ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ju221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju221av ()Generella alkoholförbudI många kommuner upplever man att det är ett stort socialt-och ordningsmässigt problem med alkoholförtäring påoffentlig plats.Detta problem försöker man lösa bl a med ett förbud mot alkoholförtäringpå offentlig plats i den lokala ordningsstadgan. I en dom i Regeringsrättenhar nekats möjligheten att få till ett sådant förbud.Motiveringen är att ordningslagen medger alkoholförbud endast på särskiltangivna platser.Jag anser att detta är en för snäv begränsning av kommunernas möjligheteratt utfärda förbud mot alkoholförtäring. Det borde vara möjligt att inomramen för ett större geografiskt område kunna utfärda ett sådant förbud.Kommunerna är dessutom enligt mitt bedömande bäst kvalificerade atttillsammans med polisen avgöra hur en sådan geografisk avgränsning skallse ut för att förbudet skall få den önskvärda effekten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ändring i ordningslagen görs så att generellt förbud motalkoholförtäring på offentlig plats kan införas i den lokala ordningsstadgan.Stockholm den 27 oktober 1998Krister Örnfjäder (s)
mot · GM02Ju401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju401av och ()De små tingsrätternaOrganisationen av domstolsväsendet har varit underdiskussion under lång tid.Centerpartiets envisa kamp för de små tingsrätterna har resulterat i attnedläggningshoten åtminstone för dagen är borta.1995 års domstolskommitté har arbetat och fick tilläggs-direktiv vilka bl.a. innebar att uppdraget inte längre skulle omfattadomstolarnas antal och placering. Detta innebär att politikerna lämnar överbeslutet att centralisera domstolsväsendet till tjänstemannanivån.Centerpartiet anser att detta är en politisk fråga, det ansvaret måste vi ta.Rättsväsendet kan givetvis inte undantas från reformer och organisations-förändringar, det måste naturligtvis följa med i den övriga samhällsutveck-lingen. Men många av de förändringar som är gjorda innebär en centralise-ring av verksamheten, vilket i sin tur innebär att närheten mellan rätts-väsendet och medborgarna minskar. Geografisk kunskap och personkänne-dom är viktig kunskap, även inom rättsväsendet.En centralisering av rättsväsendets verksamhet får som konsekvensminskad folklig förankring och förtroende för de rättsvårdande myndig-heterna.Centerpartiet anser att antalet tingsrätter bör bibehållas på nuvarande nivå.Alltså skall det i finnas tingsrätter både i Klippan, ,, och och i både i ,, , och för att ge några exempel. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet tingsrätter.Stockholm den 16 oktober 1998Gunnel (c)()
mot · GM02Ju402 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju402av ()Vittnesersättning i domstolarEnligt de regler som gäller för vittnen och målsägandesom åberopas av åklagare - dvs. nästan alla som hörs ibrottmål - kan ersättning för inkomstförlust utgå medmaximalt . Det kan möjligen vara tillräckligt fördet vittne som bor relativt nära en domstol. Men för den somhar långt avstånd till domstolen kan ibland enbart restidenuppgå enkel väg.Som exempel kan nämnas vad som händer när en person i iVästerbotten kallas att vittna vid Hovrätten för i Umeå.Vederbörande måste åka enkel väg, dvs. Det är i prakti-ken omöjligt att klara denna resa plus inställelsen i domstolen på enarbetsdag. Ofta krävs övernattning.Vidare utgår dagtraktamenten på högst - det täcker svårligen dekostnader en person har som måste vara borta hemifrån i kanske ett dygn.De nämnda reglerna finns i förordningen (1982:805) om ersättning avallmänna medel till vittnen m.m. som rimligen bör ses över med hänsyn tillde angivna förhållandena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förordningen (1982:805) om ersättning av allmänna medel tillvittnen m.m. bör ses över i syfte att möjliggöra ökad ersättning för vittnen idomstol.Stockholm den 20 oktober 1998Yvonne ()
