mot · GM02Sk671 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk671av m.fl. (v)SkattepolitikenSammanfattning ochinledningSkattepolitiken fyller flera viktiga uppgifter i vårt samhälle.Genom att ta ut skatter påverkar vi individers och företagssituationer. I motionen kommer att ta upp trecentrala funktioner som skatterna har.1. Skatterna skall finansiera statlig och verksamhet. En starkoffentlig sektor är avgörande för det svenska välfärdssamhället där alla,oberoende av klass eller kön, skall vara en del i det generella välfärds-systemet. Den offentliga sektorn är också viktig för kvinnors ställning påarbetsmarknaden, och har en stor del i den höga förvärvsfrekvensen förkvinnor.2. Genom att använda skatterna som ett redskap i fördelningspolitiken kanman uppnå minskade inkomstskillnader i samhället, både inom klass ochkön. Ett sätt att uppnå detta är genom att verka för en röd skatteväxling medhöjda skatter för höginkomsttagare och sänkta skatter för låginkomsttagare.På samma sätt höjs skatten för större företag och sänks för mindre företag.De mindre företagens roll stärks eftersom det troligtvis är de som kommer attväxa och stå för sysselsättningsökningen.3. Skatteuttaget måste ske med hänsyn till sysselsättningen och miljön. Föratt få till stånd en ökad sysselsättning krävs det förenklingar i skattesystemetoch i vissa fall även lättnader för främst småföretagen. För att minska vårmiljöbelastning och skapa en hållbar utveckling spelar en grön skatteväxlingen central roll.Statlig och kommunalverksamhetEn stark offentlig sektorDen offentliga sektorn har haft och har en central betydelseför det svenska välfärdssamhället. Under 1970-taletexpanderade den kommunala sektorn kraftigt. Efterfrågan påkommunala tjänster steg och kvinnor gick från hemarbeteoch ekonomiskt beroende till lönearbete och ekonomisktoberoende. Expansionen inom den offentliga sektorn hadestor betydelse för kvinnors möjlighet att komma ut påarbetsmarknaden och ökade antaletanställda i kommuner och landsting med ca 15 000 personerper år.De senaste årens stagnation och fall i sysselsättningen skapade kaos i deoffentliga finanserna. Den därav framtvingade budgetsaneringen har drabbatbåde statlig och verksamhet hårt. Trots ett ökat skatteuttag harbåde den statliga och kommunala verksamheten påverkats negativt genomstora besparingskrav. Besparingskraven har bl.a. inneburit minskadsysselsättning och det har då främst varit kvinnojobb inom den offentligasektorn som har gått förlorade. När vi nu kan se slutet på saneringsperiodenär det viktigt att vi säkerställer kvaliteten i skola, vård och omsorg och integer oss in på stora ofinansierade skattesänkningar som än en gång kanäventyra de offentliga finanserna. En stark offentlig sektor behövs ochVänsterpartiet ser positivt på de extra medel som kommunerna får tilldelade i1999 års budget.Offentliga och generellavälfärdssystemDen svenska skattekvoten - dvs skatter som andel av BNP -är hög i förhållande till andra länder. Det beror bl.a. på att vitill stor del betalar våra välfärdssystem via skatterna. ISverige har vi valt att ha offentliga system, som alla hartillgång till, i stället för privata lösningar. Offentliga ochgenerella välfärdssystem är något som vill slåvakt om. Det är viktigt att alla, rik som fattig, kvinna somman, kan känna sig trygg genom att vara en del i detgenerella välfärdssystemet.Till skillnad från flera andra länder har vi också många transfererings-system som är skattepliktiga, t.ex. sjukförsäkringen. har vi iSverige också många bidrag där andra länder istället har skatteavdrag. Dethär gör att den svenska skattekvoten är högre än i andra länder med liknandestorlek på den offentliga sektorn.Genom omfördelning i de generella välfärdssystemen garanteras varjeenskild individ ekonomisk trygghet. Stabila socialförsäkringssystem gör attmänniskor vågar söka sig nya vägar. har socialför-säkringarna blivit allt mindre heltäckande, inte bara genom nedjusteringar avnivåerna utan också genom att allt fler ställs helt utanför systemen. Vi är påväg in i ett system där välfärden inte längre bygger på solidaritet.Ett välfärdssystem som bygger på kollektiva lösningar blir ett gemensamtansvar. Ett gemensamt ansvar ger enligt vårt sätt att se de bästa förutsätt-ningarna för att bygga ett tryggt och solidariskt ansvar. För att kunna behållade