ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N249 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N249av och ()TransportstödetVi anser att vidareförädling av skogsråvara är en viktigframtidsfråga, som har en stor sysselsättningspotential,särskilt i inlandet. Därför är det viktigt att de politiskastyrmedlen stimulerar till ökad vidareförädling, inte minst dåkonkurrensen om skogsråvaran ökar. Som regelverket förtransportstöd är utformat riskerar det att få storanegativa konsekvenser för vissa små sågverksföretag iinlandet som råkat hamna på fel sida om gränsen för entransportbidragszon. Gränsen per årför oförädlade trävaror i transportbidragszon 2 och 4 innebäratt vissa sågverk i inlandet får kraftigt minskattransportbidrag om produktionen bedöms som oförädlad.Enligt nuvarande regler ankommer det på att besluta om vad somräknas som vidareförädlade produkter. Detta blir en mycket grannlagauppgift och här anser vi att det behövs en tydlig gräns. Både utredaren ochföretagarna har vid olika tillfällen uttalat att transportstödets stora fördelärdess enkelhet och förutsägbarhet. Därför är det mycket angeläget att vi fårklara och stabila regler som är enkla och förutsebara också när det gällervilken grad av bearbetning som krävs.Den beslutade zonindelningen är i stort sett bra, men behöver justerasnågot för att inte få svåra oförutsedda konsekvenser för vissa inlandssågverk.Därför föreslår vi att kommun tillföres zon 5. Detta med hänsyn till attÅnge är en mycket utpräglad inlands- och glesbygdskommun med en mycketstor befolkningsminskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om transportstöd.Stockholm den 27 oktober 1998Hans Stenberg ()()
mot · GM02N250 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N250av ()Regionalisering av myndigheterLandets länsgränser är inte längre en aktuell indelning avstatens myndigheter och verk. De flesta, för att inte säga alla,myndigheter har regionaliserats. Tyvärr hardessa regionaliseringar inte alltid varit överensstämmandemed andra myndigheters områdesindelning. Detta har lett tillatt samarbetet mellan myndigheter avsevärt har försvårats ivissa fall. Regeringen behöver se över hur man kan skapa ensamordnad regionalisering som skapar effektivitet och ökatsamarbete.I detta arbete behöver också regeringen se över de samhällsekonomiskakostnaderna vid dessa regionaliseringar. revisorer gjorde för entid sedan en fallstudie över flytten av häktet i till Härnösand.Studien visade att detta var ett samhällsekonomiskt slöseri. Kostnaderna iden nya organisationen översteg den gamla organisationens kostnader.Det är ingen vågad gissning att anta att detta slöseri med samhälletsresurser skett även på andra håll. Exempelvis har de mindre residensstädernablivit avplockade många myndigheter och verksamheter. Dessa myndigheterhar sedan i stor utsträckning koncentrerats till de större städerna.Detta har bland annat lett till:- att statliga fastighetsbolag i många mindre svenska städer har tommafastigheter medan myndigheter i storstäderna bygger nytt eller hyr in sig iprivata hyresvärdars fastigheter,- stor bostadsbrist i de större städerna medan de mindre städerna harmängder av outhyrda lägenheter och lediga villatomter,- stor arbetslöshet i de små kommunerna medan lönekostnaderna stigerdramatiskt i de större städerna.Detta är i längden inte hållbart. Samhället måste kunna se på dennanödvändiga regionalisering med ett helhetsperspektiv. Annars blir den oftauttalade frasen "Hela ska leva!" tom och verkningslös.Med den IT-utveckling vi har finns inga hinder för att många myndigheteroch verk skulle kunna vara utlokaliserade till även mindre städer. På dettasätt skulle våra knappa samhälleliga resurser användas på ett mer effektivtsätt och slagordet "Hela ska leva" få ett reellt innehåll.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett helhetsperspektiv på myndigheternas regionalisering för attundvika samhällsekonomiska merkostnader.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()