mot · GM02Ju405 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju405av m.fl. (s)FöretagshypotekNäringsidkare har ibland ett behov av att använda denegendom som ingår i näringsverksamheten somkreditsäkerhet. Ärenden om företagshypotek handläggs viden för hela landet central inskrivningmyndighet som ärknuten till tingsrätt.I 1997:7 föreslås att företagsinteckningsverksam-heten organisatoriskt förs bort från domstol. I rapporten föreslås attverksamheten överföres till och lokaliserastill bolagsavdelningen i Sundsvall.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s) bolagsavdelning förs ettregister över samtliga svenska aktiebolag och samtliga företag somregistreras i handels- och föreningsregistret. Detta innebär att samtliganäringsidkare som kan tänkas vilja upplåta företagshypotek finns registreradei PRV:s register.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register och företagshypoteks-registret. Förändringar i uppgifter om företagen, t.ex. avseende firma ochföreträdare, noteras inte i register över företagshypotek. Detta försvåraridentifikationen, vilket innebär att uppgifter om företagsinteckningar kankomma att lämnas för fel juridisk person. Den som vill ta reda på om ett visstbolag har några företagsinteckningar måste vända sig till såväl PRV som tillMalmö tingsrätt för att få fram relevant information. Det vore naturligt omman hos den myndighet som registrerar bolaget också kunde få reda på omdet finns några inteckningar i företaget. När det gäller fastigheter finns juuppgifterna om fastigheten och inteckningarna i samma register.I exempelvis och har man funnit det naturligt ocheffektivt att föra samman dessa uppgifter till ett register som förs av PRV:smotsvarighet.Genom att PRV för ett register över alla företag underlättas möjligheternatill en samlad information om företagen. PRV:s register är helt datoriseradeoch det är möjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotek fanns tillgängliga isamma register skulle informationshämtandet ytterligare underlättas. PRVhar på regeringens uppdrag tagit fram ett företagsbevis som skall utgöraunderlag för en effektiv affärskontroll. Det skulle vara värdefullt omuppgifter om företagsinteckningar kunde tillföras det nya företagsbeviset.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. De aktuella arbets-uppgifterna är av samma typ som de som handläggs av PRV:s personal. Denerfarenhet personalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara till stornytta vid granskning av ärenden om företagsinteckningar.Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnas verksamhet bör detäven från domstolssynpunkt vara lämpligt med en överflyttning. Dettaeftersom företagshypotek måste anses ligga långt från dömande verksamhet.En överflyttning av verksamheten skulle således leda till betydanderationaliseringseffekter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överflyttning av registreringen av företagshypotek till Patent- ochregistreringsverket (PRV).Stockholm den 27 oktober 1998Hans Stenberg ()()()()
mot · GM02Ju407 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju407av m.fl. (kd)NämndemänAtt vara nämndemanEtt väsentligt inslag i domstolarnas verksamhet utgörnämndemännen. Att som förtroendevald få uppdraget attvara nämndeman innebär att inför domstol avläggadomareden med uppdrag att i svensk domstol varasamhällets företrädare. Nämndemännen gör ettutomordentligt och hedersamt arbete i rättegångar och kanutan tvekan sägas vara garanter för en folklig förankring ochen tilltro till demokratin i dessa sammanhang.Nämndemännes ersättningNämndemännen behöver utgöra en representativ del avSveriges befolkning i allmänhet. I och med det tak som finnsi arvodesersättningen riskerar denna förtroendeuppgift att iallt större utsträckning gå till äldre pensionerade personer.Eftersom inte ersättningen täcker förlorad arbetsinkomst blirdet allt svårare att få de unga och fortfarande yrkesaktiva attta på sig uppdraget.Denna ansvarsfulla uppgift ger en mycket blygsam ersättning. Trotsförbättrade villkor är ersättningen fortfarande inte i nivå med deförtroendevaldas i kommun och landsting. Vi kristdemokrater anser att dessauppdrag ska behandlas likvärdigt. Möjligheten att höja ersättningen förnämndemännen måste därför på nytt ses över.Nämndemännens utbildningKompetensen inom domstolarna ska tillgodose de krav somkan ställas för en rättssäker dom. Lagfarna domare samtnämndemän ska därför få möjlighet till fortbildning för att fåkunskaper om nya lagar och förhållanden i samhället.Domstolsverket bör ta ansvaret för att ge nämndemän en sådan grund-läggande utbildning så att dessa kan utföra sina uppdrag på det sätt somlagstiftaren avsett.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över möjligheten att höja ersättningen för nämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall initiera grundläggande utbildning förnämndemän.Stockholm den 25 oktober 1998Ragnwi Marcelind (kd)()()von der Esch (kd)
