mot · GM02Fi210 · 1998-10-28 00:00:00 — I motionom det nya arbetslivet anförs att AMV:s roll och funktion bör ses över ochatt större befogenheter med fördel kan läggas på länsarbetsnämnderna. Påden regionala och lokala nivån kan bättre avgöras på vilket sätt dearbetsmarknadspolitiska resurserna används effektivast. För att skapa störreutrymme för åtgärder som ger jobb måste volymkraven förändras. Manmåste våga tänka nytt och pröva nya lösningar. anser attregelverken måste bli mer flexibla för att möjliggöra lokala och otraditionellalösningar.Det regelverk som styr arbetslivet kom huvudsakligen till under 1960-och 70-talen då arbetslivet såg helt annorlunda ut än vad det gör . Det äridag otidsenligt och en mer genomgripande förändring är nödvändig. Det nyaarbetslivet kan inte pressas in i ett gammalt regelverk utan kräver reformer -genomgripande förändringar av både lagar och ersättningssystem.Problemen med flaskhalsar måste motverkas genom kvalificerad arbets-marknadsutbildning och en decentraliserad arbetsmarknadspolitik. Utbild-ningens infrastruktur måste möta de krav som kunskapssamhället ställer påett livslångt lärande och på återkommande utbildning. Kostnaden för arbetemåste minska genom fortsatt sänkta arbetsgivaravgifter. Det gör att jobb somannars inte skulle komma till stånd blir lönsamma.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte enpermanent försörjning. Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersätta denenskilde för inkomsförluster fram till ett nyttarbete. Arbetslöshetsersättningen har alltid varit avsedd att vara enomställningsförsäkring.I olika sammanhang har framförts förslag om att införa en tidsbegränsadersättningsrätt, en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen. Detta är intehelt oproblematiskt. Flera frågor i samband med dessa förslag har aldrig löstspå ett tillfredsställande sätt. Dit hör exempelvis frågan om vad som skallhända efter det att den bortre gränsen inträder. anser att detistället bör införas en avtrappning av ersättningen inom arbetslöshetsför-säkringen. bör hos regeringen begära förslag till ändring avarbetslöshetsförsäkringen.Centerpartiet anser att de långtidsarbetslösas situation på arbetsmarknadenmåste stärkas bland annat genom individuella åtgärder som syftar till att ökaderas möjligheter att få sysselsättning. Vidare bör det fortsättningsvis varamöjligt för deltidsarbetslösa att erhålla ersättning från arbetslöshets-försäkringen.Stödet och ersättningen till den enskilde som är arbetslös är inte endastavhängigt av nivån på ersättningen från arbetslöshetförsäkringen. Iställetsamvarierar ersättningar från flera olika källor på ett för den enskilde mångagånger ogynnsamt sätt. Den som blir anvisad ett arbete och tar detta mistermånga gånger bidrag. Till detta skall läggas fördyringar i form avexempelvis resekostnader och barnomsorgskostnader. Skattesystemet harockså en tydlig inverkan. Inte sällan får den enskilde mindre kvar efter det atthan fått arbete. Arbete måste alltid löna sig. Incitamenten att ta arbete elleratt utbilda sig bort från arbetslösheten måste bli starkare. Det är motbakgrund av hur olika ersättningssystem samverkar som en utredning börtillsättas, vilket yrkat i motionen om det nya arbetslivet.Den som blir anvisad arbete skall ta detta såvitt inte godtagbara skäl kananföras mot. Arbetsförmedlingen är skyldig att anmäla den som ej tar anvisatarbete eller åtgärd. Det kan dock inte uteslutas att trots tydligheten ireglernaär det mindre frekvent att sådan anmälning görs. vill gärnainskärpa vikten av att regelbrott anmäls av arbetsförmedlingen. Om fusk medersättning breder ut sig riskeras legitimiteten i arbetslöshetsförsäkringen. Vivälkomnar en översikt av efterlevandet.4.5 Arbetsrätt och lönebildningMer av arbetsrätten måste kunna hanteras lokalt på de enskilda arbetsplatser-na genom att arbetsrätten decentraliseras. Möjligheten att lokalt förhandlaoch göra undantag från centrala kollektivavtal bör öka. De anställdas