mot · GM02N326 · 1998-10-28 00:00:00 — Om vårdutbudetanses tillgodosett medges normalt inte nyetablering.Denna reglering syftar till en jämnare fördelning av tandläkare men harenligt bidragit till att konservera marknadsstrukturen ochäven medfört att det finns färre tandläkare i glesbygd, än fallet skulle havaritutan behovsprövning. Behovsprövningen vid etablering inomvuxentandvården bör därför avskaffas. Det bör vara tillräckligt atttandvårdsföretaget uppfyller givna kompetens- och säkerhetskrav.Fritt val i barn- ochungdomstandvårdenPrincipen om fritt tandläkarval gäller för personer över tjugoår och är reglerad i den allmänna tandvårdsförsäkringen.Men fortfarande nekas av landets barn ochungdomar ett fritt tandläkarval. Det finns flera skäl som talarför en valfrihetsreform inom barn- och ungdomstandvården.På en konferens om kvalitetsindikationer inom barn- och ungdoms-tandvård () konstaterade en bred expertis att ett fritttandläkarval är en prioriterad kvalitetsindikator.Konkurrensverket förordar i sin rapport inom tandvården() ett fritt tandläkarval för barn och ungdomar.Det fria valet fungerar bra där det införts.Det bör därför i tandvårdslagen införas en skyldighet för landstingen atterbjuda barn och ungdomar ett fritt tandläkarval.Serviceboende för funktionshindradebör bli konkurrensneutraltSocialtjänstlagen ålägger kommunen att inrätta bostäder medsärskild service till funktionshindrade. Kommunen kan drivaverksamheten i egen regi eller lägga ut den på entreprenadtill ett privat företag.Socialstyrelsen uppställer kvalitetskrav som tillämpas vid länsstyrelsenstillsyn över verksamheten. Men olika regler gäller beroende på om verksam-heten bedrivs av ett privat företag eller i regi. Det privataföretaget måste ansöka om tillstånd för att starta verksamheten. Det behöverinte kommunen göra. De kvalitetskrav som det privata företaget måsteuppfylla vid start, kan den kommunala verksamheten dröja med.Ett privat företag vars verksamhet inte håller erforderlig kvalitet kan få sitttillstånd indraget. verksamhet kan visserligen kritiseras, menvarken eller har befogenhet att åläggakommunen att leva upp till kvalitetskraven. Kommunens verksamhet kanantingen dröja med uppfyllandet av kraven eller rentav strunta i att uppfylladem.Tillsynen över serviceboende för funktionshindrade bör med anledning avdetta ses över så att reglerna blir konkurrensneutrala.Avreglera biluthyrningenBiluthyrningsbranschen är relativt ung i och harvuxit snabbt under . Den omfattandespecialreglering som omgärdar biluthyrning kan reformeraseftersom förhållandena i branschen är stabila och problemenär få. föreslår att nuvarande krav på tillståndslopas för att i stället ersättas av ett krav på registrering avverksamheten. Detta skulle underlätta för den som villetablera sig i näringen och ändå möjliggöra övervakning frånmyndigheternas sida.Ett förenklat registreringsförfarande för biluthyrning bör därförgenomföras.Avreglera långväga busstrafikOm ett företag vill starta långväga busslinjetrafik prövarVägverket om denna trafik kan skada etableradjärnvägstrafik, den s.k. skadeprövningen. Denna innebär ettkonkurrensskydd för SJ. Långväga busstrafik bedrivs tillstörre delen av privata företag och omfattar resor mellan tvåeller flera län. Regleringen av den långväga busstrafikenbygger på antagandet att busstrafiken annars skulle ta kunderfrån tågtrafiken. Detta antagande är dock inte helt korrekt.Skadlighetsprövningen av den långväga busstrafiken bör avskaffas helt,varvid förutsätts att samtliga transportslags kostnader jämställs.Marknadsanpassa regelsystemet förtolkningInvandringen har skapat behov av tolk- ochöversättningskompetens som kan medverka när myndighetervill kommunicera med personer som har bristfälligakunskaper i svenska. har denna kompetens byggts uppi offentlig regi. I takt med att verksamheten vuxit haremellertid utrymmet för privata företag ökat. Det är dockinte alltid som myndigheter och kommuner anlitar dessaföretag på lika villkor. anser att ett