mot · GL02Jo54 · 1998-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen Propositionens syfte är att lägga fast riktlinjerna för Sverigesagerande när det gäller att förändra jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom EU på lång sikt. Vi anser attunderlaget och analyserna i regeringens förslag är bristfälligaoch på flera punkter inkonsekventa. Från svensk sida råderdet stor uppslutning kring målsättningen att avreglera ochmarknadsanpassa EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Föratt nå framgång i detta arbete krävs ett genomarbetatunderlag och realistiska tidsplaner.Agenda 2000Enligt vår mening utgör Agenda 2000 ett realistiskt underlagför det fortsatta reformarbetet. Vi anser dock att regeringensagerande under arbetets gång inte varit tillräckligt kraftfulltnär det gällt att tillvarata våra nationella intressen. olyckligt att det från i ettganska tidigt skede gick ut en skrivelse till kommissionären,där svenska ståndpunkter, som visade sig vara dåligtförankrade, redovisades.EU:s jordbruks- och statsministrar har fattat inriktandebeslut kring agendaarbetet. Följande slutsatser drogs vid rådets möte den 12-13 anser att kommissionens förslag i Agenda utgör engod utgångspunkt för fortsatta förhandlingar i syfte att nå ett avtal omunionens politik och den ekonomiska ramen. Det uppmanar kommissionenatt lägga fram sina förslag om samtliga dessa frågor mot bakgrund avde första diskussionerna och de nuvarande riktlinjerna.Vidare noterade resultatet av rådets (jordbruks) arbete. Unionenhar viljan att fortsätta att utveckla den nuvarande europeiskajordbruksmodellen och att eftersträva större intern och externkonkurrenskraft. Det europeiska jordbruket måste såsom ekonomisk sektorvara multifunktionellt, hållbart, konkurrenskraftigt och fördelat på hela deteuropeiska territoriet, inbegripet de regioner som har särskilda problem. Detär lämpligt att fortsätta fördjupa, anpassa och komplettera den reformprocesssom inleddes genom att utvidga den till att omfattaMedelhavsproduktionen. Reformen bör leda till lösningar som är ekonomisktsunda och livskraftiga, socialt acceptabla och som möjliggör rimligainkomster samt full balans mellan produktionssektorer, producenter ochregioner och undviker snedvridning av konkurrensen. De ekonomiska medelsom krävs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken skallfastställas på grundval av jordbruksriktlinjen.Ett viktigt motiv från det svenska jordbrukets sida när detgällde medlemskapet i EU var konkurrensneutralitet.Reformarbetet måste bedrivas utifrån de stora skillnader somfinns när det gäller förutsättningarna att bedriva jordbrukinom gemenskapen, bl.a. beträffande klimat ochodlingsförhållanden. I nu föreliggande förslag missgynnasSverige, särskilt när det gäller mjölk- ochnötköttsproduktionen. Obalanser som missgynnar svenskaoch även finska bönder måste justeras. Kompensationen förprissänkningar måste fördelas likvärdigt mellanmedlemsstaterna så att inte svenska bönder missgynnas. Detär också viktigt att beakta den korta tid svenskt jordbruk haftpå sig när det gäller anpassningen till den gemensammapolitiken. Även andra delar måste beaktas, bl.a. likvärdig ochanvändbar fördelning av mjölkkvoter, referensår inomnötköttssektorn, problemen med majsensilage,oljeväxtodlingen i , grovfoderarealen m.m.Regeringen måste med kraft verka för att tillvarata svenskaintressen inom livsmedelssektorn i agendaförhandlingarna.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.KonkurrensneutralitetDet har länge stått klart att det svenska jordbruket ochlivsmedelssektorn arbetat under negativakonkurrensförutsättningar i förhållande till andra EU-länderoch då framför allt i jämförelse med och Finland.Från Moderata samlingspartiets sida har vi vid flera tillfällenpåtalat detta. Denna situation har ytterligare bestyrktsgenom utredningen .Detta negativa konkurrensförhållande är allvarligt såväl för primär-produktionen som för livsmedelssektorn i stort. Svensk livsmedelsindustri ärstarkt beroende av den svenska primärproduktionen, varför en nedgång påjordbruksidan också skulle medföra problem och minskade arbetstillfälleninom sektorn totalt.Av utredningen framgår att den negativa konkurrenssituationen beror påflera faktorer. De höga dieselskatterna, elskatterna och avgifterna förhandelsgödsel utgör den absolut största negativa konkurrensbelastningen.Det är därför angeläget att dessa inhemska kostnader sänks, och att ensänkning av kostnaderna på dessa tre områden prioriteras.