mot · GM02Ju408 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju408av m.fl. (v)Domares bisysslor m.m.Domares bisysslorDet har framkommit att en del justitieråd vid Högstadomstolen har omfattande extra arbeten, vilka i många fallger större inkomster än den lön de får från sin ordinarietjänst. Justitieråden har en relativt hög lön bl.a. för att slippata extra arbeten och därmed undvika att komma ijävsituationer. Det kan ifrågasättas om antalet justitieråd kanreduceras eftersom många har möjlighet till omfattandesidouppdrag, och dessutom behöver frågan om lämpligheteni olika bisysslor utredas. Ingen av domarna har, enligtuppgift, självmant uppgivit till vilka extraarbeten de har åtagit sig. Domarna har tolkat att detta skullegöras på uppmaning av regeringen. anser attdomare villkorslöst skall meddela sidouppdrag tillDomstolsverket. Det har i sin tur att bedöma om dessauppdrags lämplighet i förhållande till domarämbetet.Skiljande av domare frånbefattningVi vill även ta upp frågan om under vilka förhållandenordinarie domare mot sin vilja får fråntas ett på sin rotellottat mål. Det har förekommit fall som visat att det råderoklarhet på denna punkt. Det strider mot grunderna för11 kap. 2 § regeringsformen om en domstolschef iadministrativ ordning skiljer en domare från befattningenmed ett mål i syfte att påverka målets handläggning. Det ärockså principiellt oacceptabelt om ett sådant beslut fattassom reaktion på ett beslut som domaren har fattat undermålets handläggning. Även anser att dessaprinciper bör framgå i lag och menar att denna fråga skallutredas. Domstolarnas självständighet och skyddet motpåtryckningar från utomstående - även regering, riksdag ochmyndigheter - är ett nödvändigt fundament för en rättsstat.Den aktualiserade frågan är därför av mycket högangelägenhetsgrad, och vi anser att frågan bör utredasskyndsamt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning omlämpligheten av domares olika bisysslor,2. att hos regeringen begär förslag på regler för att alladomare utan uppmaning skall redovisa alla bisysslor tillDomstolsverket.Stockholm den 27 oktober 1998Alice ()()()()()()
mot · GM02Ju409 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju409av Per och ()Inskrivningsverksamhetens framtida organisationI 1997:5 föreslår verket attinskrivningsverksamheten förs bort från de allmännadomstolarna för att i stället integreras i den statligalantmäteriorganisationen. Förslaget bygger påutredningsdirektiven som anger att inriktningen skall vara attfastighetsinskrivningsverksamheten organisatoriskt skallföras bort från de allmänna domstolarna.Direktiven utgick från att nu aktuella organisationsförändringar skulle skesamtidigt som ett antal mindre tingsrätter lades ner. domstolskom-mitté har avgivit sitt betänkande utan förslag till förändringar vad gällerantalet tingsrätter.Sedan lång tid tillbaka har vid allmän domstol i första instans, numeratingsrätter, funnits inskrivningsmyndigheter som handlagt ärenden omlagfart, inteckning och vissa andra inskrivningsärenden avseende fastegendom.Tidigare utredning (SOU 1993:99) har snarare funnit att inskrivnings-myndigheterna fungerade bra med korta handläggningstider och hög kvalitetpå besluten. Samordningsfördelar fanns genom tillgången till den juridiskakompetensen på tingsrätterna och flexibiliteten vid användande avbiträdespersonalen. Verksamheten var kostnadseffektiv och samarbetetmellan inskrivningsmyndigheten och bra. Enligt den proposition som följde på betänkandet anfördesbland annat att övervägande skäl talade emot att överförainskrivningsväsendet till de lokal lantmäterimyndigheterna.Utöver detta kan anföras att inskrivningsärenden med få undantag hand-läggs på eget ansvar av vid tingsrätterna anställda