ökade intäkterfrån spel- och lotteriverksamhet, är det ett konkret exempel på hur verksam-heten i föreningslivet underlättas. Andra exempel från de borgerliga reger-ingsåren är utjämnande av orättvisor i momssystemet som tidigare drabbatbland annat bowling, golf och simning samt momslättnader för resor ochtransporter vilket direkt kommer idrotten till godo. Ytterligare ett exempel ärbingoskattens avskaffande.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till unga idrotts-utövare och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar och tävlar. Mensedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt. förlorardärigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. De som drabbas avdetta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet.För samhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inomidrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift iattbättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad.Ett grundläggandesamhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet avmedlemmarnas egna insatser och ideellt utförda arbete.Dessa faktorer är avgörande för idrottens framtidautveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, i förstahand på ideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd. Detdirekta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnar idrotts-rörelsen får inte vara styrande. Det är som tidigare nämnts utomordentligtviktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i något slagshalv-offentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden och demokratiskt uppbyggdrörelse.Egenfinansiering ger styrkaVillkoren för idrotten bör emellertid vara sådana attegenfinansieringsgraden blir större. Det minskarbidragsberoendet och ökar möjligheterna för idrotten attagera självständigt.Möjligheter till egenfinansiering är särskilt viktiga i tider när stöden fråndet allmänna reduceras eller dras in på alla områden i samhället. Samtidigtsom vi moderater understryker vikten av ett fortsatt betydande samhällsstödtill idrotten - markerat inte minst av statsanslagets hantering under densenaste borgerliga regeringsperioden då idrottsfrågorna handlades undermoderat ledning - så konstaterar vi att möjligheterna för idrotten att få bättreekonomi i första hand ligger i att egenfinansieringen kan ökas. Förslagen idenna motion, som i betydande grad också de utgör en fortsättning på ochuppföljning av den senaste borgerliga regeringens arbete, syftar därför till attstärka den svenska idrottsrörelsen i första hand genom åtgärder som minskarbidragsberoende och rundgång samt underlättar en ökad egenfinansiering avverksamheten.Moderat idrottspolitik1991-94Grunden för den borgerliga regeringens åtgärder vad gälleridrottens ställning och idrottens ekonomiska förutsättningarbyggde i stor utsträckning på den moderatakommittémotionen "Bättre villkor för idrotten" från januari1991.En grundtanke i denna var att stärka idrottens oberoende ställning. Motden bakgrunden avskaffades regeringens tidigare ombud i riksidrottssty-relsen. Den detaljstyrning som tidigare präglade budgetpropositionerna över-gavs till förmån för en självständig bedömning av prioriteringar inomRiksidrottsförbundet (RF). Ambitionen var vidare att stärka idrottens ochövriga ideella organisationers möjlighet till egen finansiering på traditionellaoch nya områden. Därigenom skulle också det ekonomiska oberoendet kunnaöka.Den borgerliga regeringens arbete inriktades på att genom framför alltförbättringar av möjligheten att utnyttja spelmarknaden stärka de ekono-miska förutsättningarna för ideell verksamhet. I det följande redovisas ipunktform några av de åtgärder som genomfördes:? Bingoskatten slopades.?? Skatteregler som särskilt avsåg idrotten förenklades.?? Mervärdesskatten på hotell- och transporttjänster sänktes till .?? Mervärdesskatten på tillhandahållande av lokaler för idrott slopades.?? Spel genom s.k. värdeautomater tilläts. Överskottet skall i sin helhet gåtill ideella organisationer.?? Lotterilagen reformerades för att förenkla och förbättra reglerna för deideella organisationernas lotterier.?? Tipstjänst skulle överlåtas till de ideella organisationerna med RF somdominerande ägare. ?Skillnad i synen på idrottenDet är stor skillnad mellan den moderata ochsocialdemokratiska synen på det ideella arbetet inom olikafolkrörelser. Socialdemokraternas politik förefaller betraktafolkrörelser av olika slag som delar av ett näst intillkorporativt system. För oss moderater är principen om deideella organisationernas, och därmed idrottsrörelsens, friaställning lika viktig som kravet på en stor individuell frihet.Socialdemokraternas syn på hur man vill se idrotten i en beroendeställningtill politiken var mycket tydlig i de budgetpropositioner som avlämnadesunder 80-talet och fram till regeringsskiftet . Detaljrikedomen i dedirektiv som följde med det statliga anslaget var betydande.Dessutom utsåg, som tidigare nämnts, den dåvarande