nyttoch marknadsanpassat regelsystem för tolk- ochöversättningsverksamhet skulle underlätta etableringen avnya företag.Ett förslag till nytt och marknadsanpassat regelverk på området bör därförutarbetas.Förenkla semesterlagenSemesterlagen har ett omfattande och detaljerat regelverksom är svårt att överblicka och som därmed skapar en radtillämpningsproblem i framför allt de mindre företagen. Tilldet som skapar besvär hör beräkningen av semesterlön ochsemesterersättning, administrationen av sparad semester ochsemesterlönegrundande frånvaro samt det faktum attsemesteråret inte följer kalenderåret.En utredning bör tillsättas med uppdrag att lägga fram förslag till enreformering av semesterlagen.Myndighetssamverkan vid anmälanMyndigheter borde i betydligt större omfattning än i dagkommunicera med varandra för att avlasta småföretag frånt.ex. Ett småföretag som fått sin butik rånadborde ha annat att tänka på än att anmäla händelsen tillYrkesinspektionen. Ändå är det straffbelagt att inte göra det.Anmälan till borde dock kunna skeautomatiskt i samband med polisanmälan av rånet. Detskulle kunna ske mycket kostnadseffektivt via polisensADB-baserade ärendehanteringssystem.En generell princip bör införas om att en anmälan skall vara tillräcklig iföretags kontakter med myndigheter. Principen skall innebära att anmälanendast skall behöva skickas till en myndighet om anmälningsplikt till fleramyndigheter föreligger efter en och samma händelse.EU:s strukturfonderDet har framförts mycket kritik mot den svenskaorganisationen för genomförande av EU:sstrukturfondsprogram. Det har bl.a. ansetts vara splittrat ochsvåröverskådligt med både nationell och EU-dikteradstödpolitik. De nya strukturer som byggt upp för atthantera strukturfondsprogrammen överlappar gamlastrukturer. Detta ger fler aktörer att hålla reda på försmåföretagen. Det finns dessutom många program medlikartad eller överlappande verksamhet.De övervakningskommittéer som inrättats har haft få inslag avsmåföretagare. De flesta har varit myndighetspersoner och resten tjänstemänfrån näringslivets organisationer. Strukturfondspengarna går till dem som ärbäst på att fylla i formulär och hitta rätt i regeldjungeln, inte till dem somharde bästa projekten. Merparten av strukturfondspengarna har därför gått tillmer eller mindre offentliga aktörer.Eftersom småföretagen har dålig kunskap om målprogrammen och vilkatyper av projekt som de är tänkta att stödja är det svårt för enskilda företagatt själva planera projekt. Istället blir det offentliga aktörer som försökertänka ut projekt som de tror att företag kan ha nytta av. Systemet är därför istor utsträckning utbudsstyrt snarare än efterfrågestyrt.Sverige bör med anledning av kritiken reformera den svenska organisa-tionen för genomförande av strukturfondsprogrammen enligt följande:Samordna gamla nationella stödstrukturer med de nya som byggts upp förstrukturfondsmedel.Information om strukturfonderna skall vara anpassad till småföretagensverklighet.Försök att få så många aktiva småföretagare som möjligt engagerade istrukturfondsarbetet. Personer med småföretagarerfarenhet borde engageras iinformationsspridning, övervakningskommittéer och annat. Småföretagaresarbetsinsatser skall betalas och på andra sätt värderas bättre istrukturfondsarbetet. Arbetet i kommittéer och andra grupper skall anpassasså att småföretagare kan delta utan att riskera sina rörelser.Gör systemen efterfrågestyrda så att småföretagens behov får styrautformningen av projekt, i stället för vad handläggare på myndigheter kanerbjuda. Detta kräver förbättrad dialog mellan småföretag och myndigheter.Ofta får målprojekten vänta på pengar, trots att som land fårförskott ur strukturfonderna. Även de lokala projekten borde kunna få sådanaförskott.Fortsätt satsningen på partnerskap. Nya former för att stimulera småföretagatt ta del i strukturfondsprogrammen bör prövas, men på företagens villkor.Nya medfinansieringsmodeller bör prövas. , grupper avföretag eller privatpersoner bör kunna