mot · GL02K18 · 1998-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:43 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden - barnpornografifrågan m.m. 1 Inledande sammanfattning 3 1.3.1 Nya fysiska databärare 4 1.3.2 Grundlagsskydd för dator- och videospel 4 1.3.3 Frivilligt grundlagsskydd för databaser 4 1.4 Jurymedverkan och fallet 5 1.5 EU-frågan om förbud mot indirekt tobaksreklam 5 2 Moderata samlingspartiets utgångspunkter 5 2.1 Grundlagarnas betydelse för medborgarnas demokratiska fri- och rättigheter 5 2.2 Censurförbudets betydelse 6 2.3 Demokrati en ung företeelse 6 2.4 Grundlagarna måste värnas 7 3 Förekomsten av barnpornografi debatt och kartläggning 9 3.2 Barnpornografins omfattning 9 3.3 Missförstånd i den allmänna debatten 10 4 Grundlagsändringar med anledning av barnpornografifrågan 11 4.1 Regeringens förslag till lagteknisk lösning 11 4.2 Moderata samlingspartiets förslag 13 4.3 Konfiskering och förverkande av barnpornografi 14 4.4 Generellt arkiv för registrering och bevarande av 4.5 Sambandet mellan barnpornografibrottet och olaga vålds- 4.6 Undantagsregel från det straffbara området 16 5 Grundlagsändringar med anledning av förslag 17 5.1 Nya fysiska databärare 17 5.2 Grundlagsskydd för dator- och videospel m.m. 17 5.3 Frivilligt grundlagsskydd för databaser 18 6 Grundlagsändringar som uteblev 19 6.1 Jurymedverkan och fallet mot 19 6.2 Grundlagsändring med anledning av införandet av förbud mot indirekt tobaksreklam 20 7 Framtagandet av erforderlig grundlagsstiftning 21 I propositionen föreslås en rad grundlagsändringar rörande tryckfrihetsförordningens (TF) och yttrandefrihetsgrundlagens (YGL) tillämpningsområden. Förslagen avser bl.a. barnpornografifrågan, grundlagsskyddet för nya medier, TF:s och YGL:s territoriella tillämpningsområden, preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp, åklagare i vissa yttrandefrihetsmål, jury i tryck- och yttrandefrihetsmål, äganderätten till periodiska skrifter som trycks i , utgivningsbevisen för periodiska skrifter m.m. Härutöver föreslås vissa ändringar i sekretesslagen vad gäller principen om allmänna handlingars offentlighet kontra reglerna om beslag och konfiskering enligt TF och YGL. Förslagen härrör från ett antal utredningar, bland vilka (SOU 1997:29) och (SOU1997:47) varit parlamentariskt sammansatta. Övrigt utredningsarbete saknar parlamentarisk förankring. Moderata samlingspartiet ställer sig bakom vissa av regeringens förslag men förordar i några centrala delar andra lösningar än regeringen, bl.a. vad gäller barnpornografifrågan. Barnpornografifrågan intar på grund av sin komplexitet och principiella betydelse en särställning bland regeringens förslag. Regeringens val av lagteknisk lösning innebär att barnpornografibrottet lyfts ut ur TF och YGL för att enbart kriminaliseras enligt . Härigenom upphävs censurförbudet, anonymitetsskyddet, meddelarfriheten och ensamansvaret vid grundlagsskyddade massmediers befattning med barnpornografiskt källmaterial. Regeringens förslag får på så sätt konsekvenser inte bara för pedofiler utan också för t.ex. barnrättsorganisationers och nyhetsmediers villkor för att sprida upplysningar till offentligheten om det missförhållande som barnpornografi utgör. Enligt Moderata samlingspartiet finns det ett starkt samhällsintresse av att även kunna förebygga barnpornografi och sexualbrott mot barn genom bl.a. opinionsbildning. Av det skälet avvisar vi regeringens förslag till lösning av barnpornografifrågan. I stället förordar vi majoritetsförslag, som innebär att TF inte ändras, medan innehav av barnpornografisk videofilm kriminaliseras. Genom att TF förblir orörd förändras inte förutsättningarna för medierna att driva opinion mot barnpornografi. Både och regeringens förslag syftar till att förebygga och beivra de verkliga kränkningar av barn som barnpornografibrottet medför. Med den utgångspunkten har vi till skillnad från regeringen ansett att förslaget till