ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GL02Fi34 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition I proposition 1997/98:150 föreslår regeringen ett glädjande extra tillskott till den kommunala sektorn på . Medlen skall användas inom de prioriterade områdena skola, vård och omsorg. I proposition 1997/98:113 föreslås ytterligare för äldreomsorgen. Medlen kan tillföras sektorn genom att antalet jobb kraftigt ökar i näringslivet. konstaterar regeringen att den privata sektorn är för liten. 300 000 jobb försvann i det privata näringslivet under de borgerliga regeringsåren 199194. Den privata sysselsättningen är basen för en stark offentlig sektor och därmed för förmågan att utföra välfärdstjänster åt alla. Huvudinriktningen i välfärdspolitiken är att prioritera verksamheter före bidrag. Enligt ett ingånget kollektivavtal mellan och Kooperationens skall den kooperativa driftformen nu också prövas i kommunala sysselsättningsprojekt. Avtalet gäller vid företag/kooperativ som medverkar till att arbetslösa och/eller arbetssökande erhåller anställningar i syfte att erhålla arbete på den öppna arbetsmarknaden. Härigenom ges arbetslösa som arbetar i s.k. arbetscentrum/motsvarande möjlighet till förvärvsarbete. Ett stort antal riktiga jobb har tillkommit i kooperativ regi . En väsentlig del av välfärdstjänsterna utföres numera av kooperativa och andra föreningar. Inom välfärdstjänsteområdena vård och omsorg samt personligt bistånd kan antalet anställda uppskattas till ca 10 000. Inom hälso- och sjukvård samt äldreomsorg och hemtjänst finns det omkring 150 kooperativa föreningar verksamma inom primärvård, barnhälsovård, mödrahälsovård, tandvård, hemsjukvård, äldreomsorg, hemtjänst, sjukhemsvård, hemsjukvård m.m. De nya resurser som föreslås tillföras den kommunala sektorn, liksom de extra medel som av regeringen föreslås anvisade genom proposition 1997/98:113 angående nationell handlingsplan för äldreomsorgen. De nya resurserna skall användas för att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg och för att säkra sysselsättningen. Enligt vår mening är den kooperativa företagsformen en viktig, men förbisedd resurs i den framtida produktionen av välfärdstjänster. Den kooperativa företagsformen kännetecknas enligt lagen om ekonomiska föreningar bl.a. av att: medlemmarna deltar i verksamheten som konsumenter, leverantörer, med sin arbetskraft, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt; inom det senare området finns flera exempel på s.k. samhällskooperativ, dvs. sektorsövergripande kooperativ i bl.a. glesbygd för gemensamma välfärdstjänster, en medlem en röst, överskottsutdelning enligt kooperativa principer. På så sätt är den kooperativa företagsformen en utmärkt metod för att uppfylla samhällets mål på en rättvis och kvalitativ service inom väsentliga tjänsteområden. Den kooperativa företagsformen förenar ideellt engagemang, ekonomisk delaktighet (medlemsnytta) med kvalitet i utförandet (samhällsnytta). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kooperativa företagsformens roll och möjligheter när det gäller att utveckla välfärdstjänster inom kommunsektorn.
mot · GL02Fi35 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Enligt lagförslag 3.15 föreslår regeringen att 37 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt skall upphöra att gälla samt att rubriken närmast före denna paragraf skall utgå. Vidare föreslås att 42 § enligt förslag 3.14 på motsvarande sätt skall gälla tobakslagen. Det innebär att indexering av alkohol- och tobaksskatterna upphör. All internationell forskning visar att priset är den i särklass bästa åtgärden för att begränsa konsumtionen. Professor har i boken tillsammans med ett brett spektrum av olika forskare granskat priseffekterna. Slutsatserna är: Alkohol uppför sig i huvudsak som andra varor om priset går upp så sjunker konsumtionen och om priset sjunker så stiger konsumtionen. Priselasticiteten alkoholprisernas förändringar är inte likartad för tider och på platser och inte heller för alla dryckesslagen. Högriskkonsumenterna och även missbrukarna påverkas åtminstone lika mycket som normalkonsumenterna av prisförändringarna, vilket motsäger det ofta framförda påståendet att höga priser bara retar normalkonsumenten och har liten eller ingen effekt på olika former av missbrukare. Även om inflationen är begränsad och medför marginella höjningar, är det av vikt att fortsätter att internationellt hävda alkoholskatternas betydelse för sänkt alkoholkonsumtion. Eftersom flera EU-stater genomfört skattehöjningar på alkohol och tobak, har de visat att priset haft effekter på konsumtionen. Flera av dessa sydeuropeiska stater redovisar sänkt alkoholkonsumtion. Eftersom alkoholkonsumtionen inte bara påverkar den enskilde alkoholkonsumenten, utan även inverkar på andra personer och på samhället finns det ingen anledning för att ådagalägga undfallenhet i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår i proposition 1997/98:150 föreslagna ändringar av 42 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt och 37 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt.
