mot · GL02Fi24 · 1998-04-29 00:00:00 — har en rad skatteregler som försvårar fåmansbolagens verksamhet. Regeringen kommer att presentera förslag i syfte att avveckla dessa. att delägare som redovisat en rimlig arbetsinkomst skall få rätt att betrakta övrig avkastning som ersättning, att utdelning till fåmansföretagare skall betraktas som inkomst av kapital, om ägaren tagit ut lön som minst motsvarar den som en anställd kollega i samma yrke har. Registrering av nya företag kommer att underlättas. Regeringen kommer att föreslå att registrering också skall kunna ske via Internet. Statens förmånsrätt vid konkurser tas bort. Regeringen kommer att lägga fram förslag i denna fråga den kommande hösten. Regeringen kommer också att föreslå en väsentlig reduktion av kraven på företag att lämna uppgifter. Möjlighet öppnas att fullgöra uppgiftslämnandet via Internet. Förslag härom läggs fram . 3.2.2 Att utnyttja möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen Medlemsstaterna kommer att granska sätten att fullständigt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå, i den sociala ekonomin och de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att i syfte att minska den undersöka eventuella hinder för dessa möjligheter. kommuner bedriver en rad verksamheter i egen regi som skulle kunna drivas av företag. Regeringen kommer att stimulera kommunerna att lägga ut dessa verksamheter på entreprenad. Ett sätt att främja entreprenader, som regeringen lägger förslag om , är att av kommuner som mottar kommunala skatteutjämningsmedel kräva att dessa privatiserar all sådan verksamhet där företag kan erbjuda sina tjänster. Inte minst inom omsorgen finns det på detta sätt stora möjligheter till såväl kvantitativa förstärkningar som kvalitativa förbättringar. 3.2.3 Gör skatterna gynnsamma för sysselsättningen Varje medlemsstat kommer att, i mån av behov och med hänsyn till nuvarande nivå, fastställa ett mål för en gradvis minskning av den totala skattebördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minskning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna särskilt för okvalificerat och lågavlönat arbete utan att ifrågasätta saneringen av de offentliga finanserna och den finansiella jämvikten i de sociala trygghetssystemen. De kommer att, om så är lämpligt, undersöka om det är ändamålsenligt att införa en energiskatt eller en skatt på förorenade utsläpp eller varje annan skattemässig åtgärd. Den kommer i vår att introducera ett radikalt program för en sänkning av skattetrycket. Särskild vikt kommer att läggas på en sänkning av skatter som direkt och indirekt drabbar arbete. Sänkningar av skatter på låga inkomster kommer att ges prioritet. Programmet omfattar bl.a. följande åtgärder: ett särskilt förvärvsavdrag på av lönen upp till 7,5 basbelopp införs utrymme för en sänkning av kommunalskatten med skapas genom en omläggning av finansieringen av skolan en successiv sänkning av fastighetsskatten rätt att dra av kostnaden för styrkta barnomsorgskostnader. Varje medlemsstat kommer att utan förpliktelser undersöka lämpligheten av att minska nivån på momsen på arbetsintensiva tjänster som inte är utsatta för gränsöverskridande konkurrens. Regeringen har prövat möjligheten att genom en lägre moms främja tillkomsten av flera särskilt arbetsintensiva tjänster i anslutning till hemmet. kommer regeringen att föreslå en alternativ väg för att öka möjligheterna att erbjuda sådana arbeten. En särskild rätt till avdrag kommer att introduceras. Skatteavdraget bedöms kunna tillskapa 50.000100.000 nya jobb. 3.3 Att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga 3.3.1 Att modernisera arbetsorganisationen För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsformerna uppmanas arbetsmarknadens parter, att på lämplig nivå, t.ex. på branschnivå och företagsnivå, förhandla fram avtal som syftar till att modernisera arbetsorganisationen, däribland flexibla arbetsformer, för att göra företagen produktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvändig jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. Dessa avtal kan till exempel handla om arbetstid på årsbasis, minskning av arbetstiden, minskning av övertiden, utveckling av deltidsarbete, livslångt lärande och avbrott i yrkeslivet. Regeringen uppmuntrar parterna på arbetsmarknaden att utveckla sina relationer i riktning mot avtal på företagsnivå och med största möjliga utrymme för individuella variationer. Regeringen välkomnar inslag i avtalen som medger ett individuellt val för den enskilde t.ex. när det gäller arbetstider. Regeringen kommer att underlätta en ny samverkan mellan parterna genom att göra lagstiftningen mindre tvingande. Syftet är att öppna bättre möjligheter att sluta avtal som bättre passar enskilda medarbetare och företag av olika storlek och inriktning. För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsformerna kommer varje medlemsstat å sin sida att undersöka lämpligheten i att i sin lagstiftning införa