mot · GM02T225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T225av m.fl. (s)och dess kommunikationsstrukturVärmlands näringsgeografiska samband med ,och Bergslagen-Dalarna-Mälardalen är av centralbetydelse för kommunkationsplaneringen i länet. Samtidigtär bosättningsmönstret sådant att det kan ses som enhandstruktur, med i centrum. Därifrån utgår"fingrar" med bebyggelse och infrastruktur. Övriga orter fårdå roller av samverkande "pärlband" i systemet.För serviceresor och arbetspendling mellan länets olika delar är det viktigtatt strukturen förstärks med satsningar på de regionala tvärförbindelserna.Länets enkla och funktionella struktur ger goda förutsättningar för detregionala utvecklingsarbetet samt för att skapa och upprätthålla en god livs-miljö i Värmland.Trafikmässigt domineras länet av trafikstråken mot ochtransittrafiken genom länet.Näringslivet har traditionellt ett mycket starkt internationellt inslag ochdärför är de största och tyngsta trafikflödena på vägsidan förlagda till E 18samt riksvägarna 45, 61, 62, 63 och 64. På järnvägssidan är det Värmlands-banans del av sträckan - och relationen - Göteborgsamt godstrafiken på f.d. BJ-banan som är speciellt viktiga för länetstransportbehov. Sjötransporterna på och är dockstörre än järnvägstransporterna till och från , vilket vittnar omVänersjöfartens betydelse.Den nya storflygplatsen norr om , som öppnats,kommer att medföra ett ökat utbud av flygmöjligheter för framförallt västraVärmland och få en viktig näringspolitisk betydelse för hela länetpå temat - närmaste svenska län. Detta ger en ökadbetydelse för och därtill möjligheter att arbetspendla med tåg överriksgränsen. Sådan trafik bedrivs på försök mellan Karlstadoch Kongsvinger genom ett Interreg IIA-projekt.VänersjöfartenSom tidigare påpekats är Vänersjöfarten mycket viktig fördet värmländska näringslivet, bl.a. är det den enda realistiskatransportleden för de i tillverkadepappersmaskinerna och transporteras drygt 3miljoner ton gods på Vänern.Tidigare har företrädare för Vänersjöfarten sökt uppmärksamma riksdagenoch berörda länsstyrelser på de negativa konsekvenserna för den egnaverksamheten av vissa förslag som ingick i den transportpolitiska propo-sitionen. Man avser i huvudsak kostnadslättnaderna för godstrafiken påjärnväg och därmed ett bättre konkurrensläge för detta transportslag iförhållande till Vänersjöfarten.I budgetpropositionen har regeringen i likhet med trafikutskottnoterat att frågan om Vänersjöfarten noga bör följas av ochden föreslagna Godstrafikdelegationen. Eftersom det är angeläget attförutsättningarna klarläggs, bl.a. mot bakgrund av transportpolitiskapropositionens förslag, anser vi att regeringen tillsätter enutrednings-man som, efter samråd med de regionala intressenterna, kan komma medförslag till vilka åtgärder som behövs för att bibehålla den för länet viktigaVänersjöfarten.GränsöverskridandeinfrastrukturEn kraftig expansion av norskt näringsliv har under en tidpågått och pågår fortfarande i det värmländska närområdet,och området runt den nya storflygplatsenGardemoen. Från svensk och i synnerhet värmländsksynpunkt ger detta en ypperlig möjlighet att ökasysselsättningsgraden i länet. Dock fordras attinfrastrukturen ut på bägge sidor om gränsen.Ett försök pågår nu i länet i ett Interreg IIA-projekt, därlänstrafiken tillsammans med norska myndigheter bedriverpendeltågstrafik mellan och . Detta ärän så länge en småskalig verksamhet och för att kunna byggaut den till dess rätta värde fordras en bättre samverkanmellan och motsvarande norska myndighet.Detsamma gäller för vägnätet, bl.a. E 18 och Rv 61/riksvej 2,ett bättre samarbete vägmyndigheter emellan måste till, föratt och ska kunna dra nytta av dentillväxtkraft som finns på den norska sidan. harendast kortare vägsträckor i länet åtgärdats på och detåterstår många s.k. timglassträckor. En av de viktigaste attsnarast förbättra är delen - . Med dennya storflygplatsens tillkomst har också betydelsen avupprustning av Rv 61 och andra tvärförbindelser, t.ex. väg239 över , fått en helt annan aktualitet. Viförutsätter att och tar dessa synpunktermed i kommande utarbetningar av nationella investeringar iväg- och järnvägssystemet.Vägar i övrigtFörutom som tidigare nämnts E 18 och RV 61 är det deövriga riksvägarna 45, 62, 63 och 64 som är behäftade medlånga avsnitt av s.k. timglastyp. Det är