innehavskriminalisering inte bör omfatta annat än just verklighetstrogna skildringar. En av rättsstatens viktigaste uppgifter är att skydda medborgarna mot våld, intrång och andra övergrepp från såväl enskilda som det allmänna. I detta ligger att statsmakterna har en skyldighet att garantera barnens behov av skydd mot sexuella övergrepp. Detta förutsätter att såväl polisen som det övriga rättsväsendet har tillräckliga resurser att avsätta till förebyggande åtgärder och till bekämpningen av sexualbrott och andra övergrepp riktade mot barn. Vid valet av åtgärder har regeringen dessvärre slagit in på fel väg, vilket ytterst kommer att drabba barnen. Vi menar att det måste ligga i barnens och hela samhällets intresse att såväl opinionsbildning som nyhetsförmedling och rättsväsende aktivt kan bidra i arbetet med att öka barnens trygghet. 1.3.1 Nya fysiska databärare Den snabba framväxten av nya medier har skapat stor rättsosäkerhet från grundlagssynpunkt varför regeringen föreslår att benämningen tekniska upptagningar skall införas i YGL som ett samlingsbegrepp för upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniska hjälpmedel. Moderata samlingspartiet välkomnar detta första steg i riktning mot en teknikoberoende yttrandefrihetsgrundlagsstiftning. Med hänvisning till den snabba utvecklingen på området är det dock angeläget att regeringen också snabbt tar initiativ till en utredning med uppdrag att lämna förslag till en generell teknikoberoende yttrandefrihetsgrundlag. Regeringens förslag till ändring i YGL avseende nya fysiska databärare kan visa sig vara föråldrat redan vid ikraftträdandet för den föreslagna lagstiftningen. 1.3.2 Grundlagsskydd för dator- och videospel Opåverkad av en massiv remisskritik föreslår regeringen att dator- och videospel skall erhålla grundlagsskydd enligt YGL. Moderata samlingspartiet avvisar förslaget då det inte är motiverat att från grundlagssynpunkt behandla dator- och videospel på samma sätt som t.ex. tryckta skrifter. Förutom att respekten för grundlagens tillämpningsområde riskerar att tunnas ut kan regeringens förslag redan nu förutses medföra uppenbara tillämpningssvårigheter. 1.3.3 Frivilligt grundlagsskydd för databaser I syfte att möjliggöra ett frivilligt grundlagsskydd för databaser föreslog en utvidgning av YGL:s databasregel (1 kap. 9 §). Regeringen avstår emellertid från att föreslå en sådan utvidgning. Enligt Moderata samlingspartiet har behovet av en möjlighet till frivilligt grundlagsskydd för databaser redan tydliggjorts i och med regeringens förslag till lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Mot den bakgrunden och i avvaktan på att en generell, teknikoberoende yttrandefrihetsgrundlag kan träda i kraft anser vi att lagstiftning i enlighet med förslag bör komma till stånd. 1.4 Jurymedverkan och fallet Till skillnad från regeringen anser vi att dom mot i Holm-målet klargjort behovet av en reformering av det svenska jurysystemet. Vi delar således inte regeringens bedömning att de brister i svensk lagstiftning som påtalats av med anledning av målet kan avhjälpas utan lagändring. 1.5 EU-frågan om förbud mot indirekt tobaksreklam En annan viktig fråga där regeringen valt att inte föreslå någon ändring gäller ett EG-direktiv. Den representant har i ministerrådet i EU sagt ja till ett direktivförslag (av 21.5. 1992, OJ No C 129/5) om förbud mot tobaksreklam, inklusive direktivets artikel om förbud mot indirekt tobaksreklam, trots att denna artikel torde strida med svensk grundlag. Den enda svenska utredning som utförts på området (SOU 1995:114, Indirekt tobaksreklam) föreslog en grundlagsändring som regeringen bortser från i den aktuella propositionen, utan att utredningens ståndpunkt närmare berörs. Enligt vår uppfattning brister regeringen genom sitt agerande i respekten för svensk grundlag och för den ordning som gäller vid stiftande av grundlag. 