ersätta eller komplettera offentligaorgan som medfinansiärer till EU. EU kräver dock långsiktiga och stabilamedfinansiärer, varför staten i sådana fall måste gå in med garantier för attprivata medfinansiärer skall kunna accepteras av EU. Detta bör kunna ske påobyråkratiskt sätt i nationellt samförstånd.Byråkratin runt strukturfonderna måste minskas kraftigt överlag.Konkurrens mellan offentligt ochprivatI ökad utsträckning har kommuner och myndigheter börjatatt bedriva näringsverksamhet på konkurrensmarknader.Ibland sker den offentliga konkurrensen i bolagsform, iblandinte. Oavsett form sker den offentliga konkurrensen inommånga områden där den borde minska eller helt upphöra.Exempel är tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning,körkortsutbildning och catering.Alltför ofta bedriver offentlig sektor näringsverksamheten tillsammansmed skatte- eller avgiftsfinansierad verksamhet. Risken är i dessa fallpåtaglig att den senare verksamheten på något sätt bekostar den förra. Sådankorssubventionering kan vara mer eller mindre tydlig och utgöras av allt frånren underprissättning till att en kommun låter sitt bolag få en låg lokalhyra.Offentliga och privata företag har dessutom helt skilda vägar till finansieringsom lån och riskkapital. Medan privata aktörer får satsa sitt eget kapital ellerlåna till marknadsränta, har offentliga bolag ofta tillgång till skattepengar påolika sätt. Kommunala bolag som tar lån i bank har exempelvis ofta enkommunal borgen som gör att de får lägre räntor, men som också betyder attkapitalbehovet ytterst garanteras av kommuninvånarna.På områden där konkurrens mellan offentlig och privat verksamhet ärtillåten bör särskilda krav ställas på offentliga aktörer, så attmarginalstöttning eller korssubventionering inte förekommer.Partssammansatta prövningsorgan bör inrättas för att få bättre ochtydligare gränser för offentlig verksamhet. Kommunallagen bör även ändrasså att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhetstrider mot lagen. Myndigheter som bedriver tillsyn mot ett privat företag börhindras att konkurrera med detta företag. Förslagen som redovisas idepartementsrapporten för kommersiell provnings- ochcertifieringsverksamhet (DS 1997:17) bör genomföras.Offentliga upphandlingarDen utbredda användningen av ram- eller avropsavtal ioffentlig upphandling försvårar för småföretag att få order.På senare tid har myndigheter i allt högre utsträckning börjatsamordna sina upphandlingar med varandra, vilketytterligare försvårar för småföretag att vara med ibudgivningen.En starkt bidragande orsak till att småföretag har svårt att hävda sig ioffentliga upphandlingar är de svaga sanktionerna vid brott mot lagen omoffentlig upphandling (). Det är dessutom bara anbudstagaren som kanväcka talan i domstol. Ofta är det mycket känsligt för ett litet företag attklaga när det anser att har överträtts. Man vill ogärna förstöra framtidaaffärer genom att stämma kunder. Särskilt gäller detta på mindre orter medbegränsat kundunderlag. I skadeståndsmål betalar den förlorande partendessutom rättegångskostnaderna, en risk som ett litet företag ofta inte kan ta.Om tredje part fick väcka talan i brott mot skulle förmodligen fler fallkomma upp i rätten.En sammanhållen översyn av lagen om offentlig upphandling börgenomföras. I denna översyn bör speciellt övervägas att bereda även tredjepart tillfälle att väcka talan till domstol vid överträdelser mot . Det ärviktigt att regeringen ser till att offentliga organ delar upp sina order så attäven mindre företag får en chans att vara med i budgivning. Stora ramavtalbör stoppas.Konkurrenssnedvridande stödAlltför många småföretag har problem med offentligt stödsom ges till deras konkurrenter. Stödet kan exempelvis gesinom ramen för den statliga regionalpolitiken,arbetsmarknadspolitiken eller av kommuner. Det är främstsmåföretag som råkar illa ut. Det är mycket svårt för ettsmåföretag att överklaga ett kommunalt beslut att ge stöd konkurrent. Om företaget som drabbats