mycket olyckligt attvägarna inte har likvärdig standard i hela sin längd. Bl.a. ärdetta ofta orsaken till långa köbildningar och däravomdömeslösa omkörningar i synnerhet dåvägarna i ofta är transitvägar för fjällturismen.Dessa "timglas" måste byggas bort om tanken på en0-vision i trafiken ska ha någon bärighet på vägarna iVärmland. Sysselsättningen i länet är i stor utsträckningfortfarande knuten till den tunga industrin, skog, järn, papperosv. Detta gör att behovet av god bärighet på det regionalavägnätet är mycket stort.I den regionalpolitiska propositionen noterade regeringen att flera län ilänsplanerna inte kunnat få utrymme för att genomföra bärighetsplanen enligt direktiven. Mot den bakgrunden avsåg man att komma tillbakamed förslag som skulle möjliggöra förkortad genomförandetid. I Värmlandtvingades vi att lägga ut vår mycket omfattande bärighetsplan efterförhandlingar med näringslivet. Beskeden i propositionen var därför mycketefterlängtade. Vi konstaterar nu att frågan inte berörs i budgetpropositionen.Det arbete som pågått att förstärka bärigheten på de sekundäravägarna måste fullföljas för att man fullt ut ska kunna ta tillvara deförutsätt-ningar för ökad tillväxt som näringarna har.I den nationella planen finns anslaget för "övrigaåtgärder". Anslaget handlar om investeringar på sådana vägar som behöverinsatser, men vars trafikflöden etc. inte är av tillräcklig omfattning för attdeenligt modellerna skall bli lönsamma. Till Region är i planenfördelat av detta anslag. Rv 45 nämns särskilt somlämplig för punktinsatser från detta anslag. I budgetpropositionen finns inteanslaget omnämnt överhuvud taget. Detta är en stor besvikelse, med tanke påbehovet av punktinsatser genom och norrut.Det finns nu signaler om ytterligare minskningar samt årendärefter. Detta innebär på vägsidan t.ex. ingen byggstart på något nytt objektunder . Med tanke på att vårt stora objekt måstefullföljas och att objektet (bärighetsplanen) startat, är viallvarligt oroade för att vi får en helt passiv länsplan.Järnväg i övrigtVärmland är ett landskap inte bara rikt på allehandaupplevelser och duktiga människor, länet är också relativtrikt på olika järnvägsspår, alltifrån stambanor till enklabandelar till industrier och hamnar. Vi förutsätter attresultatet av tidigare riksdagsbeslut med anledning avtranportpolitiska propositionen förverkligas även ivårt län. Då kan återigen mycket av vad den tunga industrinproducerar och dess råmaterial fraktas på järnväg. För dettabehövs upprustning av olika industrispår bl.a. -. Det behövs upprustning av Fryksdalsbanan ochbangården i , liksom att triangelspåret vid -Herrhult förverkligas. Det tidigare påtaladesamarbetet mellan svensk och norsk banmyndighet måsteutvecklas så att snabbtågstrafik kan komma igång på helasträckan - Karstad - . I det sammanhanget ärdet för oss en svår motgång att nytt spår inte byggs inomplanperioden mellan och . Här finnsmindre kostnadskrävande lösningar som bör prövas för attmöjliggöra kortare restid mellan länet och Stockholm.Bergslagsbanans upprustning är glädjande, men börpåskyndas och fullföljas i sin helhet ner mot . Enupprustning av hela inkl. Norge-Vänernbanan skulle ge bättre förutsättningar för en idagnågot hotat persontrafik . Vidare är länetmycket intresserat av att en förkortning av Vänernbanan kankomma till stånd . Det gäller då den s.k.Vålbergssvängen, som skulle få positiva effekter på isynnerhet det regionala resandet från/till Karlstad.Vad som också är eftersträvansvärt är att det skapas någon form av"vagnbolag" där olika entreprenörer kan hyra eller leasa in tågmaterial attlänstrafiken får möjlighet att upphandla regional tågtrafik underriktiga former.Kommunala flygplatserI det transportpolitiska beslut riksdag antog under förrariksmötet fanns en för mycket positiv fråga,nämligen utökning av det statliga stödet till kommunalaflygplatser. Vi förutsätter att detta nu blir beslutoch att 105 plus anslås till detta ändamålsamt att den fördelningsprincip som skissades itransportpolitiska beslutet blir vägledande för den slutligafördelningen, så att flygplatserna i och får enrättvis fördelning i relation till andra kommunala flygplatseri landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastruktursatsningar och kommunikationer i Värmland.Stockholm den 28 oktober 1998Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()