2 Moderata samlingspartiets utgångspunkter 2.1 Grundlagarnas betydelse för medborgarnas demokratiska fri- och rättigheter Medborgarnas demokratiska friheter är inte en gång för alla givna. Demokrati i vid mening är inte ett statiskt tillstånd utan måste ständigt försvaras mot statsmakternas mer eller mindre starka hot om inskränkningar. I våra grundlagar har slagits fast principer som utgör grundvalarna för det demokratiska samhällsskicket och rättsstaten. Av regeringsformens (RF) portalstadgande kan vi bl.a. utläsa folksuveränitetens princip, att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt samt att den offentliga makten utövas under lagar. Härigenom slås fast att i formell mening är en demokrati och en rättsstat. RF:s rättighetskatalog uttrycker också grundsatsen att staten är till för människorna och inte människorna för staten. Härigenom tillerkänns medborgarna vissa fri- och rättigheter gentemot staten. Hit hör bl.a. yttrandefriheten som innebär att medborgarna skall vara tillförsäkrade att i tal, skrift, bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Tryck- och yttrandefriheten regleras vidare i TF och YGL. Tryckfrihetens syfte anges i 1 kap. 1 § andra stycket TF vara säkerställande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Genom tryckfriheten skall spridningen av åsikter och information säkras. Vad TF vill skydda är alltså primärt meningsutbyte och upplysning i samhällsfrågor. Men även den religiösa, vetenskapliga och skönlitterära yttrandefriheten skyddas av TF, liksom upplysning och åsiktsbildning i ekonomiska frågor. YGL har utformats efter TF:s principer. I härskade länge det statliga censursystemet. Detta upphävdes först genom tryckfrihetsförordningen , varigenom en vidsträckt tryckfrihet infördes. var sålunda, vid sidan av där censuren avskaffades 1695, ett av de första länder som avskaffade censuren. utfärdades en ny tryckfrihetsförordning som avsevärt beskar tryckfriheten, vilket slutligen ledde till att censursystemet återinfördes. statsvälvning fastslogs på nytt tryckfrihetens grundläggande principer i regeringsformen och 1810 antogs en ny tryckfrihetsförordning, som hade sin grund tryckfrihetsprinciper. togs ett steg tillbaka genom en ny tryckfrihetsförordning som gav regeringen rätt att förbjuda fortsatt spridning av periodisk skrift, den s.k. indragningsmakten som bestod till 1845. Förordningen kom med åtskilliga ändringar att gälla (se , Tryckfrihetsrätt, 8 uppl, s. 7 f., 1980). Nuvarande tryckfrihetsförordning trädde i kraft och har därefter genomgått flera förändringar. TF bara skrifter framställda i tryckpress. Det året blev det emellertid möjligt att låta stenciler och därmed jämställda skrifter omfattas av TF under förutsättning att skriften är försedd med vissa ursprungsuppgifter (den s.k. stencilregeln). TF:s censurförbud, som har sitt ursprung reform, betyder inte bara att redaktionerna, förlagen och tryckerierna är skyddade mot polisingripanden och tvångsmedel som husrannsakan utan också att en myndighet aldrig får begära att i förväg få ett manuskript utlämnat för granskning före utgivningen. Censurförbudet utgör en garanti för fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning, och är på så sätt ett omistligt inslag i en demokrati. har vidare karaktär av grundlag även i detaljerna. Skälet till detta är att det annars vore möjligt att t.ex. genom straff-, skatte- eller näringsrättsliga lagar lägga hinder i vägen för publicering i tryck och därmed begränsa tryckfriheten. Syftet är att även regeringen och myndigheter skall kunna utsättas för kritik utan risk för omedelbara skärpningar av bestämmelserna. Dagens tryckfrihetsförordning med dess djupa historiska rötter har internationellt utmärkt som ett demokratiskt föregångsland. En bidragande orsak till demokratiutvecklingen i vårt land är just att TF:s principer under mer än två sekel har kunnat sätta sin prägel på vår politiska kultur, den svenska förvaltningens verksamhetsformer och på värderingarna och tänkesätt i svenskt samhällsliv. 