kom-petensutveckling spelar en allt viktigare roll för tryggheten och utvecklingeni arbetet, liksom för företagens produktivitet och tillväxt. För särskilt demindre företagen är investeringar i nyckelkompetens eller utbildning ofta investering. Betydelsen av turordningsreglerna är här intressant. Undan-tag bör därför ges från turordningsreglerna för två nyckelpersoner med hän-syn till funktioner.Det finns oklarheter avseende distansarbete och turordningsreglerna.Centerpartiet anser att den omständigheten att en arbetstagare har sinarbetsplats förlagd till bostaden inte skall medföra att arbetsplatsen utgör enegen driftsenhet.Lönebildningen är central för hela samhällets ekonomi. Löneökningar övervad produktiviteten tillåter försvagar vår konkurrenskraft och riskerarsysselsättningen. Löneökningstakt måste bli förenlig med en god ekonomiskutveckling. Bättre balans mellan parterna måste åstadkommas samt tydligarefördröjningsmekanismer när det föreligger risk för konflikt. Detta bör skegenom att medlingsinstitutet förstärks genom möjlighet att förbjuda varselom stridsåtgärder under medling.Facken har rätt att vidta stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretagsom vägrar teckna kollektivavtal. Det bör införas ett förbud mot sympati-och stridsåtgärder riktade mot enmans- och familjeföretag. Det bör införas enproportionalitetsregel.5 Skattepolitik5.1 Lägre företagsskatterCenterpartiet föreslår en rad åtgärder för att sänka företagsskatterna, vilketbeskrivs i kapitel 4. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas. Det är viktigt att skat-tepolitiken utformas för att gagna företagsamhet i hela landet. Centerpartietanser att det är angeläget att inland också i fortsättningen ges rätttill reducerade arbetgivaravgifter.Förmögenhetsskatten bör fasas ut och beskattningen på avsättningar tillanställdas vinstandelar tas bort. Fåmansbolagen samt andra mindre bolag börfå lättnader i beskattningen.5.2 Sänkt inkomstskattSkattepolitiken ska främja ekonomisk tillväxt och skatt ska tas ut efter bär-kraft. Skattesystemet ska gynna arbete och kunskap och stärka bl.a männi-skors ställning på arbetsmarknaden. bör människor få behålla merpengar i sin plånbok. Som en del i det bör inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare sänkas. förespråkar en varaktig lösning försänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med små ellermedelstora inkomster. Höjningen bör konstrueras så att den trappas upp viss nivå och därefter trappas ner så att just låg- och medelinkomsttagareska omfattas av höjningen.Regeringen föreslår i budgeten en tillfällig sänkning av inkomstskatternaunder 1999. godtar regeringens metod om en tillfällig lättnad iskattetrycket för dessa inkomstgrupper. Dock anser att nivån påskattesänkningen bör vara högre än den föreslagna. Skattereduktionen böruppgå till för inkomsttagare med pensionsgrundande inkomstupp till . Till detta anslår medel för år 1999.Regeringen inbjuder övriga partier till skatteöverläggningar. Utan att bindaoss till tekniken har vi preferensen att höja grundavdraget för att därigenomsänka inkomstskatten. förespråkar en varaktig sänkning avskatterna i den takt som ekonomin tillåter. Regeringen föreslår ingensänkning av inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagarna för åren 2000och 2001, utan hänvisar till skatteöverläggningarna. Vi utgår från attregeringen i skatteöverläggningarna kommer att visa allvar med sina uttaladeambitioner till skattesänkningar. Av detta skäl anger inte hellernågon skillnad i förhållande till regeringens utgiftsram för de båda åren.5.3 FastighetsskattCenterpartiet har ihärdigt verkat för ett lägre skatteuttag på boendet. Ökadvalfrihet och neutralitet mellan boendeformerna är ett krav Centerpartietdriver. Långsiktighet i besluten underlättar för hushållen att planera sin eko-nomi. motsatte sig höjningen av fastighetsskattesatsen hösten1994 från och har därefter sökt möjligheter attåterställa nivån till . möjliggjordes sänkningengenom en överenskommelse mellan oss och regeringspartiet.Centerpartiet avslår den av regeringen föreslagna sänkningen av skatt påhyresfastigheter. Sänkningen är tillfällig, ger liten effekt på de totalahyreskostnaderna och det är därtill mycket osäkert om den kommer attkomma hyresgästerna till godo. Den föreslagna skattesänkningen för hyres-fastigheter är svår att följa upp i detta avseende.Centerpartiets förslagkassamässiga effekter off.sektor mkr199920002001ArbeteSänkta arbetsgivaravgifter-1470-2310-4020Sänkt skatt på låga och medelstora ink.