mot · GL02Fi36 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition I anslutning till 3.14 Förslag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt föreslår regeringen en skattesänkning. Enligt regeringens förslag skall det leda till lägre statsskatt och med hänsyn till övriga förslag skulle förändringarna medföra en skattesänkning på . Skälen anses vara billigare priser i och samt att det förekommer en hög grad av smuggling. I hur hög grad smugglingen egentligen ökat i förhållande till tidigare förekommande smuggling framgår ej. Ej heller framgår det av regeringens redovisning vilka åtgärder grannländerna vidtagit för att sänka konsumtionen av tobak. Det är dessutom tveksamt, om man ser till övrig kriminalitet i samhället, om lagbrott skall styra de politiska besluten. Enligt professor har sänkt sin konsumtion genom kraftfulla informationsinsatser. , som noterat att 5 000 personer dör till följd av bl a hög tobakskonsumtion, har också börjat vidta kraftfulla åtgärder för att minska konsumtionen av såväl tobak som alkohol. Genom regeringens förslag kommer priset i tobaksaffärer att sjunka kraftigt, vilket enligt ekonomisk forskning medför att konsumtionen ökar. Tillskottet kommer huvudsakligen från unga personer, vilket medför att fler unga människor riskerar att dö eller kommer att bidra till höga kostnader för t ex cancer- och allergibehandling. Vilka dessa framtida kostnader är anges inte i regeringens förslag. Eftersom genom dom C-256 Tabac satt stopp för oreglerad postorder- och Internethandel har EU klargjort spelreglerna. I regeringens proposition 1997/98:100 ges tull och polis större möjligheter att kontrollera och beslagta olagligt infört gods. Dessutom får enligt vårpropositionen 14 miljoner för ökad kontroll. Enligt vår bedömning sätter nu regeringen en kortsiktig ekonomisk planering framför en mera långsiktigt hälsopolitiskt inriktad politik. Smuggelcigaretter och lagligt inköpta cigaretter skadar lika mycket. Härtill kommer att regeringen inte nog beaktat den satsning som regeringen enligt proposition 1997/98:115 säger sig vilja göra genom folkbildningen. Därigenom kan folkrörelserna och vuxenutbildningen mobiliseras. Regeringens förslag om en ny skattestruktur på tobaken kan ha positiva effekter, varför vi tillstyrker förslaget om den nya fördelningen att den värderelaterade skatten kommer att uppgå till av detaljhandelspriset. Detta minskar monopolsituationen. Enligt vårt förmenande har inte regeringen nog beaktat i ärendet förekommande hälsopolitiska aspekter och den långsiktiga effekten på samhällsekonomin, varför förslaget bör avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att regeringens förslag om ändring av den värderelaterade tobaksskatten införs enligt regeringens förslag, men med bibehållen total skattenivå på tobak.
