mot · GM02A275 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A275av m.fl. (mp)Arbetsmarknad m.m.InledningProblemen på arbetsmarknaden kan knappast lösas bara medökad ekonomisk tillväxt. Framtidens arbetsmarknad ser inteut som den vi varit vana vid. Det behövs många typer avåtgärder för att nå det nya sysselsättningsmålet att minst 80procent av befolkningen skall vara sysselsatta år 2004.Miljöpartiet anser att en arbetstidsförkortning till ären viktig åtgärd både för att förbättra livskvaliteten och för att minskaarbets-lösheten. Det bör ske genom en kombination av lagstiftning och kollektiv-avtal. Enligt budgetöverenskommelsen mellan regeringen, ochVänsterpartiet skall en gemensam arbetsgrupp bildas för att lämna förslag tillarbetstidsfrågans fortsatta hantering.Åtgärder behövs för att stärka framför allt de små och medelstora före-tagens konkurrensmöjligheter, bland annat vad gäller riskkapitalförsörningoch skatteregler.En ekologisk omställning till ett kretsloppssamhälle är nödvändig för attSverige skall kunna bevara och förstärka sin internationella kon-kurrenskraft. måste ta täten i denna omställning. Endast härigenomkan de framtida arbetena tryggas. En skatteväxling med höjda skatter påenergi- och naturresursförbrukning och lägre skatter på arbete måste genom-föras.Välfärdens kärna, tjänsteutbudet i kommuner och landsting, har en storbetydelse för sysselsättningen.Arbetsmarknadspolitiken måste förnyas. En total omorganisation avarbetsmarknadspolitiken på lokal nivå behövs med sammanslagning avarbetsförmedling, och delar av kommunernas socialtjänst.De olika ersättningssystemen vid arbetslöshet, ohälsa och utbildning måstesamordnas och delvis slås ihop för att undvika den nuvarande splittringen.Kvalifikationskraven för att få A-kassa måste mildras. Ersättningsnivån i A-kassan bör höjas till för låginkomsttagare och finansieras genomsuccessivt lägre procentuell ersättning vid högre inkomster, s.k. brutet tak.En bortre parentes i A-kassan är acceptabel endast om det klart framgår vadsom skall komma därefter. Vi föreslår att efter A-kasseperiodens utgång skallersättning utgå som ett grundskydd, lika för alla, på en nivå som ungefärmotsvarar grundskyddet i förtidspensioneringen, inkl bostadstillägg.Vissa reformer behövs i arbetsrätten. Bland annat bör undantag frånturordningsregler medges för 2 personer i företag med högst 10 anställda.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken är ett komplement till denallmänna ekonomiska politiken, näringspolitiken ochutbildningspolitiken. Arbetsmarknadspolitikens uppgift kansägas vara att fungera som ett slags "olja i maskineriet" påarbetsmarknaden. Avsikten är att tillse att arbetsgivarnasbehov av arbetskraft med rätt kompetens och utbildningtillgodoses. De arbetssökande får stöd i form avkompetensutveckling, m.m. som de behöver för att så snabbtsom möjligt åter komma in i ett marknadsbetalt arbete.Arbetsmarknadspolitikens instrument är bland annatarbetsförmedling och arbetsmarknadspolitiska insatser avolika slag.Det säger sig självt att arbetsmarknadspolitikens uppgift blir utom-ordentligt svår när av arbetskraften är utan ordinarie arbete,ännu fler om även de dolt arbetslösa räknas in. I det här läget är det viktigtattdet finns en genomtänkt strategi för arbetsmarknadspolitiken dels på kort ochmedellång sikt, dels på lång sikt.... på lång siktI ett läge där arbetsmarknaden åter är i balans kommerarbetsmarknadspolitikens främsta uppgifter att gälla depersoner som av olika skäl är svårplacerade på den ordinariearbetsmarknaden. Även detta kommer dock att vara en storoch svår uppgift. Framtidens arbetsmarknad kommer att påmånga sätt skilja sig från det vi varit vana vid. Kompetensoch utbildning blir allt viktigare som mångaarbeten som tidigare kunde utföras av personer med lågutbildning, andra arbetshandikapp, hälso- eller socialaproblem försvinner. Det finns därför en stor risk att gruppenutanförstående blir väsentligt högre än vi tidigare varit vanavid. Många av dem som slagits ut under den nuvarandemassarbetslösheten kan få det mycket svårt att komma igen.För dessa grupper måste flera olika strategier användas. Den främstastrategin måste givetvis vara att så långt möjligt hjälpa individen att över-vinna sitt arbetshandikapp. Här kommer utbildning, kompetensutvecklingoch olika slag av rehabiliterande insatser in. Framför allt för yngre arbetslösamåste detta vara huvudalternativet, utom i det fåtal fall när arbetshandikappetär så stort och permanent att det bedöms utsiktslöst att personen någonsinskall kunna få ett marknadsbetalt arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.För dessa personer kommer ett mer permanent samhällsstöd att behövas.