ekonomiskt inteär kommunmedlem i kommunallagens mening är detomöjligt.Kommunallagen bör ses över i syfte att ge företag bättre möjligheter attöverklaga kommunala beslut och möjlighet att i domstol pröva kommunaltstöd. Annan än kommunmedlem bör få väcka talan i domstol i dessa frågor.Moms och uppbördsdeklarationDe nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburitförenklingar, men vad gäller straffavgiften vid för sentinlämnad deklaration samt tidpunkt för då deklaration ochbetalning anses ha kommit skattemyndigheten tillhanda harreglerna försämrats och missgynnar särskilt småföretag.I det nya systemet tas en straffavgift på ut om deklarationeninlämnas . I det tidigare systemet fanns egentligen ingen motsvarandebestämmelse eftersom deklarationens inlämnande och betalning skedde isamma handling. Många företagare skulle vilja lämna in deklarationen direkttill det lokala skattekontoret. har emellertid uppgivit attdetta inte är möjligt. Det är oskäligt att förseningsavgiften är lika storoberoende av förseningens längd och vilka belopp som deklareras. Avgiftenbör slopas.Nya EG-anpassade regler omresultaträkningens utformningDet har visat sig att de nya svenska årsredovisningsreglernainnebär stora problem för framför allt små och medelstorabolag som i huvudsak tillverkar och säljer en enda produkt.Genom den ökade specificeringsgraden vad gäller rörelsenskostnader tvingas ett bolag att öppet redovisa förhållandetmellan nettoomsättningen och bruttoresultatet. Därigenomframkommer tydligt bolagets prissättningspolitik ochvinstmarginaler. Det säger sig självt att en sådan informationkan vara ytterst känslig från konkurrenssynpunkt. Detta haräven EG insett och alltså infört en möjlighet tillsammanslagning av vissa poster i resultaträkningarna.Den svenska lagstiftningen framstår som betydligt mer restriktiv än övrigaEU-länders. Framför allt är ensamt om att tillämpa ett särskiltdispensförfarande. Detta särskilda dispenskrav bör upphävas. Om inte så skerbör ansökningshandlingen omfattas av sekretess. Kriterierna för vilka bolagsom omfattas av sammanslagningsmöjligheten bör utformas på samma sättsom i övriga EU-länder, dvs. lagen bör innehålla referenser tillbalansomslutning, nettoomsättning och antal anställda. Särskilt om dispenskravet bibehålls finns ingen anledning att inteutnyttja artikel 27 i EU-direktivet fullt ut.ArbetarskyddPå arbetarskyddsområdet finns en rad bestämmelser som påolika sätt skapar problem för småföretag. För mångasmåföretagare är reglerna svåra att förstå och tillämpa.Yrkesinspektionen bör vid den första kontakten med ett företag redogöraför de krav som ställs och ge råd om vägar att uppfylla dessa.Arbetarskyddsverket bör även generellt fungera delvis som rådgivare iarbetarskyddsfrågor: Speciellt för småföretag är det till stor hjälp att fåhjälpmed att konkretisera arbetarskyddsfrågorna och hur arbete med intern-kontroll bör bedrivas. Som hjälp till småföretag bör Arbetarskyddsverketlägga upp en idébank med exempel på hur andra löst säkerhetsproblemen.Småföretag bör även kunna erhålla finansiell hjälp vid stora investeringarsom arbetarskyddsregler tvingar fram.Informations- och samrådsplikt vidmarkarbetenMånga näringsidkare som driver små butiker ellerserviceinrättningar i hyrda lokaler drabbas hårt när det lokalagatukontoret utför arbeten av olika slag i gatan utanförlokalen. Ofta kan de ekonomiska skadorna minska påtagligtom näringsidkaren informeras och kan samrådamed den som skall utföra markarbetet om tidpunkten försärskilt svåra markarbeten, hur tillgängligheten för kundernaskall kunna göras så stor som möjligt under arbetsperiodenoch hur extra skyltning och dylikt kan minska skadorna förnäringsidkaren.Kommun eller annan som företar trafikavstängningar, vägarbeten ochliknande bör därför åläggas samrådsplikt med de näringsidkare som drabbasav ingreppen.Förenkla redovisningen av mat ochalkohol för restaurangerRestaurangbranschen har en mycket hög andel småföretagoch tyngs av ett omfattande uppgiftslämnande