mot · GL02Fi37 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 1 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Regeringens misslyckade bostadspolitik har lett till stora problem på bostadsmarknaden. På vissa orter är bostadsbristen stor och på andra är i stället tillgången på bostäder så omfattande att lägenheter måste rivas. Regeringens förslag att lämna investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. är ett mycket tydligt tecken på att bostadspolitiken slagit fel. Ivern att styra människors boende på politisk väg har i själva verket inneburit att de bostäder som faktiskt behövs inte finns. Genom att lämna investeringsbidrag för bostäder till unga människor hoppas regeringen att tillgången på bostäder för dessa grupper kommer att öka. Lönsamheten i nya projekt hindras av höga skatter och produktionskostnader samt av det faktum att kommunala bostadsbolag är hyresledande. Moderata samlingspartiet avvisar regeringens bidragspolitik och därmed förslaget att lämna bidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Bostadspolitiken måste vändas så att den blir mer inriktad på de boende. Regeringens förslag motverkar i själva verket det kanske enda riktiga förslaget som lades fram av den bostadspolitiska utredningen, nämligen att bostadspolitiken skulle gå från produktions- till boendepolitik. Det är med oro som vi följer utvecklingen i länsstyrelserna . Regeringens politik leder till en allt högre arbetsbelastning för myndigheterna. Resultatet är att tillsynen eftersätts. Med hänsyn till länsstyrelsernas ökade arbetsuppgifter som följer av jordbrukets utökade miljöprogram och införandet av föreslår vi ingen sänkning av anslagen för . Med moderat politik skulle länsstyrelserna emellertid i ett längre perspektiv få färre arbetsuppgifter. Enligt vår uppfattning är det angeläget att länsstyrelserna prioriterar kärnverksam-heten, d.v.s myndighetsuppgifter på t ex miljöområdet, övervakning och kontroll. och därefter ser vi därför möjligheter till besparingar i anslagen till länsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att anslå 1998 under utgiftsområde 18 anslag A 12 i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GL02Fi38 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Vi instämmer helt i regeringens uppfattning att informationstekniken betyder mycket för konkurrenskraft och i konstaterandet att det behövs en ökad delaktighet från svenska folket i informationssamhället. Användningen av IT domineras av män. Det är därför mycket angeläget att IT-utbildningen i skolan sker i sådana former att det inte uppkommer en snedfördelning mellan eleverna grundad på kön. Det kan inte nog betonas betydelsen av att vi tidigt hos våra barn och ungdomar integrerar användningen av IT i skolarbetet. Vi tycker därför att det är bra med den satsning som regeringen planerar på 1,5 miljarder till ett program för IT i skolan. Vi förutsätter att denna satsning kommer både flickor och pojkar till del och att skolan utvecklar sin pedagogik för att motverka könsmässiga skillnader i användningen av IT. På regeringens förslag beslutade att satsa 1,3 miljarder på ett nationellt program för IT-utbildning. Programmet är ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen, och företrädare för IT-företagen. Utbildningen bedrivs i projektform inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen och beräknas omfatta 10 000 personer. I samband med att förslaget presenterades uttalade regeringen att denna satsning skulle kunna vara ett medel för att öka deltagandet i IT-företagen från arbetstagare med utländsk bakgrund och från kvinnor. Det var ett positivt initiativ för att stärka kvinnornas ställning också i dessa branscher och yrken. Ännu är det för tidigt att säga hur denna positiva särbehandling fallit ut. aviserar regeringen en särskild satsning på kompetensutveckling kring IT för anställda inom den offentliga sektorn. Vi tycker att det är bra att IT-satsningar och kompetensutveckling inom detta område inte bara blir en fråga för den privata sektorn utan även riktas till den offentliga sektorn. Många kvinnor har sitt arbete inom denna sektor och för att utjämna skillnaderna i IT-användning mellan könen är satsningen i gemensam sektor av stor betydelse. I propositionen aviserar regeringen att den avser att lägga fram förslag kring denna satsning i budgetpropositionen. Regeringen anger också att behovet av IT-utbildning inom offentlig sektor först ska kartläggas och att redan nu pågående insatser ska inventeras. Därefter ska förslag läggas fram om ytterligare insatser. Regeringen anger också att syftet med satsningen ska vara att stärka IT-kunskapen inom den gemensamma sektorn och dessutom främja jämn könsfördelning på IT-området. Vi delar regeringens uppfattning om att det inte är acceptabelt att enbart konstatera snedfördelningen av användningen av IT mellan könen. Detta missförhållande måste tas på största allvar och insatser måste vidtas för att utjämna skillnaderna mellan könen inom detta viktiga område. Annars är risken uppenbar att vi konserverar könssegregeringen på arbetsmarknaden som kvinnors möjligheter att stärka sin ställning på framtidens arbetsmarknad allvarligt försämras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om IT-satsningarna.
mot · GL02Fi39 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Det är ingen tvekan om att blivit en succé. Många kvinnor har tagit chansen att vidga sina kunskaper och sin kompetens. Studieintresset har ökat och många vill fortsätta med högre studier. Det finns en tydlig skiljelinje i svensk politik. Å ena sidan de som vill höja kompetensen för de många människorna, något som också näringslivet krävt att arbetskraften behöver vidgad kompetens. Å andra sidan de som är emot att många får chansen till utbildning. De som tror att kunskapen blir mindre värd om den delas av fler och alltså vill att några få ska ha hög utbildning. I vårpropositionen ges nu möjligheter för dem som är arbetslösa och gått första året på att få särskilt utbildningsbidrag också för andra året. Det är ett mycket positivt besked. Det ger goda förutsättningar för arbetslösa med låg utbildningsnivå att skaffa sig t.ex. gymnasiekompetens. Men det är synd att denna goda möjlighet bara ges till dem som är arbetslösa. Också de som har varit tjänstlediga för studier i skulle ha stor glädje av att få möjlighet att söka särskilt utbildningsbidrag också för ett andra år. De som varit tjänstlediga har förutom att deras självförtroende byggs upp också gett en arbetslös chansen att få vikariera på deras vanliga jobb. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det särskilda utbildningsbidraget.