socialdemokratiskaregeringen två ombud vars uppgift var att fungera som observatörer i riks-idrottsstyrelsen. Som ett led i att öka idrottsrörelsens självständighet upp-hörde denna ordning under den borgerliga regeringen.Den borgerliga regeringen gav också idrotten ökad möjlighet att genomegna beslut fördela statens anslag till idrotten. En för oss moderater naturligföljd av synsättet att idrotten skall vara fri och oberoende - och att den harkompetensen att på bästa sätt hantera dessa frågor. Med den socialdemokra-tiska regering som tillträdde 1994 fick åter klåfingrighet och "pekpinnar"styra statens anslag till idrotten.Samtidigt som anslaget till idrotten minskat har man undanröjt denborgerliga regeringens och den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut attöverlåta Tipstjänst till idrotten och övriga ideella organistioner. Därmed haråter beroendet av det allmänna ökat som anslag på såväl statligsom nivå skärs ned. Den blygsamma ökningen av stödet frånSvenska Spel kompenserar inte detta. Dessutom har den beslutade vinst-delningen vad gäller nya spel skjutits upp.Idrottens roll i skolanÄmnet idrott och hälsa har en stor betydelse för elevernasharmoniska utveckling såväl fysiskt som psykiskt ochsocialt. Genom vistelse i naturen och underfriluftsverksamheten skall eleverna få upplevelser, kunskaperoch erfarenheter som skall stimulera intresset för friluftsliv,natur och miljöfrågor. För de mindre barnen skall leken gesett stort utrymme. I undervisningen skall grundläggandefärdigheter i olika idrottsgrenar ges med syfte att stimuleratill idrottslig verksamhet även utanför skolan. Detta ärsärskilt viktigt genom att arbetslivet blir alltmer datoriseratoch maskiner gör många uppgifter som människan tidigaregjorde med kroppsarbete. I ämnet bör man också ta uppfrågor som rör sunda levnadsvanor som en väg till hälsa ochvälbefinnande.Enligt vår mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett stort utrymme iskolan. Eleverna bör stimuleras till att använda utrymmet av sitt eget val förämnet. Framför allt gäller det den grupp elever som inte har någon hobbymed idrottsinriktning på sin fritid. Idrott och hälsa är ett ämnesövergripandeämne. Det går alldeles utmärkt att undervisa i lärarlag genom att exempelvisidrottsläraren, hushållsläraren och biologiläraren med sina olika kunskaperkan ge ämnet dess rätta bredd. Det är viktigt att betydelsen av idrott i skolanslås fast även i ett perspektiv av att det lokala inflytandet över utformningenav undervisningen ökar.När det gäller gymnasieskolan vill vi peka på de möjligheter som finns förkommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasier eller samverka omregionala idrottsgymnasier. Det kan man göra genom att använda det lokalatillägget och det individuella valet.Forskning och högreutbildning påidrottsområdetIdrotten berör som största folkrörelse en lång radolika kunskapsområden allt ifrån fysiologi, medicin ochteknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner överalla dessa områden och är en förutsättning för idrottensutveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott sombredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull ocksåkring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen.Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kringkvinno- och jämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minstviktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottensledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för vårabarn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna gesgoda möjligheter till utbildning som står på en solidvetenskaplig grund.Skapandet av ) och inrättandet av ensjälvständig Idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning. Denna har emellertid ännu inte givits nödvändiga resurser.Idrottsforskningen har framför allt finansierats av idrottsrörelsensjälv. Med tanke på idrottens bredd och samhälleliga betydelse bör dennaforskning i hög grad vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhälletmedan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottensegna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ettinfly-tande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödja forskning på idrotts-relevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att se Idrotts-högskolan i som ett nationellt centrum för idrottslig kunskaps-utveckling. Undervisningen skall vila på aktuell vetenskaplig grund och ettnära samarbete med andra forskningsinstitutioner i och interna-tionellt.HandikappidrottHandikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givnaplats inom den samlade idrottsrörelsen. I vårt land finns i dag428 föreningar med omkring 70 600 medlemmar. 