biträden. Dessa biträdenhar oftast mycket lång erfarenhet och omvittnat hög kompetens. framhålls också att det är nödvändigt att i vart fallhälften av personalen kan fortsätta arbeta i den nya organisationen för attkvaliteten på verksamheten skall kunna bibehållas.Notarierna vid tingsrätterna bistår biträden och fattar även egna beslut ivissa ärenden av komplicerad art. De är således en juristresurs iinskrivningsverksamheten. Slutligen finns möjlighet att i mera kompliceradeinskrivningsärenden utnyttja de domare som är inskrivningsansvariga vidtingsrätterna. Om inskrivningsverksamheten lyfts bort från tingsrätternamåste dessa frågor lösas på annat sätt.För närvarande finns ett nära och väl inarbetat samarbete mellan de störrelokala ingivarna och tingsrätternas inskrivningsavdelningar. En hög service-nivå finns också gentemot andra ingivare som också kan dra nytta avgeografisk närhet som underlättar möjligheten till besök vid myndigheten.Mot denna bakgrund anser vi att en nogrann prövning bör ske av för- ochnackdelar med en förändring av inskrivningsverksamhetens organisation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inskrivningsverksamheten.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()
mot · GM02Ju410 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju410av och ()Ersättning till nämndemänAtt vara nämndeman är ett viktigt förtroendeuppdrag somman nomineras till av sitt politiska parti. Det betraktas somett mycket hedervärt uppdrag. Det är också ett krävande ochibland psykiskt påfrestande uppdrag. Den enskildenämndemannens insats påverkar människors liv och är detdemokratiska samhällets garanti mot maktmissbruk.Nämndemannakårens sammansättning skall spegla det svenska samhället.Därför är det viktigt att nämndemännen rekryteras från olika yrken och ifrånolika åldrar. Dessutom bör det vid varje rättegång finnas både kvinnor ochmän med som nämndemän.Men det börjar bli svårt att rekrytera personer som är intresserade av att åtasig dessa viktiga uppdrag då det i många fall innebär ekonomiska förluster.Ersättningsnivån för detta förtroendeuppdrag är väldigt låg och om det iframtiden skall gå att rekrytera nya nämndemän måste ersättningsnivåernases över. Regeringen bör återkomma till med förslag till höjdersättning för dessa förtroendeuppdrag senast i samband med budget-propositionen för 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd ersättning till nämndemän.Stockholm den 28 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Ju411 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju411av m.fl. (s)NämndemännenNämndemännen har en stor betydelse för vårt rättsväsende.De är en garanti för att domstolens avgörande ligger i linjemed den allmänna rättsuppfattningen i vårt samhälle. De ärallmänhetens representanter och bör också vararepresenterade av olika åldersgrupper, kön och yrken för attfå med olika samhällsområden. Nämndemännen bidrar ocksåtill att medborgarna behåller sitt förtroende för domstolarnaoch ser till att medborgarna får insyn i verksamheten.Under senare år har det varit svårt att rekrytera nämndemän på mångaplatser i landet. Det har bland annat berott på att ersättningen inte varittillfredsställande. Utbildningen för nämndemännen är en annan del och det ärmycket viktigt att nämndemännen får en bra utbildning. En bra ersättningoch utbildning som gör det möjligt att delta i domstolarnas verksamhet är ettabsolut måste om nämndemännen även ska kunna vararepresentativa för hela befolkningen och den allmänna rättsuppfattningensom de ska företräda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nämndemännens utbildning och ersättning.Stockholm den 20 oktober 1998Siw ()()()()()()Elisebeht ()()
mot · GM02Ju501 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju501av och ()Fysisk träning och häktadeUnder häktningstiden skall den häktade erbjudasprogramverksamhet i form av arbete, annan jämförligsysselsättning, friskvård samt fysisk träning. Ersättning fördetta utgår upp till . Det egendomliga äratt betalning utgår vid fysisk träning för att uppnå ett störrevälbefinnande!Ute i samhället är det åtskilliga människor som ägnar en del av sin fritidtill fysisk träning, och de personer som väljer att besöka en träningslokalbetalar för denna träningsmöjlighet. Helt fel signaler ges till de häktade närsamhället bekostar deras fysiska träning, varför ersättningen bör slopas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett slopande av ersättning för fysisk träning under häktningstiden.Stockholm den 9 oktober 1998Maud ()()