mot · GL02Fi40 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 1 Anslaget E 2 Presstöd Presstödets målsättning har angetts vara att uppnå mångfald på dagstidningsmarknaden. Trots ett omfattande presstöd har inte det åsyftade målet uppnåtts. De presstödsberättigade tidningarna dras i stället med bestående ekonomiska problem och nedläggningshot. Ett stort antal tidningar har, trots presstöd, dessutom lagts ner. I syfte att förbättra driftsstödstidningarnas ekonomi beslutade med anledning av regeringens tilläggsbudget (prop. 1997/98:1, 1997/98:FiU11 Tilläggsbudget 2, rskr. 1997/98:45) att tillföra anslaget ytterligare , som skulle fördelas till berörda tidningar . De extra resurserna, som vi moderater motsatte oss av ovan anförda skäl, skulle lösa tidningarnas akuta ekonomiska problem. bedömer emellertid regeringen, utifrån prognos , att det extra tillskottet inte kommer att räcka för att lösa tidningarnas ekonomiska problem. Ytterligare resurser föreslås därför för att täcka kostnaderna för presstödet inklusive det tillfälliga driftsstödet. Finansieringen föreslås lösas genom att överförs från anslaget E 3 Stöd till radio- och kassettidningar till anslaget E 2 Presstöd. Bristerna i det nuvarande systemet för presstöd har i vårens ekonomiska proposition uppenbarats än en gång, vilket regeringen inte tillmäter någon betydelse. Enligt vår framförda uppfattning är systemet för presstöd i behov av en reformering och gradvis avveckling. Mot denna bakgrund och av skäl som anförts ovan och i tidigare moderata motioner avvisar vi regeringens förslag att tillföra anslaget E 2 Presstöd ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om att tillföra anslaget E 2 Presstöd .
mot · GL02Fi43 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Skattereformen innebar mycket stora inkomstskattesänkningar för framför allt höginkomsttagare. Därför ingick ett finansieringsvillkor som innebar att de sänkta skattesatserna skulle finansieras med breddade skattebaser. Detta skulle medföra att de inkomstgrupper som tjänade mest på sänkta marginalskatter skulle finansiera detta genom att de blev tvungna att ta upp nya inkomstslag till beskattning. Höginkomsttagarna skulle betala sina egna skattesänkningar. Detta blev ett villkor i samband med skattereformen och kallades det fördelningspolitiska villkoret. Blev inte detta uppfyllt, skulle det senare rättas till med kompletterande åtgärder. LO:s rapport visar att det fördelningspolitiska villkoret inte kan anses vara uppfyllt även om inkomstskillnaderna ökade betydligt mindre än man kunde ha befarat. Skattereformen som genomfördes 199091 innebar en stor omläggning av skatteuttaget från skatt på arbetsinkomst till skatt på konsumtion och kapital. Syftet var att beskattningen av olika inkomstslag skulle bli likformig och att marginalskatterna skulle sänkas för alla inkomsttagare. Detta skulle rätta till nackdelar med det gamla skattesystemet. Dessa var att den då rådande olikformigheten i skatteuttag stimulerade till skatteplanering och att marginalskatterna i inkomstbeskattningen var för höga. Den statliga inkomstskatten sänktes sålunda för alla och mest i de höga inkomstlägena. För att balansera detta infördes en värnskatt på för dem med inkomst över brytpunkten. Denna värnskatt skall enligt tidigare beslut upphöra från den 1/1 1999. Regeringens förslag om att införa en ytterligare skattenivå för statsskatten på månadsinkomster tycker vi är bra. Det har också i skattedebatten i olika sammanhang framförts förslag om att ytterligare differentiera uttaget av den statliga inkomsskatten i fler inkomstnivåer över dagens brytpunkt på ca /månad. Vi tycker att sådana förslag är intressanta och att de borde övervägas. Det saknas dock tillräckligt underlag och analys av hur en sådan differentiering borde utformas och vilka effekter den skulle få i olika avseenden. Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma till men en sådan analys av ett mer differentierat system för det statliga inkomstskatteuttaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en analys av utformningen och effekterna av en ytterligare differentiering av uttaget av statlig inkomstskatt.
