ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Bo510 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo510av ()Lokalisering av vindkraftverkMed energiuppgörelsen togs ett första steg mot en annanenergiproduktion än den som är rådande. Vindkraften utgör i dettasammanhang ett av de alternativ som vi bör satsa på. Det finns mycket kunskap om vindkraft och var man skall placeravindkraftverken för att de skall ge bra effekt. Ett annat krav som skalltillgodoses är att intrång och störande buller hålls på en acceptabel nivå.Det finns ute i det svenska samhället många som är intresserade av attinvestera i vindkraft. Intresset finns dels av ideella skäl, dels av rentekonomiska. Det är såväl privatpersoner och föreningar som företag somvill komma igång och bygga vindkraftverk. Ofta vill dessa bygga inärheten av där de bor eller har sin verksamhet.Ett av hindren är att det är svårt att få klart besked om var i enkommun eller ett län man får bygga. Kommunerna skall i sina översikts-planer ange möjliga platser för lokalisering. Länsstyrelserna har också tilluppgift att se till att det kommer fram möjliga platser på ett riktigt sätt.Dettahar av olika anledningar inte fungerat överallt i landet. När det nu finnsintresse för att investera i vindkraftsbygge är det inte acceptabelt attinvesteringen bromsas av att kommuner och myndigheter inte får framplatser för lokalisering. Regeringen bör ålägga kommuner och länsstyrelseratt prioritera arbetet med att ta fram lämpliga platser för lokalisering avvindkraftverk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen ålägger kommuner och länsstyrelseratt prioritera arbetet med att få fram platser där vindkraftverk kanlokaliseras.Stockholm den 24 oktober 1998Willy Söderdahl (v)
mot · GM02Bo512 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo512av och ()Känsliga kulturbyggnaderUnder har diskussioner förts om hur man bäst bevarar engammal levande kulturmiljö som i . Deförändringar vi t.ex. sett på affärsgatan de senaste årenvisar att det nästan inte finns något kvar av den gamla genuina miljönlängre. Affärerna som finns där har inget som helst med attgöra, och tittar man in i affärerna kan man inte se något som påminnerom att det här är en unik historisk gammal miljö som vi borde värnatbättre om.I dag finns det inga möjligheter i (PBL) för kommu-nerna att få förhandsgranska de rivningar eller ombyggnationer av interiörersom görs i . När PBL ändrades var det för att införa förenkladeregler och göra det lättare för de flesta att få bygga till och bygga om. Mendet kan aldrig ha varit meningen att vi sakta men säkert ville ta bort skyddetför våra gamla kulturmiljöer, inte bara i , utan i hela landet. I dagkan kommunen protestera, men först efter det att man genomfört ombyggna-den i lokaler och butiker, och då är ju skadan redan skedd och det är oftastför sent.Vad som skulle behöva göras är att utvärdera PBL vad gäller tillsynsför-farandet genom bygglov och bygganmälan. Kanske behöver förhandsgransk-ning återinföras för speciellt känsliga miljöer som eller enreglering göras i särskild lagstiftning. Kanske behöver granskningar av ny-och ombyggnationer beträffande varsamhet och tillgänglighet kunna görasdirekt mot ritningar, innan bygglov ges. Den antikvariska granskningengenom skulle kunna göras före. Tillsynen skulle också då kunnagöras under arbetets gång och mot uppfyllandet av de krav som ställts ibygglovet. Om byggnationen inte görs enligt bygglovet skulle sanktionerkunna sättas in om olovligheter eller ovarsamma utföranden skulleförekomma. Problemet med bygglov, bygganmälan och sakkunnighets-system är att brottet i princip måste vara begånget, dvs. att de kultur-historiska värdena gått förlorade, för att ingripande och sanktioner skallkunna tillgripas. I praktiken blir det . Historiska värden kan sedan iprincip inte återställas när de förstörts, t.ex. genom att en historiskbutiksinredning avlägsnats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av möjligheten att iframtiden skydda känsliga kulturbyggnader och miljöer i hela landet.Stockholm den 21 oktober 1998Inger ()()
mot · GM02Bo513 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo513av m.fl. (s)Typgodkänt byggmaterialDet är dyrt att bygga bostäder i . En av orsakerna till dettaär den mycket bristfälliga konkurrensen på byggmaterialmarknaden.Sedan några år tillbaka är byggmaterial som är typgodkända i andranordiska länder även typgodkända i . Det är positivt och leder viss ökad konkurrens, men det är långt ifrån tillräckligt. När vi nu ärmedlemmar i är det därför naturligt och önskvärt att ocksåtypgodkänna byggmaterial från andra EU-länder och på så sätt ökakonkurrensen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om typgodkännande av byggmaterial från andra EU-länder.Stockholm den 27 oktober 1998Kerstin ()()()()()