generella och offentliga välfärdssystemen behövs skattepolitiken som ettredskap för att fördela om resurserna i samhället. Vad i motionen anförts omstatlig och verksamhet bör som sin mening ge rege-ringen till känna.Skatter som omfördelanderedskapOmfördelning över livetSkattepolitiken är ett av de främsta redskapen förfördelningspolitiken. Den måste upplevas som rättvis genomatt vara utjämnande och trovärdig för att den ska kunnaupprätthålla sin legitimitet.Till stor del innebär skatteuttaget en omfördelning av inkomsternaöver livet. En tredjedel av skatteintäkterna kommer tillbaka till hushållensamma år som skatterna betalas och av skatteintäkternakommer tillbaka direkt till individen över livscykeln. Det innebär att det baraär av skatterna som är en omfördelning mellan individer ochsom gynnar de fattigaste genom att de får ut mer i bidrag och social omsorgän de betalar in i skatt.De stora fördelningseffekterna kommer via en gemensam finansiering ochfördelning av de offentliga resurserna efter behov. Även en proportionellskatt som delas ut i bidrag lika för alla leder till en stark omfördelning. Högamarginalskatter, dvs. stark progressivitet ger inte så stora omfördelnings-effekter i pengar räknat. Men fördelningspolitiken handlar också om attskapa en solidaritet mellan individerna. Där är progressiviteten ett viktigtinslag för att öka samhällssammanhållningen. Dagens system med en statliginkomstskatt endast för dem med en inkomst över ett visst belopp leder sådan progressiv beskattning. tycker att det är bra med ensådan beskattning och har tidigare också framfört behovet av ytterligarenivåer för att förstärka det progressiva inslaget och få en mer rättvisfördelningspolitik. Vi har då också talat om en röd skatteväxling. Vad imotionen anförts om skattepolitiken som ett fördelningspolitiskt redskap börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En röd skatteväxlingInkomstbeskattningenGenom att höja skatten för höginkomsttagare och sänka denför låginkomsttagare kan inkomstskillnaderna i samhälletminska. har klassklyftorna ökat starkt iSverige. Det har visat sig vara den tiondel i samhället somtjänat minst som har drabbats hårdast.Framför allt är det hushållen i åldrarna ochbarnfamiljerna som har fått kännas vid kraftigainkomstminskningar . Statistik visar ocksåatt det är kvinnor anslutna till LO och TCO som har de lägstaarbetsmarknadsinkomsterna. De högsta inkomsterna har mänanslutna till TCO och . Det här innebär att enomfördelning har skett från låginkomsttagare tillhöginkomsttagare och från kvinnor till män. De ökadeorättvisorna gäller således både klass och kön.Sparkvoten har ökat dramatiskt och det är främst hushåll i dehögre inkomstskikten som har ökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttag somriktar in sig på de högre inkomstskikten kan därför huvudsakligen antaspåverka dessa gruppers sparande och inte hushållens totala konsumtion.Genom skattelättnader för de lägre inkomstskikten kan hushållens totalakonsumtion istället förväntas öka. förespråkar därför skatte-lättnader för lägre och normala inkomster.KapitalbeskattningenNär det gäller kapitalbeskattningen menar attdet finns fördelnings- och jämställdhetsskäl som talar förvissa förändringar. Ett borttag av sambeskattningen avförmögenheter skulle t.ex. vara positivt av jämställdhetsskäl.Det skattebortfall som i sådana fall uppstår skulle kunnakompenseras med förändrade förmögenhetsskatteskalor ochsänkt fribelopp.Vänsterpartiet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att undantadet s.k. arbetande kapitalet från förmögenhetsbeskattning. Den definition avarbetande kapital som regeringen gjort är emellertid inte helt lyckad och harmedfört att mångmiljardärer förmögenhetsskattebefrias. Vi anser att detbehövs en snävare definition av begreppet arbetande kapital. Vidare är detviktigt att olika aktieslag behandlas på likartat sätt när det gällerförmögenhetsbeskattningen. Vad i motionen anförts om det s.k. arbetandekapitalet bör som sin mening ge regeringen till känna.Ett problem som finns med kapitalbeskattningen är att kapital är enmycket lättrörlig skattebas. Genom internationella transaktioner ochskatteplanering kan kapitalägare försöka styra beskattningen dit skatten är sålåg som möjligt. Detta gör att det är viktigt att i internationellasammanhang och inom