2.3 Demokrati en ung företeelse Det är inte ovanligt, åtminstone inte bland unga människor, att tryck- och yttrandefriheten tas för något tämligen självklart och ohotat i vårt samhälle. För många kanske frågan inte ens existerar om varför eller hur det kommer sig att vi har så vidsträckt yttrandefrihet i vårt land. Det finns därför skäl att erinra om att svensk demokrati i sin nuvarande form inte är äldre än och alltjämt stadd i utveckling. Allmän och lika rösträtt infördes . Nuvarande regeringsform är . Dödsstraff i krigstid avvecklades först . Uppståndelsen kring IB-affären ledde till att två journalister dömdes till fängelse enligt brottmålsförfarandet trots att deras brott, som bestod i publicering av artiklar, borde ha lett till en process enligt tryckfrihetsförfarandet. Den starka kritiken mot att detta kunde ske i en rättsstat föranledde statsmakterna att förstärka grundlagsskyddet för medverkan till tryckta skrifter som bestod i anskaffande eller överlämnande av uppgifter för publicering. Parentetiskt kan framhållas att regeringen i och med sitt val av lösning av barnpornografifrågan nu återinför ett svagare skydd för medverkare till skrifter likt det som gällde . Varje framflyttning av demokratins gränser har föregåtts av långdragna processer. Ett talande exempel är att det tog från det att ratificerade angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna till dess konventionen införlivades med svensk rätt 1995. Demokratiseringen av vårt land är en oavslutad process, som ständigt måste drivas vidare. I modern tid står som symbol för efterkrigstidens största förändring i demokratiserande riktning. pågår en aktiv demokratisering och en övergång till rättsstatsprinciper i flera östeuropeiska stater i syfte att dessa länder skall kunna bli delaktiga i arbetet med att stärka den gemensamma freden och demokratin i . står dessa länder i kö till EU och är uppmanade att skynda på sina demokratiseringsprocesser så att ansökningsförhandlingar kan inledas. De krav som kandidatländerna skall leva upp till har sin grund i den västerländska, liberala demokratisynen och i rättsstatens principer och idéer. Statsmakternas inskränkningar i bl.a. yttrandefriheten, tryckfriheten och den fria opinionsbildningen är sådant som måste upphöra innan ett medlemskap i kan bli aktuellt. De krav som eller andra EU-länder ställer på ansökarländerna är en viktig drivkraft för att skynda på demokratiseringsprocessen. För är det en angelägen uppgift att aktivt bidra och ge stöd till uppbyggnaden av de nya demokratierna. I den rollen framstår också som ett demokratiskt föredöme för stater i som gått från kommunism och totalitära system till frihet och en nyväckt demokratisering. Mot denna bakgrund finns det anledning att skarpt reagera mot att demokratins högborg riksdag nu ställts inför ett regeringsförslag som innebär att vårt över förbud mot censur delvis skall avskaffas. 2.4 Grundlagarna måste värnas Under innevarande mandatperiod har Moderata samlingspartiet tvingats att ständigt motivera och försvara grundlagarna med anledning av den bristande respekt för grundlagarnas syften och principer som alltför många av regeringens lagförslag har uppvisat. En rad lagar har drivits igenom trots hård kritik. Den från bl.a. grundlagssynpunkt starkt kritiserade kärnkraftsavvecklingslagen drevs igenom . avgav regeringen ett förslag till lagstiftning om ansvar för elektroniska anslagstavlor, s.k. BBS:er. Förslaget ålägger innehavaren/tillhandahållaren att under straffansvar med fängelse upp till i straffskalan, hålla uppsikt över och gallra bort alla de meddelanden som sänds till BBS:n. Härigenom införs i princip ett ensamansvar enligt grundlagens modell men utan motsvarande grundlagsskydd. Från flera remissinstanser och från oss moderater har riktats kritik mot detta eftersom det kan befaras att den som hotas av fängelsestraff i tveksamma fall kan komma att hellre gallra bort för många meddelanden än för få med