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Den framtidajordbrukspolitikenDet finns ett stort stöd för en reformering avjordbrukspolitiken inom EU. Vi moderater anser att Sverigeskall verka för en avreglerad och förenklad jordbrukspolitik.Vi bedömer att det svenska jordbruket utifrån en högrationaliseringsgrad och ett gediget kunnande ärkonkurrenskraftigt i ett sådant sammanhang. Dettaförutsätter dock som vi tidigare påpekat, att inhemskakonkurrenshämmande kostnader och regler undanröjs.Livsmedelsproduktionen är en viktig del av EU:s näringsliv och av desskultur. Det är därför viktigt att såväl primärproduktion som industri finnskvar efter en reform och kan dra nytta av den öppnade världsmarknad somkommer att bli följden av såväl redan genomförda som kommandeförhandlingar i WTO. Ambitionen skall vara att europeiska livsmedel skallvara vinnare på världsmarknaden efter ytterligare avregleringar.En annan viktig utgångspunkt är att EU:s livsmedelsförsörjning inte fårriskeras. Om avregleringar och liberaliseringar sker i någorlunda samma takti samtliga större producentområden finns enligt vår mening ingen större riskatt EU s produktion drastiskt skulle minska. Om däremot en snabb ochensidig avreglering genomförs är risken uppenbar att andra världsdelarsjordbrukare och industrier blir de enda vinnarna. Någon form av korrektivbör dock alltid finnas om produktionen skulle nå en kritiskt nedre gräns.En tredje utgångspunkt är att CAP i första hand och primärt skall omfattalivsmedelsproduktionen. Särskilda satsningar såsom miljöersättningar ochregionalt baserade ersättningar skall ses som komplement till CAP.Erfarenheterna från andra områden visar att måluppfyllelsen blir dålig ommånga mål ska lösas inom samma politik. Det betyder att särskildmiljöpolitik och regionalpolitik skall ligga utanför CAP. Självklart skalljordbruk bedrivas inom ramen för en hållbar utveckling och omfattas avsamma miljöhänsyn som andra verksamheter och lika självklart skallregionalpolitiken (strukturfonderna) också omfatta jordbruksföretag.Miljöfrågorna är viktiga såväl för jordbruket som för andra verksamheter.Det finns i detta sammanhang anledning att understryka det positiva i detmiljöarbete som bedrivs inom den svenska jordbruksnäringen. Vi anser attdetta värderas i alltför liten omfattning. som denna höga miljö-ambition kan utgöra konkurrensfördelar så innebär det givetvis ocksåkostnader för de svenska producenterna. Vi förutsätter att detta positivamiljöarbete fortsätter inom ramen för näringens ansvar.Som tidigare angivits så anser vi att frågor som gäller särskilt bevarande avmiljövärden, och som inte kan rymmas inom ramen för den normalakonkurrensutsatta jordbruksdriften, skall ligga vid sidan av CAP och därmedockså ersättas på särskilda grunder. Från moderat sida har vi tidigt hävdatutnyttjandet av de särskilda miljöersättningar, som förhandlat sig tilli samband med EU-anslutningen. Vi anser att dessa ersättningar är bra, ochdet har visat sig att utnyttjandet av dessa ersättningar gett mycket positivaeffekter för bevarande av miljö och naturvärden samt biologisk mångfald idet öppna kultur och odlingslandskapet. Dessa medel skall ses som ersättningtill brukarna för utfört miljöarbete baserat på gemensamma intressen. Vi harsamtidigt starkt kritiserat det komplicerade inhemska regelverket, som enligtvår uppfattning måste bli föremål för omfattande förenklingar.Beträffande djurskyddsfrågorna så delar vi de synpunkter som redovisasi propositionen. Det är angeläget att djurskyddsfrågorna drivs målmedvetetinom EU och att acceptabla minimiregler kan komma till stånd så fort sommöjligt. Detsamma gäller synen på kadavermjöl och antibiotika.I propositionen tas frågan om östutvidgningen upp till belysning. Vi uppfattningen att frågan om östutvidgningen måste ses och bedömas i ettvidare perspektiv. Den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig fråga idetta sammanhang, men får inte frågan om östutvidgningen heltknytas till frågan om den gemensamma jordbrukspolitiken och CAP-diskussionen. Vi anser att en sådan ensidig koppling kan försvåra arbetetmed östutvidgningen.Vi delar regeringens uppfattning att den gemensamma jordbrukspolitikenskall ligga fast och att en renationalisering av jordbrukspolitiken skulle varaolycklig för EU-samarbetet. I regeringens förslag saknar vi dock långsiktigamål för jordbrukspolitiken och likaså hållbara konsekvensberäkningar.Slutsatserna är också på viktiga punkter motsägelsefulla. Detta gäller t.ex.frågor som om huruvida speciellt höga miljökrav skall ställas på deneuropeiska produktionen inklusive den svenska som konkurrerandeproducentländer t.ex. inte belastas med samma krav. Detta är ettexempel på brister i regeringens konsekvensanalyser. Om vi på ett positivtsätt skall kunna bidra till avreglering och marknadsanpassning av EU:sjordbrukspolitik är det viktigt att våra analyser och förslag är hållbara ochvälgrundade, detta inte minst utifrån den historiska bakgrund som de tidigaremedlemsländerna har i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken.Med anledning av det arbete som pågår inom ramen för Agenda 2000-förslaget, och som skall vara klart , och med anledning av debrister som finns i propositionen så anser vi att frågan får tas upp tillförnyadbehandling efter det att slutligt beslut har fattats utifrån Agenda 2000-förslaget. har då ett bättre utgångsläge för mera konkretadiskussioner vad gäller den fortsatta reformeringen av EU:s jordbruks-politik. Fram till dess får den här berörda jordbrukspolitiken bedrivas utifrånde riktlinjer som anges i motionen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet med Agenda 2000,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan får tas upp till förnyad behandling efter det att EUfattatbeslut utifrån förslagen i Agenda .