EU aktivt verkar för bättre samordning och kontrollav skatteundandragande. Vissa framgångar inom detta område har uppnåttsmen menar att det återstår mycket inom området att förbättra.Ett verksamt instrument vore att inom EU få till stånd en minimiskattesatsför kapitalbeskattningen. Vad i motionen anförts om behovet avinternationell kontroll och minimiskatteregler bör som sin meningge regeringen till känna.FöretagsbeskattningenDen röda skatteväxlingen innebär också en höjning avskatten för större företag och på motsvarande sätt ensänkning av skatten för mindre företag. Det är troligtvisfrämst de små företagen som kommer att stå förmerparten av sysselsättningsökningen i landet. Därför är detviktigt att underlätta för dessa så att de kan fortsätta attbedriva och utöka sina verksamheter. Vad i motionen anförtsom en röd skatteväxling bör som sin mening geregeringen till känna.Skatter och sysselsättningSamband mellan skatter ochsysselsättningEtt vanligt påstående är att höga skatter leder tillarbetslöshet. Om man tittar på arbetslösheten i olika länderoch jämför den med skatternas andel av BNP så upptäckerman att det inte finns något enkelt samband mellan högarbetslöshet och höga skatter. Arbetslösheten varierar mellanländer utan hänsyn till skattekvoten.Väljer man att titta på över en längre tidsperiod så kan man se attunder då skatternas andel av BNP ökade från tilldrygt , så finns det ingen trendmässig negativ effekt påarbetslösheten. I stället är det så att vi i hade full sysselsättningunderden period då skatten steg mest. Det här visar att skatter har mindre att göramed sysselsättningen och arbetslösheten än vad många ibland tror. Däremotkan skatterna ha stor betydelse för hur arbetslösheten fördelas könsmässigt.Minskade skatter som ger en minskad offentlig sektor leder till att framförallt kvinnojobb i kommunsektorn försvinner.Sänkt skatt på arbetskraftDet har kommit alltfler krav från bl a EU på att skatternamåste sänkas på arbetskraften för att få till stånd en ökadsysselsättning. Trots det så finns det inga klara bevisgenerellt för att sänkta arbetsgivaravgifter leder till ökadefterfrågan på arbetskraft. Utvärderingar har visat att man föratt få någon nämnvärd effekt måste ta till kraftigt sänktaarbetsgivaravgifter för att få ett positivt resultat påsysselsättningen.Naturligtvis kan resultaten variera beroende på i vilken sektor somförändringen sker. Speciellt inom vissa delar av den privata tjänstesektornskulle en sänkning av arbetsgivaravgifterna kunna ge en ökad sysselsättning.Detta gäller särskilt i branscher där personalkostnaderna är den störstautgiftsposten för företagen.Under 1997 lämnade tjänstebeskattningsutredningen sin analys avförutsättningarna för tjänsteproduktion och av olika gränsdragningsproblemvid selektiv beskattning av tjänster. Utredningen visar att det krävsytterligare diskussioner inom området för att ett väl fungerande system skakunna konstrueras. Sådana diskussioner kan med fördel ske i den arbetsgruppsom tillsätts för att ta fram konkreta förslag på sysselsättningsområdet.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagit att pengar skall reserverasför reducering av arbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektorn. Vi hari samband med att vi ställt detta förslag redovisat att vi vill undanta debranscher som har egen växtkraft, t.ex. databranschen. Vi har också avvisatalla förslag om skatteavdrag/pigavdrag eller sociala checkar för den som villutnyttja privata tjänster, t.ex. i hemmet.En annan framkomlig väg för ökad sysselsättning kan vara riktademomssänkningar. På så sätt kan man skapa en ökad efterfrågan vilket skullekunna leda till fler arbeten. har tidigare föreslagit att ensådanmomssänkning införs inom restaurangbranschen dels för att öka efterfråganoch dels för att få en likformig beskattning av livsmedel. Inom EU förs idagockså diskussioner om förändringar i momsdirektivet som innebär störremöjligheter att använda sig av lägre momssatser inom delar av tjänste-sektorn. Det är viktigt att stöder sådana förändringar. Vad i motionenanförts om sänkt skatt på arbetskraft bör som sin mening geregeringen till känna.SmåföretagenI har ett fåtal stora företag spelat en viktig roll fördet svenska samhället. De har gjort det möjligt för Sverigeatt ha en hög andel sysselsatta. Även kommer destora företagen