mot · GM02Ub453 · 1998-10-28 00:00:00 — Arbetsgruppenkonstaterar att studenterna är mycket missnöjda med hur deras möjlighetertill inflytande ser ut, att studenterna inte vet hur de kan påverka högskolanoch arbetsgruppens slutsats är att det huvudsakliga problemet består ihögskolans syn på studenternas roll och ställning inom högskolan.Studenterna känner att de inte tas på allvar och att de inte respekteras.Många studenter känner sig frustrerade över att deras åsikter, synpunkter ochförslag varken efterfrågas eller bemöts med intresse eller respekt.Arbetsgruppen konstaterade vidare att studenternas inflytande inte ses somen naturlig och självklar del i högskolans arbetsformer, att det inomhögskolan finns ett motstånd mot att ge studenterna ett ökat inflytande ochatt den dynamik studenterna skulle kunna tillföra högskolan inte tas tillvara.Arbetsgruppen poängterar att ett kunskapssamhälle måste utbilda kreativaoch kunskapssökande människor, och ser studentinflytande som ett blandandra sätt att bibringas många färdigheter som värdesätts i samhälle ocharbetsliv såsom ett kritiskt förhållningssätt, problemlösningsförmåga,självständigt tänkande och förmåga att söka kunskap.Arbetsgruppen menar att en ny syn på studenten och studentens roll inomhögskolan måste etableras och att ett genuint studentinflytande innebär attstudenten ses som medansvarig och medaktör. Då måste studenternas åsiktersåväl efterfrågas som beaktas. För studenterna innebär det inte bararättigheter utan även skyldigheter att delta i verksamheten inom högskolan.Arbetsgruppen menar att det , när högskolan expanderar, finns behov avatt höja grundutbildningens status, främja forskningsanknytningen samtstärka studentens ställning för att undvika att studenterna och grund-utbildningen marginaliseras från den övriga verksamheten vid högskolan.4.1 Studenternas formella inflytandeCenterpartiet menar att grunden för ett optimaltstudentinflytande är ett gott formellt inflytande och anser attstudenterna skall ha rätt att som fullvärdiga ledamöter delta ialla styrelser och nämnder inom högskolan. Andelenstudenter i styrelser som högskolestyrelsen samtfakultetsnämnd bör uppgå till minst en tredjedel ochrepresentationen på lägre beslutsnivåer bör vara minst 50%av styrelsens ledamöter utöver ordföranden. Mot bakgrundav att antalet beredande organ inom högskolan på senare årökat och för att på allvar möjliggöra för studenterna att blimedaktörer, är det angeläget att studenterna även i dessaorgan bereds tillträde. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet instämmer i arbetsgruppens slutsats om att synen påstudenten och studentens roll i högskolan måste förändras så att studenternatillåts bli aktiva medaktörer. Av arbetsgruppens studie framgår attstudenterna inte främst är missnöjda med det formella inflytandet utan ärmissnöjda med sina egna direkta möjligheter att påverka utbildningen ochverksamheten vid högskolan. Det är mot denna bakgrund angeläget attarbetsgruppens analyser och slutsatser också leder till konkreta åtgärder vidlandets högskolor för att trygga också studenternas informella och dagligainflytande.4.2 Studentkårernas rollI en av arbetsgruppen beställd SCB-studie framgår att mångastudenter är kritiska till studentkårens roll. Studenternahävdar att kåren inte tillfredsställer sina medlemmars behovoch att informationen är bristfällig. De vet inte heller vemsom är deras företrädare eller vad kåren gör. Såväl strukturensom kårens attityd utpekas som hinder motstudentinflytande. Detta förhållande visar att kårobligatorietinte fyller den funktion som ursprungligen åsyftades.Förutom att det är principiellt fel att tvångsansluta studentertill en kår, talar dessa fakta också för att kårobligatoriet ärotidsenligt och bör avskaffas. Vid ett avskaffande avkårobligatoriet måste dock såväl den utbildningsbevakningoch det studiesociala arbete studenterna sköter somstudentinflytandet tryggas. Detta bör ges regeringen tillkänna.4.3 Studenternas rättssäkerhetHögskolorna bedriver i flera fall myndighetsutövning iförhållande till studenterna, vad beträffar antagning,examination, beviljande av studieuppehåll, rätt att fullföljautbildning, rätt till omtentamen, byte av examinator,tillgodoräkna sig poäng m.m. Högskolornas lokala regelverkmåste ses över oftare av JO och . Regler somrör studieuppehåll, antagning och rätten att genomgå provbör också regleras i högskoleförordningen på ett tydligaresätt.Högskolornas lokala regelverk finns inte alltid sammanställda ellertillgängliga vilket lett till stora skillnader i praxis mellan olika högskolorochmellan olika delar av samma högskola, vilket kan vara svåröverskådligt förden enskilde studenten. Givetvis bör högskolorna vara skyldiga attdokumentera sin praxis och också motivera alla beslut skriftligt. Det börankomma på regeringen att, om det behövs, göra erforderliga förändringar avhögskoleförordningen för att garantera detta. Detta bör ges regeringen tillkänna.För att skapa klarhet i de rättigheter och skyldigheter man som student haroch för att tydliggöra studentens rättsliga ställning kan det finnas skäl attinrätta en funktion som studentombudsman. Frågan bör belysas inom ramenför den studiesociala utredning som vi föreslagit ovan.5HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett klargörande av skillnaden mellan högskolormed vetenskapsområden och universitet,2. att hos regeringen begär förslag till enkvalificeringstrappa för prövning av examensrättigheter i enlighet medvad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag till ett anslagssystemsom bygger på förslaget om en kvalificeringstrappa i enlighet med vadi motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rekrytering av högskolelärare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om doktorsprogram vid högskolorna,6. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avhögskolelagen att pedagogisk utbildning blir obligatorisk för lärarevid högskolan i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskoledidaktisk forskning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undervisnings- och examinationsformer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en distanshögskola,10. att hos regeringen begär förslag till ett nyttresurstilldelningssystem för distansutbildning i enlighet med vad imotionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en obligatorisk introduktionskurs,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontakterna mellan högskolorna, näringslivetoch andra verksamheter i samhället,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av varje högskolekurs,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ekvivaleringssystem.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utbildning för akademiker medinvandrarbakgrund,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad forskningsbudget,17. att beslutar om sådan ändring av 16 § lagen omarbetslöshetsförsäkring (1997:238) att studenter som annars uppfyllerkraven för arbetslöshetsersättning också skall ha rätt till sådan underferier,118. att beslutar om sådan ändring av 6 c §socialtjänstlagen (1980:620) att studerande inte omfattas av kravet påatt delta i anvisad praktik, 219. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare regler för studentbostäder, 320. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överläggningar om hur bostadssituationen skallhanteras framgent, 321. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett enhetligt studerandebegrepp,22. att hos regeringen begär förslag till enarbetsskadeförsäkring som även omfattar studenter, 423. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler motsvarande jämställdhetslagen ihögskoleförordningen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om könsfördelning i tjänsteförslagsnämnderna,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beaktande av sökandetrycket viddimensioneringen av högskoleplatser,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett initiativ för att öka rekryteringen av män tillkvinnodominerade utbildningar,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en studiesocial utredning,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studeranderepresentationen i högskolansbeslutande och beredande organ,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kårobligatoriet,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskolornas praxis och dokumentation.Stockholm den 27 oktober 1998Lennart ()()()()()()1 Yrkande 17 hänvisat till AU.2 Yrkande 18 hänvisat till SoU.3 Yrkandena 19 och 20 hänvisade till BoU.4 Yrkande 22 hänvisat till SfU.