20 olikaidrottsgrenar är organiserade med egnamästerskapstävlingar.Stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse att än fler människor medhandikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan i skolåldern kunnadelta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärar-utbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhåller medel för sin verk-samhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del av statensanslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del av anslaget somSHIF erhåller är rimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökningav intäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten, går till handikappidrotten.Elitidrott och olympiskaspelElitidrotten har i flera avseenden stor betydelse. Den skaparförebilder för ungdomar och andra, skapar större intresse förbreddidrotten och inspirerar till motionsidrott. Den är ettfritidsintresse för många medborgare. Den kan vara ett led ien marknadsföring av som i sin tur till och med kanförbättra exportmöjligheterna. I vissa fall ärförutsättningarna för elitverksamheten goda, men i mångaidrotter är det stora svårigheter att finansieraelitverksamheten.Sverige har ansökt om att få arrangera och sommarspel men inte tilldelats arrangörskapet. Detär beklagligt, eftersom i skulle kunna ge stora positiva effekterför samhället i stort - inte minst ekonomiskt - och för idrotten. För att stärkakommande ansökningar bör enligt vår mening staten engagera sig mer i detskede där en ansökan byggs upp.De initiativ som tagits för att möjliggöra en starkare satsning påelitidrotten är positiva. Internationella framgångar för svenska idrottsutövareger positiva effekter för bilden av som fler kan stimulerasatt ägna sig åt idrott. Det är viktigt att staten deltar i detta arbete.Idrottens internationellaagerandeDen svenska idrotten har allt mera engagerat sigi internationellt arbete. Att detta sker även fortsättningsvis ärav stor betydelse för att det svenska inflytandet skall kunnaöka. Det gäller för RF och specialförbunden att utveckla dennödvändiga kompetens som krävs för att hävda svensk idrotti av ökande internationalisering.Ett betydelsefullt område är utvecklingen inom den Europeiska unionenEU. Riksidrotten och specialförbunden har här en viktig uppgift i att föra utinformation om integrationens möjligheter och svårigheter till idrottsrö-relsens olika led.Detta arbete bör enligt vår uppfattning stödjas av regeringen. Under denborgerliga regeringen verkade en arbetsgrupp, EG och idrotten. När Sverigenu blivit medlemmar i är det för idrottens utveckling av stor betydelse attvåra intressen i gemenskapen följs upp och bevakas såväl av företrädare föridrotten som för Regeringskansliet.Ett exempel på vikten att följa utvecklingen och vara beredd att görainsatser är den s.k. . Slutsatserna i detta utslag tar sin utgångs-punkt i idrotten som kommersiell underhållning. Så är det naturligtvis också imånga fall. I och övriga nordiska länder fungerar emellertid idrottenutan de gränser som finns i många andra länder mellan den rent ideellabreddidrotten och den helt eller delvis kommersiellt inriktade elitidrotten.Effekterna av "" blir därför sannolikt hårdare i länder somSverige. Det bör enligt vår uppfattning vara regeringens inriktning inomarbetet i EU att få till stånd regler som tar hänsyn till den nordiskastrukturenvad gäller idrotten.Den borgerliga regeringen anslog extra medel tillidrottens internationella arbete, bland annat för insatser i och denya demokratierna i Öst- och . De insatserna bör följas upp.Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medförkostnader av skilda slag förutom de ideella arbete som läggsner. Det gäller inköp av redskap, utrustning, lokalaanläggningshyror, löner och ersättningar till vissa anställda,kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt ocharbetsgivaravgifter etc.? De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort:?? Deltagaravgifter och entréavgifter med mera.?? Frivilliga bidrag av olika slag.?? Lotteriverksamhet, bingospel med mera.?? Statliga och kommunala bidrag.?? Olika former av sponsring.?? Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning avidrottsmaterial. ?Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas ochförbundens möjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor.Ett sätt att minska såväl de offentliga utgifterna somkostnaderna för idrotten är ett övertagande av anläggningarhelt eller vad avser driften. Frivilliga insatser kan ge ettbättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar.Det statliga och kommunala stödet till föreningar och förbund är omfatt-ande. påverkas utvecklingen av dessa bidrag självfallet av denallmänna ekonomiska utvecklingen och det statliga respektive det kom-munala budgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrigideell verksamhet är lotterier. På detta område har emellertid staten genomsina spelbolag tagit tillvara möjligheterna att bidra till en total expansion avspelmarknaden och ökad andel för de statliga spelen.