att stå för den största delen avsysselsättningen i . är det dock troligtvisfrämst de små företagen som kommer att växa och somdärmed kommer att stå för sysselsättningsökningen. Det ärdärför viktigt att stärka de mindre företagens roll i densvenska ekonomin. Det gäller att få i gång nya företag, menockså att skapa förutsättningar för existerande företag attutvecklas.De enskilda näringsidkarna har länge varit en skattemässigt missgynnadföretagargrupp i förhållande till aktiebolagen. De förändringar som genom-förts för att likställa de olika företagsformerna i skattehänseende har tyvärrinneburit ett mycket krångligt system för enskilda firmor och, inte minst, förhandelsbolagen. anser att enkelhet i skattesystemet går föreabsolut millimeterrättvisa. Det är därför nödvändigt att införa enklare reglerför enskilda firmor och handelsbolag. Som grund för förenklingsarbetet börSmåföretagsdelegationens förslag ligga.De allra minsta företagen uppfattar ansvaret för sjuklöneperioden för deanställda som betungande. Speciellt är detta en hämmande faktor förenmansföretagaren som står inför ett beslut att anställa en person. Rädslanför att hamna i svårigheter på grund av den anställdes sjukdom kan vara denavgörande faktorn i beslutsögonblicket. menar därför medanledning av nuvarande sjukförsäkringsregler att företag med högst 10anställda skulle kunna undantas från arbetsgivarinträdet.I början av oktober kom också stoppregelutredningen med sitt betänk-ande där man föreslår att en majoritet av de stoppregler som finns förfåmansföretag tas bort. I många av utredningens förslag är avsamma uppfattning och vi ser det som en viktig uppgift att snabbt kunnagenomföra dessa förändringar. Vad i motionen anförts om småföretagen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En grön skatteväxlingPå samma sätt som förespråkar en rödskatteväxling så finns det ett behov av en grön skatteväxling.En grön skatteväxling är en viktig del i arbetet för en hållbarutveckling. Den är ett av de redskap som vi har för attminska vår miljöbelastning.Skatteväxlingen är ett viktigt styrmedel för att göra olika processereffektivare i användningen av material och energi. Som exempel kan nämnassuccessiva små bensinskattehöjningar som ett sätt att bidra till utvecklingenmot bensinsnålare fordon. Det är viktigt att skärper skattebelast-ningen på sådan produktion och konsumtion som påverkar miljön negativt.Sverige bör också internationellt, t.ex. inom FN och EU, verka förminimiskattesatser och höjda miljöskatter, bl.a. på koldioxid, d v s på bensinoch olja.En uthållig utveckling kräver att produktion och konsumtion styrs i banorsom gynnar hushållning med energi och naturresurser. Vänsterpartietförespråkar ett aktivt användande av skatt på energi och miljöavgifter för attskapa ett samhälle i ekologisk balans. ser det som nödvändigtatt öka skatteuttaget på energi och sådan konsumtion som påverkarmiljön i negativ riktning. Dessa höjningar måste emellertid ses i ettsamhällsekonomiskt sammanhang som tar hänsyn till sysselsättnings- ochfördelningspolitiska effekter. Sådana krav kan tillgodoses genom attintäkterna från de miljörelaterade skattehöjningarna används för att sänkaskatten på arbete, t.ex. genom riktade sänkningar inom löneintensiva bran-scher. Verksamheter som genererar samhällsekonomiska förluster när mantar hänsyn till miljökostnader bör ta sitt ansvar redan i dag.Det bör också uppmärksammas att enligt en gjordutredning sackat efter vad gäller export av miljöteknik. Länder som går före imiljölagstiftningen kommer att bli framtidens exportörer av den nyamiljötekniken. Det är därför viktigt att vi ger klara riktlinjertillindustrin, så att de tvingas utveckla sitt miljöarbete.En modell som då kan bli aktuell är den s.k. polluter pays-principle, somspelar en central roll i Riodeklarationen och som ställt sig bakom.Den innebär att företag som förorenar miljön också får stå för kostnaden förföroreningen.Naturligtvis kan en grön skatteväxling utformas på en rad olika sätt. Ettsätt kan vara att försöka bedöma vilka framtida verksamheter eller branschersom kommer att ha en låg miljöbelastning och som man vill främja.Samtidigt försöker man sätta ett pris eller värde på en miljöbelastning, t.ex.vad det kostar att återställa en skada som orsakats av ett utsläpp. Dessaberäkningar blir av naturen komplicerade