-108000Likvärdig konkurrens för svenskt jordbruk-1270-1270-1270Yrkesfiskeavdrag-40-40-40Hushållsnära tjänster-1000-2000-1000RiskkapitalUtfasning av förmögenhetsskatten-400-1585Slopade socialavgifter på vinstandelar-100-100-100Lättnader för fåmansbolag-460-500BoendeLindring för bofasta i attraktiva områden-30-30Underlätta för generationsskiften-150Summa skattesänkningar-4990-6610-8665Miljö och energiÅterinförd fastighetsskatt på vattenkraft10301010980Produktionsskatt 1, 2, per kWh kärnkraft61012001770Kväveoxidskatt100100100Miljöskatt på inrikes flyg190180170Ej sänkt skatt på hyresfastigheter8707301100Ökad a-kasseavgift med , år2000, år 2001145023253100Ej återföring av fast skattebelopp till kommuner1300Höjd ansökningsavgift i tvistemål151515Höjda fortkörningsböter505050Avgår finansiering5615561072856 Miljö och energi6.1 SkatteväxlingCenterpartiet förespråkar sänkt skatt på arbete för ökad sysselsättning ochtillväxt. Det bör ske genom sänkta arbetsgivaravgifter. För att skapa utrym-me för sänkta skatter på arbete bör skatterna höjas på verksamheter som tar ianspråk naturens resurser utan att automatiskt ersätta de skador och det slita-ge som uppstår. föreslår en höjning av miljö- och energiskatter.Genom att skatteväxla på det sätt som föreslår kan skatterna påarbete sänkas och skatterna på sådant som är skadligt för miljön höjas. Däri-genom minskar den miljöskadliga verksamheten i omfattning somfler kan få arbete.Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitiken kan Sverigegenomgå en strukturomvandling som leder till ett modernt land medavancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. En sådan utvecklingstärker också svenska företags internationella konkurrenskraft, eftersommarknaden för miljövänliga produkter och produktion växer. Det finns inomdetta miljöteknikområde stora framtidsmöjligheter och expanderandet förbranschen ger goda möjligheter till ökad sysselsättning.Biltrafiken orsakar stora utsläpp och bör därmed belastas med miljö-avgifter i form av skatter. anser att det är angeläget attfordons-skatten för dieseldrivna personbilar förändras så att större vikt läggs vidbilens miljöegenskaper. I förhållandet mellan fordonsskatt på nyare och äldredieseldrivna personbilar finns orättvisor som ter sig svåra att förklara.Fordonsskatten för äldre dieseldrivna personbilar bör höjas och den börsänkas för nyare fordon. Dock måste fördelningspolitiska skäl vägas in vidomfördelning av fordonsskatten för dessa personbilar. förordarhöjd skrotningspremie till som en engångsåtgärd för att skrota deäldsta och mest miljöförorenande bilarna. Detta bör ges regeringen till känna.6.2 NaturvårdDet är viktigt att bevarandevärd skog behålls i statens ägo. Anslagen tillskyddsvärd skogsmark ökar i budgetförslaget , vilket vi välkomnar. Isammanhanget vill vi dock påpeka att det är mycket olyckligt att denna an-slagsökning inte kommit tidigare. har länge drivit kravet att ökaanslagen till inköp av skyddsvärd skog, utan att få något gehör för detta.Regeringens undermåliga redovisning i budgeten gör det omöjligt attutläsa hur mycket som anslås för kalkning av sjöar och vattendrag under dekommande åren. En minskning anser vara oacceptabel. Riks-dagen har tidigare fattat beslut om ökat anslag till kalkning, vilket Center-partiet anser bör följas.6.3 EnergiFörnyelsen av energisystemet innebär att vi går från miljöhotande och miljö-förstörande kärnkraft och fossila bränslen