mot · GM02Bo514 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo514av m.fl. (mp)Mobiltelefonmaster och elektromagnetisk strålningI takt med den enorma ökningen av mobiltelefoner, ökar också antaletsändare, som sätts upp för att tillgodose det ökade behovet. Sändarnasätts upp på hyreshus, och vattentorn. För att få en bratäckningsgrad, som också är ett försäljningsargument, behövs allt flersändare, antenner, som vidarbefodrar signalerna från mobiltelefonerna.Antennerna sätts upp allt närmare vår boendemiljö, på husväggarnautanför våra rum. Antennerna utsänder elektromagnetisk strålning och bidrartill att vår omgivande luft alltmer fylls ut av mikrovågor.Hur vi människor kan skadas av elektromagnetisk strålning är inte heltutrett, men att vi påverkas är helt klart. En stor undersökning om påverkanfrån mobiltelefoner har utförts av i , där11.000 personer har berättat om de besvär de har fått genom att tala i mobil-telefon. Undersökningen visar klart på sambandet mellan elektromagnetiskstrålning och påverkan på oss människor.Forskning på elektromagnetisk strålning pågår i hela världen med en deloroande resultat för vad ökad strålning kan innebära för djur och människor.Man kan säga att vi befinner oss mitt i ett gigantiskt experiment av korsandeelektromagnetiska fält. Ingen vet nu vad det kommer att få för betydelse iframtiden. Försiktighetsprincipen bör gälla vid uppsättning av mobiltelefon-antenner och vid säkerhetsavstånd till antennerna.Forskning om elektromagnetisk strålning från mobiltelefonantennersaknas. Det har endast utförts enstaka mätningar. Ökad forskning inom dettafält behövs. har fått minskade anslag vilketockså minskar möjligheten för forskning på elektromagnetiska fält.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning på elektromagnetisk strålning frånmobiltelefonantenner bör ökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försiktighetsprincipen bör gälla vid uppsättning avmobiltelefonantenner.Stockholm den 27 oktober 1998Barbro ()()Per ()
mot · GM02Bo516 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo516av ()Ljudsanering av offentliga miljöerVi lever i en miljö där vi och ständigt utsätts för oönskade ljud,trafikljud, musik, fläktar av olika slag, m.m.De ljudmiljöer som vi ofrivilligt utsätts för bildar en basnivå som allaandra stresskällor bygger vidare på. Med många olika och ibland höga ljuddrivs vi till en stressnivå som sliter oss. Vi blir lättare irriterade,aggressivaoch otåliga och uttröttade.Stressforskare har visat på att en hög grad av oönskade intryck av dettaslag ger en högre stressnivå och gör att människor har svårare att hanteravardagslivets påfrestningar på ett balanserat sätt.Oönskade ljudmiljöer är en sanitär olägenhet och en form av miljö-förstöring. Det är oerhört viktigt att vi nu uppmärksammar och på allvarerkänner dessa problem.Vi behöver utreda möjlig lagstiftning och (eller) regler som minskarofrivilliga ljud generellt. Detta behöver kompletteras med någon form avljudfria zoner.Jag skall t.ex. kunna besöka en restaurang och slippa höra musik, precissom jag kan välja att undvika rökning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om ljudsanering av offentliga miljöer.Stockholm den 26 oktober 1998Sonja ()
mot · GM02Bo517 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo517av ()Brandvarnare och bostäderDet är inte nog med att bränder förorsakar stora mänskliga tragedier, deförorsakar dessutom stora samhällskostnader. Varje brand som kanförhindras genom ett gott förebyggande arbete sparar enorma resurser församhället.En miljon svenska hushåll saknar brandvarnare, denna så billiga ocheffektiva livförsäkring. Trots kampanjer och ett intensivt informationsarbetetycks vi inte nå längre den vägen.Nu vill det till kraftfullare åtgärder för att kunna rädda fler människolivoch minska skadeverkningarna i samband med bränder. Vi behöver skapa enlagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att ha brandvarnare.Denna lag skall gälla retroaktivt. Vi bör ställa krav på att det senast år 2002skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i alla bostäder.Norge är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om kravpå en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lagstiftning om brandvarnare i varje hushåll.Stockholm den 26 oktober 1998Sonja ()