och svårbedömda.En grön skatteväxling löser inte alla problem. Den bidrar t.ex. inteautomatiskt till en rättvis fördelning av skattetrycket, varken mellan olikainkomstgrupper eller mellan städer och landsbygd. Det kan också vara ettproblem att en ökande del av skattebasen utgörs av något oönskat, dvs.miljöförstöring. Trots detta är det viktigt att vi använder skatteväxling somett ekonomiskt styrmedel där det är lämpligt och där det kan åstadkomma enhållbar utveckling. måste vi kombinera den med andra metoder påde områden där en skatteväxling är mindre lämplig. Vad i motionen anförtsom grön skatteväxling bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Slutligen är det viktigt att vi har en sådan beskattning här i landet att deninte äventyrar sysselsättningen. Flera av de produktionsskatter som finns ochsom har funnits har tyvärr denna effekt. Produktionsskatter har den effektenatt de antingen övervältras på konsumenterna eller, om man befinner sig påen internationellt konkurrensutsatt marknad, produktionen förläggs i annatland. Vi bör därför överväga att i större utsträckning gå till en renodladkonsumtionsbeskattning. Endast i de fall där vi vill begränsa användningenav viss produktion eller helt få bort den, bör vi använda oss avproduktionsbeskattning. Vad i motionen anförts om produktionsskatter börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Skatteuttaget och sysselsättningenSom vi visat under avsnitt 4.1 finns det inget enkelt sambandmellan höga skatter och hög arbetslöshet. Tvärtom är detnödvändigt att hålla ett tämligen högt skatteuttag för attfinansiera ett generellt välfärdssamhälle. Storaskattesänkningar tvingar ofta fram minskad offentligkonsumtion och neddragningar i de generellavälfärdssystemen eller stora offentliga underskott. Bådaalternativen ökar arbetslösheten och pressar tillbakasysselsättningen. Ett alltför högt skatteuttag skall docknaturligtvis undvikas. Ett sådant verkar åtstramande påsamhällsekonomin och är olämpligt i tider av högarbetslöshet.I takt med att statsfinanserna förbättras kan det också skapas möjligheteratt minska det samlade uttaget av skatter. Enligt regeringens prognoserkommer skatteinkomsterna att öka kraftigt . Med hänsyn tillantagna utgiftstak kommer detta att leda till stora offentliga överskott. Ävenefter ett målsatt sparande på av BNP kommer det beräknadeöverskottet att vara betydande. Enligt mening bör detåterstående finansiella utrymmet användas för sysselsättningsfrämjandeåtgärder. I praktiken innebär detta skattesänkningar med fördelningsprofil isyfte att öka den totala efterfrågan i samhällsekonomin. För att tillgodosefördelningsprofilen bör sådana skattesänkningar i första hand kompensera fördet ökade uttaget av allmänna pensionsavgifter. Detta kan ske t ex genom atthöja grundavdraget för lägre inkomster, införa förvärvsavdrag eller på annatsätt öka den disponibla inkomsten. En möjlighet kan vara en statligtfinansierad sänkning av kommunalskatterna. I praktiken förutsätter dettanågon form av ökade statsbidrag eller en breddning av den kommunalaskattebasen. Den skattereduktion som införs samt överföringen avden statliga skatten på till kommunerna är sådanafördelningsmotiverade åtgärder som ser positivt på. Vad imotionen anförts om skatteuttaget och sysselsättningen bör somsin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statlig och verksamhet (avsnitt 2),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skattepolitiken som ett fördelningspolitiskt redskap (avsnitt 3.1),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det s.k. arbetande kapitalet (avsnitt 3.2),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av internationell kontroll och minimiskatteregler (avsnitt3.2),5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en röd skatteväxling (avsnitt 3.2),6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skatt på arbetskraft (avsnitt 4.2),7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagen (avsnitt 4.3),8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grön skatteväxling (avsnitt 4.4),9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om produktionsskatter (avsnitt 4.4),10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteuttaget och sysselsättningen (avsnitt 4.5).Stockholm den 23 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()Per ()