till förnybara energikällor och eneffektiv energianvändning. Det är ekologiskt hållbart. Under mandatperiodenvill medverka till nya steg i förnyelsen av energisystemet ochfullfölja energiöverenskommelsen genom fortsatt kärnkraftsavveckling. Detutvecklar ett decentraliserat energisystem istället för storskalighet. Det gerutrymme för en väl fungerande marknad istället för kärnkraft, främjad av statoch storkapital. Miljöanpassningen av energisystemet går snabbt. Från 1992till 1996 har den årliga energitillförseln från biobränslen ökat från 71 TWhtill . Kretsloppsanpassning och förnybara energikällor ger redan idagstora konkurrensfördelar. Många kunder efterfrågar exempelvis så kalladgrön el.Genom energiöverenskommelsen finns nu en politisk majoritet förlångsiktiga spelregler på den svenska energimarknaden. Det är till fördel förbåde konsumenter och producenter.Energipolitiken ska bidra till att stabila förutsättningar skapas för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. Energipolitiken ska också bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.I och med energiuppgörelsen genomförs ett omfattande program för ettekologiskt uthålligt energisystem. Programmet innehåller åtgärder förminskad elanvändning och ny elproduktion. Det innehåller också långsiktigasatsningar för utveckling av effektiv energiteknik för att skapa bärkraftigaalternativ till kärnkraften. Totalt satsas under ensjuårsperiod.Energibeskattningen ska ge goda förutsättningar för den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Det ska vara lönsamt att investera i varu- ochtjänsteproduktion i och det ska vara fördelaktigt att investera iekologisk energiteknik, bl.a. effektivare energianvändning. Beskattningenska ge drivkrafter för hushållning och övergång till förnybara energislag. Vidutformningen av beskattningen ska den elintensiva industrins särskilda behovbeaktas. De EU-direktiv som förbereds inom detta områdeplaneras innehålla större möjligheter att väga in dessa särskilda behov.Samtidigt måste det övergripande målet vara att beskattningen ska ske sånära produktionskällan som möjligt. Energipriserna bedöms stiga i sambandmed den ökade internationella avregleringen av elmarknaden.Utsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar klimatet.Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika förbränningav fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushållning ochgenom att utnyttja förnybara energislag. En ökad användning av alternativaenergislag inom trafiksektorn måste särskilt eftersträvas. Produktionen avbiobränslebaserade drivmedel i måste öka. Detta bör ske genom enökad miljörelatering av energiskatterna i kombination med skattebefrielse förbiobränslen.Centerpartiet föreslår stegvis höjning av produktionsskatt på kärnkraftselsom ett led i strävan mot avvecklad kärnkraft. Vi föreslår återinförande avfastighetsskatten på vattenkraft samt införande av miljöskatt på inrikes flyg.6.4 Avveckling av subventioner till kärnkraftenDen svenska kärnkraften har under sin driftstid subventionerats av statenmed miljardbelopp. Reglerna för koncernbidrag regleras i kommunalskatte-lagen (1928:370). Bestämmelserna infördes och har inte varit föremålför omarbetning . Huvudregeln är att om s.k. kvalificerat koncern-förhållande föreligger, dvs. om moderbolaget äger av aktierna idotterbolaget, får resultatutjämning ske inom en och samma koncern. Lika-dan resultatutjämning får även ske för andra bolag om dispens medgivits fråndenna regel. Ägarna till kärnkraftsverken i Forsmark och harbeviljats sådan dispens. Dispens kan medges när det gäller infrastrukturellainvesteringar av samhällsekonomisk betydelse, och omfattar investeringar ikraftproduktion, bränsleframställning, kommunikationer samt försvar i lång-siktig utveckling. Undantagsbestämmelserna har använts i mycket begränsadomfattning.Lagens syfte var att underlätta investeringar i kärnkraft för att skapa enlönsam och konkurrenskraftig industri på detta område. Kärnkraftsinve-steringar