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkat självfallet idrottsrö-relsens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högt skatteuttagminskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilliga bidrag,deltagaravgifter och entréavgifter.Den skilda syn på de ideella organisationernas ställning som finns mellanmoderater och socialdemokrater påverkar naturligtvis också inställningen tillhur organisationernas verksamhet skall kunna finansieras. Även i dagenssämre ekonomiska klimat föredrar Socialdemokraterna uppenbarligen attorganisationerna skall förbli förhållandevis bidragsberoende. Därmed blir deutlämnade åt politiska beslut, särskilt i ekonomiskt besvärliga tider. Det ärårets budgetproposition ett beklagligt bevis för.Den moderata grundsynen är att idrottsrörelsen och övriga ideella orga-nisationer skall få ett större utrymme och bättre förutsättningar för finansi-ering genom egen verksamhet.Större andel avspelmarknadenSpelmarknaden i omfattar cirka 25-30 miljarderkronor . har de ideellaorganisationernas andel av marknaden minskat kraftigt.Lotteriutredningen fastslog : "Om de statligalotterierna och totalisatorspelen tillåts öka påsamma sätt som finns det enligt vår mening risk fören ogynnsam utveckling för den ideella sektorn. Det statligaspelet bör därför inte tillåtas att ytterligare breda ut sig på deideella spelens bekostnad." Utvecklingen fortsatte emellertidunder genom främst nya spelformer introduceradeav de dåvarande statliga spelbolagen . har denna utveckling iviss mån vänt. Genom Bingolotto tillförs nu idrotten ochandra organisationer betydande medel. Det räcker emellertidinte som kompensation för utvecklingen under 1980-talet.En förutsättning för större möjligheter till egenfinansiering inomidrottsrörelsen och övriga ideella organisationer är att den större delen av dentotala spelmarknaden blir tillgänglig. Det var mot denna bakgrund den förraregeringen reformerade lotterilagstiftningen med utgångspunkt i den senastelotteriutredningens förslag. Reglerna förenklades och en ny spelform -värdeautomater - där överskottet i sin helhet skulle gå till ideella organisa-tionerna tilläts. Denna möjlighet har emellertid förfuskats av den social-demokratiska regeringen. bör därför erinra regeringen om deutfästelser som lämnats.Den borgerliga regeringen föreslog och beslutade våren 1994om ett överförande av AB Tipstjänst till de ideella organisationerna. Efterregeringsskiftet stoppades denna process av den nya regeringen.Fullfölj riksdagsbeslutet omTipstjänstDet finns två grundläggande skäl för beslutet om attöverföra AB Tipstjänst till de ideella organisationerna. Detförsta var att förutsättningarna för en ökad andel avspelmarknaden för ideella organisationer skulle förbättrasgenom att den ökning av Tipstjänsts överskott som sker efterägandeöverföringen i sin helhet skulle tillfalla de ideellaorganisationerna.Det andra skälet var att Tipstjänsts möjligheter att utveckla nya spel för attupprätthålla en bra kompetens inom företaget hade varit starkt begränsade.På grund av debatten om statens successiva ökande andel av spelmarknadenhar kritiken mot nya tänkbara spelformer från de statliga spelbolagen varitomfattande. Ett exempel var debatten om Tipstjänsts nya spel - Tipsbingo.Genom ägandeöverföringen skulle också denna fråga lösas genom att nyaspelformer som skulle öka Tipstjänsts andel av spelmarknaden och derasöverskott i sin helhet skulle tillfalla ideella organisationer. Därmed skulleockså det starka behovet att bibehålla en hög kompetens inom vadgäller spel tillgodoses.Utgångspunkten var att överförandet skulle ske på ett sådant sätt att statensnuvarande intäkter från Tipstjänst i princip bibehålles genom en koncessions-avgift. Denna borde bestämmas med en viss rabatt, som finansierades avöverskottet från spel med värdeautomater. Av Tipstjänsts överskott bör enviss begränsad andel gå till fördelning bland sådana organisationer som integenom ett direkt ägande fick del.Den socialdemokratiska regeringen avbröt arbetet på att finna former föratt överföra ägandet av Tipstjänst till idrotten och övriga ideella organisa-tioner. I stället föreslog man, vilket den nya riksdagsmajoriteten ocksåbeslutade, att AB Tipstjänst och skulle slåssamman. Beslutet att bibehålla det statliga ägandet av Tipstjänst skulle enligtregeringen kompenseras genom att ett vinstdelningssystem där det statsägdabolagets vinster delas mellan staten och föreningslivet skulle införas. Så hardet emellertid inte blivit.Reglerna för vinstdelningen skulle för övrigt kunna ändras genomriksdagsbeslut och skulle därför inte alls ge samma ekonomiska stabilitetsom ett ägaröverförande av Tipstjänst. Sammanslagningen har genomförtsoch AB har bildats. Det innebär emellertid inte att enöverföring enligt i princip riksdagsbeslutet är omöjligt. Det kan skeendera genom en uppdelning av företaget och att ägandet av den del som varTipstjänst överförs. En annan väg är att bilda en stiftelse som äger ABSvenska Spel och där framtida överskott av de spel som är idrottsrelaterade(utöver de intäkter staten har ) går till idrotten.