mot · GM02Bo518 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo518av ()Blindspår i trottoarerHandikappanpassningen i behöver drivas längre för att leva upptill modern internationell standard. En angelägen åtgärd vore att efterjapanskt mönster införa s.k. blindspår med annan gatubeläggning itrottoarerna, där blinda med fötterna kan känna av hur de skall gå, varbusshållplatsen ligger och var olika butiker befinner sig. Det är angelägetatt en sådan anpassning utreds.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om blindspår i trottoarerna.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Bo519 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo519av och ()MobiltelefoniteknikSignalerna till landets alla mobiltelefoner sprids via tusentals antennermonterade på husväggar och tak. Ingen vet hur de som bor i dessa huspåverkas och ansvariga myndigheter saknar kunskaper om antal ochplacering av dessa tekniska utrustningar.Att mobiltelefoner i sig kan orsaka fysiska besvär har börjat uppmärk-sammas. Men även sändarna - s.k. basstationer med tillhörande antennersänder ut högfrekventa radiosignaler. Till skillnad för telefonerna sänderantennerna ut dessa signaler oavbrutet.Hur många antenner som finns i anslutning till bostäder och dagis vet baratelefonbolagen och husvärdarna. Teleaktörerna vill av konkurrensskäl interedovisa sina basstationer, och hyresvärdarna har inga formella skyldigheteratt informera hyresgästerna.Varje sändare finns registrerad hos Post & men placeringar-na av dessa klassificeras som företagshemligheter och skyddas därmed avsekretess.Socialstyrelsen och har utarbetat riktlinjer ochkontrollen är tänkt att skötas av kommunerna. Även kommunerna saknaremellertid information om var och hur många antenner som finns inom detegna ansvarsområdet.Den tekniska utvecklingen har otvivelaktigt hunnit före både samordningoch kontroll. Ett helhetsgrepp om situationen måste naturligtvis tas och dettagrepp kan släppas först när bevis om sändarnas oskadlighet finns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till utredning om samordning, information och kontroll avstationär mobiltelefoniteknik.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()()
mot · GM02Bo520 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo520av ()Kraftverk utan vattendomGenom ändring i vattenlagen kan alla kraftverk som erhållit vattendomomprövas i drift. av bruttoproduktionsvärdet kanmaximalt tas ut för att åstadkomma vatten i torrlagda årfåror,vatten till fiskvägar, byggande av fiskväg, biotopvård etc.Vattenkraftverk, kvarnar och sågar med turbiner går ej att ompröva utomdå de är prövade av häradsrätt () eller vattendomstol.Länsstyrelsen kan endast rekommendera ägare av kraftanläggning attlagligförklara anläggningen eller om möjligt få till stånd ett avtal som regle-rar hur mycket vatten som skall rinna i fiskvägar etc. Detta är mycketotillfredsställande. Utöver lagligförklaring hos vattendomstol skall läns-styrelse kunna besluta om villkor för verksamheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om ny lagstiftning så attalla kraftverk som saknar vattendom skall ha tillstånd för sin verksamhet.Stockholm den 28 oktober 1998Hans Hjortzberg-Nordlund ()
mot · GM02Fi1 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi1av m.fl. (m)med anledning av prop. 1997/98:160 Kontoföring av finansiella instrument och kostnadsinformation till fondandelsägareI propositionen föreslås bl.a. att fondbolagen varje årskriftligen skall informera varje andelsägare i envärdepappersfond om vad som hänför sig tillandelsinnehavet av de totala kostnader som belastat fondenunder det närmast föregående kalenderåret. I informationenskall anges vad som utgör förvaltningskostnader, inklusivekostnader för förvaring av fondtillgångarna.Förslaget är illa genomtänkt och riskerar att leda till att ännu en gruppkunskapsföretag, i den finansiella sektorn, finner att det svenskaklimatet för företagande i deras bransch är så dåligt att de kanverka från Sverige.Rent generellt bör lagstiftning i en marknadsekonomi användas med storförsiktighet och frågor om god information mellan säljare och köpare skötasvia självreglering på marknaden. Om offentlig reglering skall ske bör den ien så global bransch som denna ske på minst europeisk nivå. Att ensidigtreglera informationsskyldigheten bara för svenska fondbolag kommer attsnedvrida marknaden till förmån för fonder med utländsk hemvist.Följden riskerar att bli att kostnaderna ökar för ,vilket får antas leda till ökade kostnader för kunderna. Det kan knappast vararegeringens avsikt. Förslaget riskerar också att få till följd att allt störredelarav de svenska fondbolagens verksamhet förläggs till länder med bättre ochmer stabilt företagsklimat.Vad som borde göras är att ge marknaden förutsättningar för självsaneringoch självreglering. Visst är det rimligt att fondspararna skall få veta kost-naderna för utförda tjänster, men inte bara från fondbolag med säte i från alla fondbolag på den svenska marknaden. Vad som behövs är ökadkonkurrens på en oligopolartad marknad där den egentliga konkurren-sen, på grund av inlåsningseffekter med dagens skattesystem och placerings-regler, bara gäller nysparande.Mot den bakgrunden bör man överväga att skattereglerna ändras så attomplaceringar kan ske utan skattekonsekvenser. Därmed blir det möjligt förfondsparare att ställa nödvändiga krav på information.