vad gällerförsäljning av alkohol. Bl.a. skall en rad vitt skilda uppgifterredovisas: Intäkter från försäljning av öl, vin sprit och matsärredovisas; inköpta volymer av olika dryckesslag; Antaldagar som "offentlig dans" eller "varieté,musikunderhållning o.d." arrangeras, antal "förströelsespel"och "roulettspel".Uppgiftslämnandet på alkoholområdet har spelat ut sin roll. Alkohol-rapporteringen från restauranger bör därför slopas.Konkurrensneutralitet mellan statligtanställda distriktsveterinärer ochprivatpraktiserande veterinärerDen statliga distriktsveterinärorganisationen har ökat sittengagemang vad gäller djursjukvård för sällskapsdjur ochridhästar. Genom att etablera veterinärstationer medklinikmöjligheter har med hjälp avskattepengar ökat utbudet av veterinärvård även i områdendär det redan finns fungerande privat veterinärvård.Förklaringarna till varför distriktsveterinärorganisationen nusöker sig mot marknader där den tidigare inte verkat är flera:Behovet av ökade arvodesinkomster har ökat i takt med attde statliga anslagen minskat. Antalet djur inom jordbruket ärstadigt minskande varför inkomster från annat håll ärvälkomna.Det är vidare olämpligt att i egenskap av kontrollerandemyndighet bedriver affärsverksamhet vad avser djursjukvård och därmedkonkurrerar med de veterinärer man skriver författningar för och bedrivertillsyn över.Distriktsveterinärernas uppgifter bör tydligare preciseras. Den statligamyndighetsutövningen bör skiljas från affärsverksamheten på ett tydligaresätt. Högre krav bör ställas på kostnadsredovisningen för distriktsveterinär-organisationen i syfte att förhindra att statliga medel används i denkonkurrensutsatta verksamheten.Näringslivets regelrådEn särskild grupp - näringslivets regelråd - med företrädareför företag, forskare och organisationer bör inrättas.Företagarna bör vara i majoritet. Gruppen skall vara ettfristående organ med hög trovärdighet som används somstöd i utvecklandet av regelreformeringsarbetet.Gruppen bör arbeta som en fristående grupp men samarbetar närmast medregelreformeringsenheten i Närings- och . En viktiguppgift för gruppen är att bli idégivare och inspiratör till det arbete sombedrivs med regelreformeringsfrågor i Närings- och handelsdepartementet.Gruppen bör också granska regelreformeringsarbetet i hela statsför-valtningen.PanelerPaneler med småföretag för att testa förslag till nya regleroch regelförändringar bör inrättas som ett komplement till deberedningsförfaranden och remissförfaranden somtraditionellt tillämpas. Fördelen med panelsystemet är främstatt det ger konkreta och direkta indikationer på hur denpraktiska tillämpningen fungerar i småföretag (problem,tidsåtgång etc.) medan ett remissförfarande lättare fångarupp mer övergripande och principiella frågeställningar.Det operativa ansvaret för hantering av dessa paneler bör ligga påregeringen. Paneler som består av företag inom en viss sektor kan docktänkas opereras av respektive myndighet. I båda fallen förutsätts dels attpanelerna som i första hand bör bestå av småföretag kan kompletteras medstora företag, dels en nära samverkan med näringslivets organisationer närdet gäller urval av företag till panelerna.Frågan om när paneler skall användas blir strategisk. införs ellerändras ca 4.000 föreskrifter som berör företag. Endast i en mindre andel avdessa är det lämpligt och möjligt att använda paneler.Myndigheter och verkVarje berört statligt verk eller myndighet bör inom sittrespektive område ges ansvar för regelreformeringsfrågoroch problem- och konsekvensanalyser av nya regler. Enbefattningshavare bör utses som ansvarig för verkets arbetemed dessa frågor.Kvantitativa mål iregelreformeringsarbetetI regelreformeringsprogrammet bör ett tydligt ochkvantifierbart mål för regelförenklingsarbetet undermandatperioden anges. Detta kan utformas antingen somkrav på att regelvolymen skall minska i viss angivenomfattning eller som ett krav på att företagens administrativabelastning av regelverket skall minska i viss