typer av kontrakt som är mer anpassningsbara, för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar alltmer skilda former. Personer som har arbetskontrakt av detta slag bör komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre yrkesmässig status, som är förenlig med företagens behov. Regeringen kommer redan i vår att föreslå att en mer omfattande modernisering av arbetsrätten inleds i syfte att främja nyanställningar och företagstillväxt. I ett första steg medges medarbetare och företag befrielse från de dispositiva delarna av lagen om anställningsskydd (LAS), semesterlagen och arbetstidslagen. En sådan förändring innebär framför allt en betydande lättnad för de allra minsta företagen, som drabbas allra hårdast av den nuvarande lagstiftningen. Det är i dessa företag den största expansionen kan ske. I ett andra steg utvecklas den nuvarande detaljerade arbetsrätten till en arbetsrättslig ramlag. Avtalen görs mer individuella för att medge de variationer arbetstagare och företag kommer att behöva i framtidens mer rörliga och individualiserade ekonomi. Detta steg bör kunna genomföras . 3.3.2 Att stödja företagens anpassningsförmåga För att höja kompetensnivån inom företagen kommer medlemsstaterna att åter granska de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskliga resurser och de kommer i förekommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya bestämmelser för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbetsmarknadens förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar i ekonomin. Regeringen kommer att föreslå ett nytt systen för de anställdas kompetensutveckling. En radikal avveckling av krångel kommer att inledas genom att den s.k. Småföretagardelegationens förslag genomförs. Förslagen skall ses som ett första steg i en process som regeringen avser att driva vidare med stor kraft. Regeringen kommer i vår att föreslå att en särskild avregleringsdelegation tillsätts. Delegationens uppgift skall vara att föreslå sådana förändringar som kan gynna tillväxt och företagsutveckling. Regeringen avser att i ökad utsträckning utnyttja s.k. sunsetlagstiftning. Den innebär att inaktuell lagstiftning automatiskt avvecklas. Regeringen kommer redan i vår att föreslå förenklingar av möjligheterna att starta företag. S.k. Fskattsedel erbjuds alla som så vill. Regeringen avser att särskilt främja ungas intresse för att starta eget. 3.4 Att stärka jämställdhetspolitiken 3.4.1 Att angripa diskriminering mellan kvinnor och män Medlemsstaterna kommer att sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av sysselsättningen för kvinnor och de kommer att motverka kvinnors underrepresentation i vissa verksamhetssektorer och i vissa yrken och överrepresentation i andra. Regeringen kommer med stor målmedvetenhet att söka motverka skillnader mellan män och kvinnor i arbetslivet. En viktig åtgärd är att öppna sådana verksamheter som traditionellt attraherat många kvinnor, t.ex. vården, för konkurrens. Flera möjliga arbetsgivare minskar riskerna för direkt och indirekt diskriminering av kvinnor. I detta syfte kommer regeringen att introducera ett nytt finansieringssystem för sjukvården. En allmän sjuk- och hälsoförsäkring förbättrar vården, ökar patienternas valfrihet och förbättrar både kvinnors och mäns arbetsmarknad. 3.4.2 Att förena yrkesliv och familjeliv Medlemsstaterna kommer att anstränga sig för att öka tillgången till tjänster för omsorg och vård, där det finns behov som inte är täckta. Regeringens strävan är att öka möjligheterna att förena arbetsliv och familjeliv genom att öppna fler alternativ inom framför allt barnomsorgen. Regeringen kommer redan i vår att föreslå att ett särskilt vårdnadsbidrag, kombinerat med en rätt till skatteavdrag för styrkta barnomsorgskostnader, införs. En sådan förändring innebär både ett större utbud av barnomsorgstjänster och en större valfrihet för barnfamiljerna. 3.4.3 Att underlätta återinträde i yrkeslivet Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma kvinnor och män som önskar att återgå till yrkeslivet efter ett uppehåll och kommer därför att undersöka möjligheterna att gradvis avlägsna hindren för detta återinträde. Regeringen strävar efter att göra mäns och kvinnors återinträde i yrkeslivet så lätt som möjligt. Avgörande härför är att de arbetsrättsliga reglerna medger stora variationer i hur arbetet kan utföras. Mer personliga avtal är i detta sammanhang av största betydelse. 3.4.4 Att främja funktionshindrade personers inträde i yrkeslivet Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma de svårigheter som funktionshindrade personer kan möta vid inträde i arbetslivet. Funktionshindrade personer behöver särskilt stöd för att kunna göra sig själva rättvisa i arbetslivet. Regeringen kommer att söka öppna fler möjligheter för funktionshindrade att arbeta i vanliga företag, snarare än i det särskilda företaget . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av nationella handlingsplan för sysselsättning.