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i denna del i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 12 oktober 1998Lars ()()()()()()Per ()()
mot · GM02Fi202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi202av ()Statliga projektbidragTrots kraftiga skattehöjningar har det skurits kraftigt iordinarie verksamheter på såväl riksplanet som detkommunala planet.Däremot tycks det inte ha skett några begränsningar på alla de mångastatliga projektbidragen - det som brukar kallas funny-money.Mycken tidigare ordinarie (eller närbesläktad) verksamhet bedrivs nu medsådana medel.Den kreative verksamhetschefen anses med rätt nyckelord i ansökningarnaha goda möjligheter att kringgå besparingarna.Det torde därför finnas all anledning till en översyn av och en ökadsparsamhet med de statliga projektbidragen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. statliga projektbidrag.Stockholm den 22 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02Fi216 · 1998-10-28 00:00:00 — Politiken skullekunna leda till en ny och positiv anda i ekonomin med fördelaktigaåterverkningar på såväl investeringar som konsumtion.Vi menar att bör ge regeringen i uppdrag att möjligtutarbeta förslag till hur ett mellanstatligt finanspolitiskt samarbete för attökasysselsättningen och motverka arbetslösheten skulle kunna genomföras. Medden politiska tyngdpunktsförskjutning vänsterut som skett i flera EU-länderpå senare tid borde det finnas goda utsikter till att ett sådant förslag kommeratt bemötas positivt. Det finns inte heller någon brist på angelägnainvesteringsområden.Mer långsiktigt förutsätter ett utvecklat mellanstatligt samarbete för attbekämpa arbetslösheten att stabilitetspakten och EMU:s principer revideras. Iförsta hand skall de nya principerna öka möjligheterna att komma överensom att gemensamt driva en mer expansiv nationell finanspolitik och attpenningpolitiken underordnas den samlade ekonomiska politiken. I de olikastaterna skall då budgetmål - av den typ som präglar stabilitetspakten ellerav den typ som finns i nu liggande budgetproposition - vara underordnadesysselsättningsmål. Vi föreslår att som sin mening ger regeringendetta till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om att ett svenskt medlemskap i skallavgöras i en folkomröstning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkomröstningen skall genomföras i samband med valet tillEU-parlamentet 1999,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om opartiskhet och möjligheter att komma till tals införställningstagandet till EMU,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett mellanstatligt samarbete för ökad sysselsättning och om ettöverordnat sysselsättningsmål.Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()()
mot · GM02Fi301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi301av Per m.fl. (s)Anslaget till länsstyrelsernaAv budgetpropositionen framgår att anslaget : Garantiverksamhet beräknasöverskridas innevarande år. Regeringen har medgivitöverskridandet och föreslår att överskridandet regleras påtilläggsbudget genom att anslaget höjs.Finansieringen föreslås delvis genom att ett antal anslag minskas. Blanddessa är anslaget till länsstyrelserna. De redovisningar av konsekvenser avföreslagna anslagsminskningar som vi fått visar på att dessa slår hårdare motvissa länsstyrelser och att de som blir hårdast drabbade kommer att fåsvårigheter med att klara de uppgifter som åvilar länsstyrelserna.Den uppkomna situationen beror på att när garantiverksamheten drabbasav en större förlust än beräknad skall underskottet belasta andra verksam-hetsområden. Som vi ser det så borde omvärldsberoende budgetposterbehandlas så att de inte påverkar anslag till verksamheter som t ex läns-styrelsen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslaget till länsstyrelserna.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()()