blev mer lönsamma.Centerpartiet anser det angeläget att principiellt slå fast att investeringar ikärnkraft i redovisningssammanhang skall behandlas på samma sätt sominvesteringar i andra energislag och andra typer av bolag. Kärnkraften skainte ytterligare subventioneras genom särskilt gynnsamma avdragsmöjlig-heter. föreslår att beslutar att dessa särskildaavdrags-möjligheter successivt avvecklas.7 Utbildning för utvecklingUtbildningssatsningar måste vara en väsentlig del i en tillväxtorienteradpolitik. Satsningar måste göras på hela utbildningssystemet, från förskola tillhögskola och vuxenutbildning. har i flera motioner presenteratsin politik på de olika delområdena.7.1 En grundskola som ger godkända kunskaperGrunden för det livslånga lärandet och delaktigheten i kunskapssamhälletläggs i . Det är varje elevs rättighet att få tillräckliga kunskaperigrundskolan för deltagande i arbetslivet och för vidare studier. Skolan måsteockså vara öppen mot det omgivande samhället och inbjuda såväl föräldrarsom lokalt näringsliv att engagera sig i skolans utveckling.Grundskolan har också en uppgift i att bryta traditionella könsbundna valtill vidare utbildning, som också påverkar rollerna i yrkeslivet. Rekryteringentill tekniska och naturvetenskapliga utbildningar i allmänhet bör öka. Enhuvuduppgift för skolan är att se till att alla elever får de instrument somkrävs för att hantera och utnyttja informationsteknikens verktyg. Vi har imotion 1998/99:Ub227 angett riktlinjerna för en grundskola som gergodkända kunskaper.7.2 Utveckla gymnasiereformenCenterpartiet presenterar sin politik för gymnasieskolan i kommittémotionen1997/98:Ub43. Gymnasiereformen bör ligga fast. Alla elever har rätt till deteoretiska kunskaper som krävs för ett livslångt lärande och deltagande i ettmodernt yrkesliv. Vägen till de teoretiska kunskaperna måste dock få variera.Det behövs en mer flexibel gymnasieskola, som också är mer öppen motomvärlden. För yrkesförberedande program vill vi nu permanenta lärlingsut-bildningen. Det är angeläget att det lokala näringslivet är delaktigt i skolansyrkesförberedande arbete.Oavsett elevernas framtida val kommer kraven på egen initiativförmågaoch förmågan att utföra projekt att vara större än i det traditionellaindustrisamhället. Skolan måste förbereda eleverna genom ett stort inslag aventreprenöriellt lärande. En rapport från , I entrepre-nörskapets tecken (Ds 1997:3), visar att möjligheten är mycket stor till ettsådant lärande för skolan . Det är angeläget att lärare och skolledningarerbjuds fortbildning och att lärarutbildningen förmedlar sådana kunskaper.7.3 och eftergymnasial utbildningOmkring två miljoner människor på arbetsmarknaden saknar gymna-siekompetens i svenska, engelska och matematik. Genom harCenterpartiet medverkat till den enskilt största och mest omfattande sats-ningen någonsin för att höja kunskaps- och utbildningsnivån för vuxna iSverige. Det är angeläget att överväga en generell utbildningsgaranti medmöjlighet att komplettera sin utbildning genom att läsa in gymnasieskolanskärnämnen med a-kassa. Vi redogör vidare för detta förslag i vår motion1998/99:A214.Efter den grundläggande utbildningen i grund- och gymnasieskola måstedet finnas olika vägar ut i arbetslivet, såväl akademiska studier somkvalificerad yrkesutbildning. var med om att besluta att inrättaen sådan på försök. vill understryka vikten av att yrkesutbild-ningen nu permanentas och att den kvalificerade yrkesutbildningen tillåtsexpandera.Centerpartiet har under de senaste två mandatperioderna medverkat till denstörsta utbyggnaden av den högre utbildningen i . Sverigevar på väg att halka efter när det gäller antalet högskole-utbildade. har antalet högskoleplatser ökat med 50procent. Högskolan byggs ut med ytterligare 60 000 platser mellan 1997 och2000. Antalet examinerade ingenjörer och civilingenjörer kommer att hafördubblats och antalet som har disputerat inomnaturvetenskap och teknik har ökat markant.Centerpartiet har