mot · GL02Fi44 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Regeringen föreslår möjligheten att ansöka om att generationsväxling förlängs t.o.m. . Som delfinansiering av den statliga ersättningen betalar arbetsgivaren ett finansieringsbidrag till staten som motsvarar av den ersättning som staten lämnar. Den merkostnad som arbetsgivaren får, d.v.s. fullt löneansvar för den yngre anställde samt de till staten för den äldres ersättning, anser jag vara en bidragande orsak till att så få utnyttjat den för övrigt goda tanken om genererationsväxling. Regeringen bör göra en analys över effekterna att förändra 25-procentsregeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generationsväxling.
mot · GL02Fi46 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Regeringens näringspolitik har resulterat i att har fått färre egna företagare . Huvudorsaken till dåliga tillväxt och låga sysselsättning ligger i det bristande företagsklimatet. Ett bättre företagsklimat är en förutsättning för fler, riktiga jobb. Detta kräver en ny politik på flera områden, bl.a. skatterna, avregleringsarbetet, arbetsmarknaden, konkurrensfrågorna, kunskapsutvecklingen, energipolitiken och engagemang i EU. På samtliga områden har regeringens politik misslyckats. Ett exempel på regeringens svaga insatser är försöken att förenkla reglerna som gäller företagandet. I vårpropositionen avvisas 22 av Småföretagsdelegationens 26 förenklingsförslag. Moderata samlingspartiet anser att avregleringsarbetet nu måste ges hög prioritet och ledas av statsministern. Tillsammans med liberalerna och har en avsiktförklaring om avregleringsarbetet presenterats. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras i sin helhet. I förslaget till tilläggsbudget till statsbudgeten föreslås att förs från anslag till . Moderata samlingspartiet anser att en ytterligare satsning på inte är nödvändig. En politik som gynnar konsumenterna kan inte byggas på dyr, statlig och centraliserad administration utan måste utgå från konkurrens och valfrihet. Medlen bör i stället föras till anslaget för konkurrensforskning, eftersom detta anslag minskats kraftigt tidigare . En utvecklad konkurrensforskning kan lägga grunden för en långsiktigt framgångsrik konsumentpolitik. I propositionen föreslås vidare att medel förs från till energimyndigheten, eftersom kostnaderna för den nya myndigheten blir högre än beräknat. Moderata samlingspartiet har tidigare föreslagit att statens administration av energipolitiken skall ligga kvar inom ramen för verksamhet. En sådan lösning är fortfarande att föredra, inte minst därför att många av de anställda på energimyndigheten valt att inte flytta till energimyndighetens nya lokaliseringsort, vilket orsakat extra kostnader för staten. Förslaget att föra medel från anslag till energimyndighetens anslag bör därför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget inom utgiftsområde 24 anvisar ett i förhållande till regeringen minskat anslag med i enlighet med vad anförts i motionen, att under anslaget C 2 inom utgiftsområde 24 anvisar ett i förhållande till regeringen ökat anslag med i enlighet med vad anförts i motionen, att under anslaget A 1 inom utgiftsområde 24 anvisar ett i förhållande till regeringen ökat anslag med i enlighet med vad anförts i motionen, att under anslaget A 1 inom utgiftsområde 21 anvisar ett i förhållande till regeringen minskat anslag med i enlighet med vad anförts i motionen.
mot · GL02Fi48 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition I vårpropositionen anger regeringen att man på skatteområdet bör överväga särskilda insatser för att ytterligare stimulera entreprenörskap och företagande. Regeringen skriver vidare att: Möjliga förändringar kan gälla justeringar i skattesatser. Förutom de möjliga åtgärder regeringen härvidlag räknar upp, anser vi att dessutom bör understryka behovet att på skatteområdet åstadkomma bättre konkurrensförutsättningar för den svenska livsmedelsnäringen i enlighet med utredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Moderata samlingspartiet anser att skattesänkningar för företagen inom livsmedelssektorn är nödvändiga för att ge sektorn rimliga konkurrensförutsättningar jämfört med , och andra länder. I andra motioner har vi föreslagit att dieselskatten för traktorer och andra arbetsmaskiner som används inom primärproduktionen inom livsmedelssektorn skall sänkas rejält. Vi har också föreslagit att denna produktion skall ges samma elskatteregler som den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin, dvs att ingen elskatt skall tas ut på el som används i produktionen. Det är utomordentligt angeläget att livsmedelsnäringen får ett besked om de långsiktiga förutsättningarna för produktion i . Vi föreslår att regeringen återkommer till med en strategi för hur förslagen på skatteområdet i utredningen livsmedelsstrategi för skall genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en strategi för genomförande av förslagen på skatteområdet i utredningen livsmedelsstrategi för .