mot · GM02Fi302 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi302av m.fl. (m)RättsväsendetF 7 Diverse kostnader förrättsväsendetFrån anslaget F 7 betalas kostnader för bl.a. ersättning tillvittnen, parter och rättegångsbiträden samt kostnader förstatens rättegångar och, i de fall det förekommer, kostnaderför statens juridiska biträde, t.ex. statens advokatkostnader.I tilläggsbudgeten budgetproposition föreslår regeringen attanslaget ökas med 15.000.000 kronor. Anslagsökningen föreslås finansierasgenom att 15.000.000 kronor överförs från anslaget A 2 Säkerhetspolisen.Som skäl för anslagsökningen anför regeringen att anslaget , somuppgår till 19.974.000 kronor, nu bedöms överskridas och uppgå till34.650.000 kronor. Utan någon närmare precisering förklaras anslagsöver-skridandet bero på att regeringen, trots uppstramade administrativa rutiner,har haft mycket svårt att förutsäga storleken på anslagsförbrukningen.Regeringens knappa motivering gör det omöjligt för oss att bedömarelevansen i den nu föreslagna anslagsökningen. Mot den bakgrunden mot-sätter sig Moderata samlingspartiet att 15.000.000 kronor överförs från A 2Säkerhetspolisen till F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till tilläggsbudget avseendeutgiftsområde 4 anslag F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Gun ()(m)()()()()()()
mot · GM02Fi4 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi4av m.fl. (m)med anledning av prop. 1997/98:164 Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbankPropositionen innehåller i allt väsentligt förslag tilllagtekniska förändringar i riksbankslagen. Vi tillstyrker deförtydliganden som görs, bl.a. genom tillkomsten avkapitelindelning.En fullständig överblick över förslagen försvåras dock av att de relaterasdels till riksbankslagen i dess nuvarande lydelse, dels till det lagförslag somligger i i avvaktan på att i en andra läsningefter valet skall anta vilande grundlagsförslag som berör . Det nuaktuella förslaget till reviderad lagtext tar inte hänsyn tillställningstaganden ivissa sakfrågor som gjordes i betänkande 1997/98:KU15 och som ställde sig bakom.Vi förutsätter att i lagen för in de redan beslutadeändringarna att mottagare av skriftliga redogörelser ompenningpolitiken skall vara finansutskott och att Högsta dom-stolen skall vara överprövningsinstans i mål om skiljande av direktions-ledamot från anställning. Av formella skäl har regeringen i propositionen intetagit hänsyn till uttalade vilja på dessa punkter.I ett avseende avviker det senaste lagförslaget från såväl den ännu intefärdigbehandlade propositionen om ställning (prop. 1997/98:40) som den bakomliggande fempartiuppgörelsen. Den i den tidigare 41 §tänkta uppräkningen av det nya fullmäktiges ansvarsområde har tagits bort.Motiveringen för detta är ytterst knapphändig, trots att riksbanksfullmäktigeförordat att bestämmelsen skall vara kvar. Vi föreslår att det i 1 kap. 5 § idennya lagen tas in ett första stycke som i enlighet med den tidigare föreslagna41 § anger de bestämmelser som rör fullmäktiges ansvarsområde.Med hänsyn till att redan lagda lagförslag redan är föremål för konstitu-tionsutskottets behandling föreslår vi att proposition 1997/98:164 och medanledning därav väckta motioner överlämnas dit.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att bestämmelser om fullmäktiges ansvarsområde ienlighet med 41 § i det tidigare lagförslaget förs in som första stycke i1 kap. 5 § riksbankslagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att de förändringar som kom till uttryck ikonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU15 förs in i den nya lagen ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 7 oktober 1998Lars ()()()Per ()()()()Tom ()()()
mot · GM02Fi5 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi5av Per och ()med anledning av prop. 1997/98:186 Ny beslutsordning på bank- och försäkringsområdetI propositionen föreslås bl.a. att ansökan om bankoktroj ochkoncession på försäkringsområdet enligt huvudregeln skallprövas av . Om ärendet är av principiellbetydelse eller av särskild vikt, skall inspektionen hänskjutaärendet till regeringen för prövning.Denna ordning är tveksam av rättssäkerhetsskäl. Ett bättre förslag är attansökningar om oktroj och koncession samt därtill relaterade ärenden endastbör kunna göras till föremål för prövning av en myndighet - Finans-inspektionen - i första instans. Detta borde leda till en större enhetlighet ibedömningen och samma möjligheter till överprövning av meddeladebeslut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att endast skall pröva ansökningar om oktrojoch koncession i första instans.Stockholm den 12 oktober 1998Per ()()