länge arbetat för att högskolorna i , ,samt ska utvecklas till nya universitet. Under några århar vi medverkat till att satsa extra resurser för att göra det möjligt. En förutsättning för de nya universitetens framgång är att defår fortsätta att expandera, främst genom sin forskning och forskarutbildning.De uteblivna satsningarna på de nya universiteten är en ren oförskämdhetfrån regeringens sida. föreslår att de nya och blivandeuniversiteten får ökade forsknings- och forskarutbildningsresursermed jämfört med regeringens förslag.Centerpartiet har medverkat till inrättandet av nya högskolor på Södertörnoch i . Båda medverkar till minskad social snedrekrytering och höjerutbildningsmöjligheterna i områden med svåra regionala förutsättningar. Ienlighet med vår linje blir också högskolan på en egen självständighögskola.Nu måste ett kvalitativt språng göras. En strategi för ökade forsknings-resurser samt säkrad kvalitet i undervisningen för alla högskolor måsteläggas fast. Vi anger en strategi för detta i vår motion 1998/99:Ub453. Viföreslår också att ett nytt studiemedelssystem med lika delar bidrag och låninrättas . Riktlinjerna för detta anges i motion1998/99:Ub706.Allt större krav ställs i det moderna yrkeslivet på återkommande utbildningoch livslångt lärande. Det studiefinansieringssystem som är avsett för ung-domsstudier kan inte klara av att också finansiera återkommande utbildning.Ett särskilt system som tillåter anställda och arbetsgivare att sätta av medelför utbildning på individuella kompetenskonton är därför påkallat.Centerpartiet har också föreslagit ett sådant i motionen 1997/98:A214.7.4 Studiemedelssystemets ekonomi och genomförandeSammantaget innebär ett studiemedelssystem som presenterats ovan att dedirekta kostnaderna ökar med . Genom den höga bi-dragsdelen minskar dock lånevolymen så kraftigt att statens kostnader förräntesubventionen minskar med ca 1 miljard kronor.Genom de förändringar av antalet terminer, som vi föreslår, och merit-prövning jämte ytterligare några skärpningar vad avser t.ex. studieaktivitets-kontroll, kan ytterligare sparas inom systemet. Ett nyttstudiemedelssystem fordrar därför, fullt genomfört, ett tillskott på 2 miljarderkronor i statsbudgeten.Ett nytt studiemedelssystem bör genomföras i två steg, där det första stegetinnebär en höjd bidragsdel och höjt fribelopp och det andra steget innebär atthöjningen av bidragsdelen till fullföljs. Reformen bör inledasunder nästkommande budgetår. Regeringen bör återkomma med förslag tillnytt studiefinansieringssystem som kan träda i kraft 1999.7.5 StudentbostäderDet investeringsbidrag regeringen införde i samband med vårpropositionen1998 är ett steg i rätt riktning för att stimulera nybyggnation av studerande-bostäder. Dock har bara en mindre del av detta bidrag använts, eftersombidraget täcker en alltför liten del av kostnaderna per byggd lägenhet. Reg-lerna för bidraget är alltför komplicerade och har bidragit till att medlen intenyttjats fullt ut. förespråkar enklare regler också inom dettaområde. Regeringen har ett ansvar att inbjuda berörda kommuner, högskoloroch studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenterska hanteras framgent. Användningen av de resurser som avsatts för att sti-mulera nybyggnation av studentbostäder bör avgöras genom dessa diskus-sioner.8 Samhälle och sociala frågor8.1 Ett tryggt samhälleVälfärdspolitiken är väl utbyggd i , ändå finns stora orättvisor i för-delningen av välfärden. Många människor omfattas inte av socialförsäkrings-systemen och är i stället hänvisade till behovsprövade socialbidrag. Orättvi-sorna märks extra tydligt i tider med hög arbetslöshet. Människor som kän-ner maktlöshet och har liten möjlighet att påverka sitt eget liv har sämrehälsa än andra. Skillnaderna i hälsa ökar. Alltfler människor lever helt utan-för samhällsgemenskapen och segregationen i storstäderna tenderar att öka.Centerpartiet vill vända utvecklingen genom att förändra grundläggandestrukturer i samhället.