obefogade yttrandefrihetsinskränkningar som följd. Vidare har regering och riksdag infört ett enligt vår mening grundlagsvidrigt system för den kommunala skatteutjämningen. Ett utredningsförslag att i efterhand anpassa regeringsformen till den redan beslutade nyordningen har inte förts vidare till , varför konflikten med grundlagen kvarstår. Under förevändning att öka den demokratiska kontrollen har regeringen tagit makten över de fria forskningsstiftelserna och dess kapitalförvaltning genom ändringar i stiftelselagen. På medieområdet har t.ex. den s.k. stopplagen, som från början var tänkt att ha giltighet, förlängts år med en permanentning av inskränkningar i rätten att sända radio som följd. På bord ligger nu bl.a. regeringens förslag till miljöbalk, som även det ifrågasatts från bl.a. grundlagssynpunkt. Regeringen har också i EU-frågan om förbud mot indirekt tobaksreklam visat prov på bristande respekt för vad svensk grundlag föreskriver. Denna oroväckande utveckling fullföljs nu av regeringens förslag rörande barnpornografifrågan, som utgör kulmen på regeringens många ingrepp i grundlagsbestämmelsernas principer. Vid en summering av konsekvenserna av genomförd lagstiftning och aktuella propositioner framträder bilden av ett alltmer hotat grundlagssystem, vars skydd steg för steg håller på att gröpas ur. Vårt grundlagssystem tål inte hur stora påfrestningar som helst utan blir instabilt i likhet med alla andra system som utsätts för angrepp mot bärande principer eller där byggstenar helt sonika plockas bort. Successiva ingrepp leder oundvikligen till försvagningar av hela konstruktionen som till slut riskerar att rasa ihop och det oavsett vad systemet gäller. Om man tillåter sig att göra avkall på de grundlagsprinciper som syftar till att säkerställa medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter gentemot statsmakternas ingripanden, t.ex. skyddet för äganderätten, tryckfriheten eller möjligheten att driva en lokalradiostation, så försvagas demokratin och medborgarnas skydd för grundläggande friheter. Resultatet blir en omvänd demokratiseringsprocess som inskränker i stället för att utvidga medborgarnas demokratiska friheter. Detta är precis vad som skett efter regeringsskiftet . Regeringen har med flera principiellt förkastliga lagförslag kunnat öka statens makt över den enskilde individen. En stor fara ligger också i att regeringens lättsinniga förhållningssätt till våra grundlagar i sin förlängning kan leda till en försvagning av medborgarnas, politikens och det övriga samhällslivets respekt för de demokratiska värden som grundlagarna ytterst ger uttryck för. Situationens allvar illustreras bäst av att regeringen vid valet av lagteknisk lösning av barnpornografifrågan inte skonat grundlagen från ett exceptionellt principgenombrott, trots att majoritet, som bestod av två av socialdemokraternas fyra ledamöter, respektive partis företrädare från m, fp, v, c, mp och samtliga experter, förordade en lösning som stod mer i samklang med grundlagarna men som ändå tillgodosåg barnens skyddsbehov. Det är mot ovan angiven bakgrund som ställningstagandena i denna motion skall ses. 3 Förekomsten av barnpornografi debatt och kartläggning avslöjades den s.k. Huddingehärvan. Året därpå avslöjades den s.k. Norrköpingshärvan. Både Huddinge- och Norrköpingsfallet rörde innehav av barnpornografiska videofilmer. Barnpornografihärvorna avslöjades genom tips till medierna, varvid källornas anonymitetsskydd kan antas ha spelat en inte obetydlig roll. Den massmediala uppmärksamheten kring dessa händelser blev mycket stor och engagerade en stor del av svenska folket. I barnpornografidebatten , som i sak rörde svåra juridisk-tekniska frågor om avsteg från grundläggande tryckfrihetsrättsliga principer, kom vi moderater att nästan stå ensamma i vår uppfattning att frågan om innehavskriminalisering måste utredas noggrant och med stor eftertanke medan medierna, den allmänna opinionen och större delen