Även för många äldre arbetslösa kommer utsikterna att komma tillbaka tillden ordinarie arbetsmarknaden att vara mycket små, även om stora åtgärderför kompetensutveckling och rehabilitering sätts in. Det kan många gångervara inhumant att mer eller mindre tvinga på en individ sådana åtgärder omutsikten till att få arbete ändå är mycket liten.I de fall där chanserna till ett ordinarie arbete är mycket liten, men därindividen ändå har kvar en betydande arbetsförmåga, måste i stället andralösningar sökas. Sämst är fortsatt passiv sysslolöshet som ger individen enkänsla av att inte vara behövd. För dessa grupper av människor skulle nyaformer av lokala, samhällsstödda arbetsmarknader kunna vara en lösning, därvar och en kan få göra insatser efter sin förmåga som mycketsamhällsnyttigt arbete blir utfört.... och på kortPå kort och kanske medellång sikt, så länge den nuvarandemassarbetslösheten består, är arbetsmarknadspolitikensuppgift än svårare. handlar det inte bara om människorsom av olika skäl är svårplacerade på den ordinariearbetsmarknaden utan också om en stor mängd fulltarbetsföra och välutbildade personer som inte kan få jobb.Detta är ett stort samhällsekonomiskt slöseri. För dessagrupper måste inriktningen i ökad utsträckning vara att tatillvara deras arbetsförmåga för samhällsnyttiga insatserhellre än passiv sysslolöshet. Det måste dock göras på ettsådant sätt att individen inte låses in i dessa insatser.Insatserna måste också vara så utformade att de medger ettaktivt jobbsökande och kompetensutveckling i syfte attsnarast komma tillbaka på den ordinarie arbetsmarknaden. Utgiftsområde 13 -Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetA 1. Bidrag tillarbetslöshetsersättningFöljande förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringenmedför ekonomiska konsekvenser under detta anslag.Ersättning med brutet takErsättningen i arbetslöshetsförsäkringen bör från och med år2000 vara för inkomster upp till 4,2 basbeloppoch för inkomstdelar därutöver . I samband medförändringen höjs också grundbeloppet i försäkringen till246 kr/dag.Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringenEtt enhetligt tak bör införas i sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna . Taket börmotsvara en inkomstnivå på 6,5 basbelopp, vilket med vårtförslag till ersättningsnivåer enligt ovan betyder ett tak på619 kr/dag år nivå. För arbetslöshetsförsäkringensdel innebär detta ett höjt tak, eftersom det nuvarandeersättningstaket, /dag, uppnås redan vid inkomster påca 5,3 basbelopp.Kortare kvalificeringstidDet är viktigt att de allmänna försäkringarna blir såheltäckande som möjligt och att färre utestängs genom dekvalificeringsregler som ställs upp för olika försäkringar. Vianser att kvalifikationstiden för A-kassa bör sänkas till fyramånaders arbete.TotaltTotalt ökar utgiftsbehovet på anslaget A 1. Bidrag tillarbetslöshetsersättning med år 2000och år 2001.Budgettabell 1Vi föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr13Ekonomisk trygghet vidRegeringenMiljöpartietarbetslöshetFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet337892648424063012301330AnslagA1Bidrag till arbetslöshetsersättning32796256072314512301330A2Bidrag till lönegarantiersättning993877918Utgiftsområde 14Arbetsmarknad ocharbetslivA 3. Särskilda åtgärder förarbetshandikappadeAnslaget bör tillföras ytterligare årligenfrån och med bland annat för att möjliggörabibehållande av platsantal hos allmännyttiga organisationer.B 4. Rådet för arbetslivsforskningRådet för arbetslivsforskning bör tillföras ytterligare 50miljoner kronor . Miljöpartietvill ha en ökad forskning med betoning på arbetsmiljö, intesom nu i första hand arbetsorganisation. Förslaget motiverasnärmare i särskilda motioner.Budgettabell 2Vi föreslår följande fördelning av anslag inom utgiftsområde14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr14Arbetsmarknad och arbetslivRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001Totalt utgiftsområdet4827448881474070250250AnslagA1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader419036143657A2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder219612318421616A3Särskilda åtgärder förarbetshandikappade66556714,66770,8200200A4Europeiska socialfonden kostnader för införandet aven allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring616667B1Arbetarskyddsverket376383388B2Arbetslivsinstitutet146142144B3Forskning, utveckling ochutbildning m.m.296331337B4Rådet för arbetslivsforskning2627275050B5Finansiering av forskning och ut-veckling inom arbetslivsområdet217221225B6Bidrag till för arbetstagaresuppfinningar000B11Bidrag till Stiftelsen avgifter242424 Förslag till anslag 1999 och beräkningar 2000 och 2001, milj. kr14Arbetsmarknad och arbetslivRegeringenMiljöpartietFörslagBeräknatAvvikelse från regeringen199920002001199920002001B13Ombudsmannen motdiskriminering på grund avsexuell läggning111C1Jämställdhetsombudsmannen161617C2Särskilda jämställdhetsåtgärder141414C3Bidrag tillkvinnoorganisationernas centralaverksamhet333D1Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket333D2Statliga tjänstepensioner m.m.Statliga tjänstepensioner m.m.814080808172HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag på utgiftsområde Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet för budgetåren 2000 och 2001 (budgettabell 1),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknad fördelning på anslag på utgiftsområde Arbetsmarknadoch arbetsliv för budgetåren 2000 och 2001 (budgettabell 2).Stockholm den 27 oktober 1998Birger ()()()