mot · GM02Ju502 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju502av och ()Statligt betalningsansvar för vård under villkorlig frigivningUnder vistelse i fängelse genomgår drogmissbrukare såkallad programverksamhet för avgiftning samt uppbyggandeav motivation till ett drogfritt liv.En före avtjänad strafftid kan en intern ansöka om att få genomgåbehandling mot sitt missbruk, så kallad paragraf 34-behandling. Kriminal-vården står för kostnaden på behandlingshemmet fram till villkorlig frigiv-ning. Därefter övergår betalningsansvaret på kommunen. Det är inte ovanligtatt hemortskommunen avslår en sådan ansökan på grund av kommunensekonomiska situation.Vad händer? Efter frigivning återfaller ofta drogmissbrukare i sittmissbruk, begår nya brott och hamnar återigen i fängelse!Om en intern anses motiverad att genomgå behandling för sitt missbrukbör hela betalningsansvaret åvila kriminalvården och dess frivårdsenhet ochdärmed bör kommunens betalningsansvar slopas.Det skulle innebära att drogmissbrukare får samma bedömning över helalandet beträffande behandling efter villkorlig frigivning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betalningsansvaret för behandling i anslutning till villkorligfrigivning.Stockholm den 7 oktober 1998Maud ()()
mot · GM02Ju503 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju503av och ()Drogfria fängelserI dag är inte ett enda svenskt fängelse helt drogfritt! Försökhar genomförts på flera anstalter i landet att uppnådrogfrihet, men de har stupat av olika anledningar.Självklart måste målet vara att uppnå drogfrihet på samtliga anstalter, menvägen dit är lång och mödosam. En fast och bestämd ledstjärna för allt arbeteinom kriminalvården måste vara att på alla tänkbara sätt bekämpaanvändandet av droger inom fängelsets murar. Kriminalvården måste upp-muntra alla försök att åstadkomma detta.En framkomlig väg är att börja stegvis, genom att verka för att minst enanstalt i respektive kriminalvårdsregion kan få verka fullt ut som ett drogfrittfängelse. Det innebär att interner på en sådan anstalt skriver kontrakt medsina medfångar att avhålla sig från droger under fängelsevistelsen. Dennamodell har också prövats. Men svårigheten har varit att om en intern intehållit sitt avtal så har man inte haft någon möjlighet att förflytta denne ickesamarbetsvilliga intern. Kriminalvårdens inställning har varit att res-pektive anstalt skall lösa sina egna problem. Det medför en uppenbar risk attdrogerna sprids vidare och därmed kan mycket arbete gå förlorat.Ett betydligt mer flexibelt tillvägagångssätt bör införas. Den som intesköter sig bör förflyttas till annan anstalt där icke behandlingsinsiktsfullainterner avtjänar sina straff. Detta förfaringssätt utgör en sorts rangordninginom de olika fängelserna, vilket kan leda till att flera interner blir medvetnaom sin egen situation. Denna modell till särbehandling kan utgöra ett förstaled i att tydligt markera från politiskt håll att vi inte accepterar droger inomfängelsevärlden. Det vore också en god vägledning för ansvariga inomkriminalvården och stöd för dem hur de bör arbeta vidare med denna viktigafråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att som första steg skapa minst en drogfri anstalt inom varjekriminalvårdsregion.Stockholm den 7 oktober 1998Maud ()()
mot · GM02Ju504 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju504av ()Kriminalvården och paragraf 34-regelnI dag beslutar övervakningsnämnden vilka intagna inomkriminalvården som skall erhålla behandling enligt paragraf34-regeln. Detta gäller på upp till två årsfängelse.För att frångå en onödigt byråkratisk hantering borde beslutanderättentillfalla chef.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslutanderätten för behandling enligt paragraf 34-regeln,gällande en strafftid på upp till två års fängelse, bör tillfallakriminalvårdsmyndighetens chef.Stockholm den 22 oktober 1998Maud ()