av övriga politiska partier krävde en snabb grundlagsändring som förbjöd innehav av barnpornografi. Resultatet blev dels en vilande grundlagsändring på initiativ från KU:s majoritet, dels en parlamentarisk utredning med uppdrag att undersöka på vilket sätt och med vilka medel barnpornografi bäst kunde bekämpas. KU:s framforcerade grundlagsförslag till innehavskriminalisering (1993/94:KU28), som var ofullständigt berett och därför inte borde ha lagts fram, saknar relevans. De moderata ledamöterna i , liksom Lagrådet, avvisade förslaget redan vid dess tillkomst då förslaget i flera viktiga avseenden innehöll brister. Efter utredningens genomgång av olika alternativa lösningar var det vilande grundlagsförslaget inte längre aktuellt ens för de socialdemokratiska utredningsledamöterna. avlämnade sitt betänkande. I regeringens proposition frångås såväl det vilande grundlagsförslaget som utredningsmajoritetens förslag. Den systematiska kartläggning av barnpornografibrottets omfattning som genomfördes inom ramen för arbete visade bl.a. att de uppgifter som hade cirkulerat i den allmänna debatten om att det fanns tusentals barnpornografiska filmer som skildrade tusentals sexuella övergrepp på barn var i grunden felaktiga. Utredningen gick igenom alla barnpornografiska videoinspelningar som beslagtagits i . På de ca 1 000 kassetterna fann man filmade övergrepp i totalt 42 fall (situationer), . Vidare framkom att den övervägande delen av produktionen saknade svensk anknytning. Utredningen konstaterade vidare att uppgifterna om att tio svenska barn skulle ha funnits med på beslagtagna filmer inte var korrekta. De filmer som uppgifterna härrörde från hade cirkulerat i olika hopklippta versioner i vilka fyra svenska barn var inblandade och kunde indentifieras. I princip alla gärningsmän, varav två svenskar, var identifierade och dömda. Svenskarna dömdes för sexualbrott varför något särskilt åtal för barnpornografibrott inte väcktes. I flertalet fall var det fråga om filmer som utgjorde bevis i mål om sexualbrott, dvs. gärningsmannen hade själv filmat sina sexuella övergrepp mot barn utan avsikt att kopiera/sprida materialet. Det barnpornografiska inslaget hade i straffrättslig mening ingen självständig betydelse eftersom det innefattades av sexualbrottet. Filmerna hade utan hinder av grundlagen tagits ifrån gärningsmannen enligt förverkanderegler. Vidare fann utredningen inga belägg för att det skulle förekomma någon omfattande pornografisk kommersiell handel i vårt land. Barnpornografi i och internationellt är främst fråga om en dold distribution mellan privatpersoner. Ingen tryckt barnpornografi har tillverkats i då barnpornografi kriminaliserades. Den övervägande delen av den barnpornografi som förekommer är skildringar som spreds när barnpornografi inte var straffbar att vare sig trycka eller sprida i vårt land. Varken polisen eller tullen har därefter kunnat iaktta någon förändring i vad gäller förekomsten av barnpornografi. Sammantaget finns det inte några belägg för den i den allmänna debatten vanliga uppfattningen att barnpornografi har stor omfattning och är ett utbrett samhällsproblem. Likväl är de fall av barnpornografi som trots allt förekommer djupt kränkande för det utsatta barnet och måste därför förhindras med alla de medel som en effektiv lagstiftning kan ge. För att kunna uppnå det angelägna syftet att skydda barnen på bästa sätt måste dock lagstiftningen om barnporngrafi, liksom all annan lagstiftning, utgå från ett korrekt faktaunderlag. 3.3 Missförstånd i den allmänna debatten Det råder politisk enighet om att innehav av barnpornografi skall kriminaliseras. Sakfrågan har gällt vilken lagteknisk modell som skall väljas för att genomföra kriminaliseringen. Frågan har komplicerats av att det inte går att införa en innehavskriminalisering i TF eller YGL utan att göra avkall på någon grundprincip av betydelse för det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området.