angivenomfattning. Målet för mandatperioden bör, enligtSmåföretagsdelegationen, vara att företagens administrativabelastning minskar med en tredjedel.Vidare bör i regelreformeringsprogrammet mål anges vad gäller arbetetmed den befintliga regelmassan. Målet för arbetet med de befintliga reglernabör vara att alla gås igenom under den kommande mandatperioden.Problem- och konsekvensanalyserRedan innan uppdrag ges att utforma en ny regel skallbehovet tydligt anges och valet av regel som form för attuppnå ett visst syfte motiveras. Problem- ochkonsekvensanalyser skall genomföras på alla förslag somkan ha ekonomiska effekter för företagen. Analysen börgenomföras i enlighet med EU:s rekommendation för hursådana analyser skall se ut - "Commission Recommendationof C (97) 1161 final on improving andsimplifying the business environment for business start-ups".Om en reglering ändå anses som den enda utvägen efter en problemanalysbör tyngdpunkten i konsekvensanalysen ligga på kostnadsberäkningar vadavser kostnaderna för näringslivet. Ett särskilt småföretagstest bör göras förregler som bedöms påverka småföretagen i någon större omfattning.Valet av reglering för att uppnå ett visst syfte bör tydligt anges ochmotiveras när uppdrag att utforma förslag till nya regler ges.Samråd med näringslivetNär det gäller uppgiftslämnande finns en skyldighet attsamråda med näringslivet. En motsvarande skyldighet börinföras när det gäller införande av nya regler ochförändringar av befintliga regler. Det betonas härvid attpaneler och system typ "task force" inte ersätter utan snarastkompletterar samrådsskyldighet.Tidsbegränsade reglerI vissa fall är motiven för en regel begränsade i tiden. Detkan naturligtvis också vara så att man överskattat behovet aven reglering eller att regeln inte lett till avsett resultat. Trotsdetta är det ofta så att en regel kvarstår utan att ifrågasättas.Orsaken till detta kan vara att det krävs ett aktivt beslut föratt ifrågasätta och upphäva en regel.En modell som bör prövas är att medvetet arbeta med tidsbegränsaderegler - regler där det redan från början anges att de har en begränsad livstid,så att en regel för att fortleva efter sitt "slutdatum" måste ha stöd av ettnyttaktivt beslut. En försöksverksamhet med tidsbegränsade regler börgenomföras.Bättre tillgänglighet medInternetinformationStaten bör vara ytterst ansvarig för ett Internetbaseratinformationssystem där en företagare lätt och när som helstpå dygnet kan få fram vilka regler som gäller för olika typerav företag i olika situationer. Det bör innehålla alla typer avinformation som en företagare kan behöva för sina kontaktermed stat och kommun.På lokal nivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek,näringslivskontor eller motsvarande.Bättre information till småföretagRegeringen bör uppdra åt myndigheter att dessa i kontaktermed småföretagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gällerinformationen till företagen. Företagen bör även gesinformation om regelförändringar så att de hinner anpassaverksamheten.Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen bör inrättas vidstatliga myndigheter och kommuner för att rätt kunna hänvisa den som sökerinformation. Ett exempel på en bredare information till nyföretagare ärStartlinjen vid NUTEK.Företagen bör också erhålla bättre information om den egna kommunenskort- och långsiktiga planer avseende infrastruktur, förändringar inomsamtliga utbildningsverksamheter, kommunikationer, byggplaner m.m.Gemensamma och kortare blanketterRegeringen bör uppdra åt () och RSV att undersöka möjligheterna förgemensamma blanketter för firma-, skatte- ochavgiftsregistrering samt anmälan om inkomständring tillförsäkringskassan vid start av företag.Dessutom bör samtliga offentliga blanketter som företagarna tvingas attanvända förenklas och förkortas. När myndigheten skickar ut blanketter tillföretagen bör regeln vara att det alltid skall finnas hänvisning till personersom kan svara på frågor rörande det utsända materialet.