mot · GM02N251 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N251av och ()De lokala IUCI kunskapssamhället betyder nätverk och utvecklingsmiljöermycket mer än i det gamla industrisamhället. Samarbetetmellan företagen måste bli bättre. Kommunerna börmedverka till att skapa nätverk mellan företagen. Mindreföretag kan på detta sätt gemensamt skaffa teknisk utrustningoch kunnande som de inte var för sig har resurser till.Kommunerna bör få en mer aktiv roll i näringspolitiken. Kommunerna kangöra mycket för att förbättra företagens utvecklingsförutsättningar, bl.a.genom att underlätta nätverksbyggande och anpassa utbildningsprogram efterdet lokala näringslivets behov och förutsättningar. Kommunerna har dess-utom goda möjligheter att skapa ett konstruktivt samarbete mellan samhälletsföreträdare, fackliga organisationer och näringslivets företrädare, i syfte attmedverka till en lokal utveckling och nya arbetstillfällen. I har ettIUC, industriellt utvecklingscentrum, haft stor betydelse för småföretageninom främst verkstadsindustrin. Genom IUC-Mariestads arbete för ett tunn-plåtsbearbetningscentrum i norra har företagens konkurrenskraftstärkts.Dagens nio IUC har i sina områden bidragit till att behålla och utvecklakompetenser, att ta fram nya produkter, att skapa ett nödvändigt nätverkmellan små och medelstora företag.Vi måste våga gå vidare med denna positiva satsning. De regionala IUCbör få ett utökat ansvar och medel för att kunna vara en spridare av teknisktkunnande. Med en fungerande teknikspridning och tekniköverföring kanmånga mindre företag stärka sin konkurrenskraft. Detta arbete är av av-görande betydelse för framtiden. Staten bör därför minska stelbentheten i deregler som styr IUC och stödja arbetet med tekniköverföring.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödjandet av industriella utvecklingscentrum.Stockholm den 27 oktober 1998Urban ()()
mot · GM02N255 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N255av ()Sänkt arbetsgivaravgift för kooperativa företagJönköpings län är av tradition ett starkt småföretagarlän.Man har i särskilt de västra delarna av länet löst bådesysselsättningsproblem och ekonomiska problem på ettförtjänstfullt smidigt sätt. Man har stöttat varandra och pådetta sätt sett till att ha hög sysselsättning och god utvecklingi denna del av länet.En svaghet är att det är nästan uteslutande män som på detta sätt harkommit att starta och driva företag. Kvinnor har inte attraherats av den härformen av företagande eller också har de i många fall deltagit ifamiljeföretaget.En företagsform som många kvinnor känner sympati för är den koopera-tiva. För många kvinnor är det lättare att gå samman och göra någotgemensamt än att starta själva. Många har på det här sättet startat t exkooperativa daghem och äldrevårdsanläggningar.För att underlätta för nystartade kooperativ skulle en skattereduktion underde två första verksamhetsåren vara angeläget. Ett försök med detta för attundersöka om det kan ge nya arbetstillfällen bör göras. Det är då viktigt attdet genomförs i ett par olika län med olika traditioner, t ex ochDalarna län som till sin företagsmässiga tradition är mycket olika. Inomramen för de regionala utvecklingsavtalen bör det prövas att lokalt medgemöjligheter att sänka arbetsgivaravgifterna för nystartade kooperativa företagunder . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försök med minskning av arbetsgivaravgifterna förnystartade kooperativa företag.Stockholm den 27 oktober 1998Margareta ()
mot · GM02N258 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N258av ()Europeiska unionens öregionerI artikel 130a i EG-fördraget finns grunden för gemenskapens regional-och strukturpolitik. Av artikeln framgår att EU:s politik på området skallsträva mot att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olikaregioner och att minska eftersläpningen i de minst gynnade regionernainklusive landsbygdsområdena.Genom Amsterdamfördraget görs ett tillägg i artikel 130a genom vilketöarna nämns vid sidan av regionerna.I en gemensam förklaring framhålls att öar har speciella problem somnegativt påverkar möjligheterna till ekonomisk och social utveckling, vilket isin tur gör att det krävs särskilda åtgärder för att integrera öregioner i deninre marknaden.Det är rimligt att anta att är en av de öar som omfattas avAmsterdamfördraget. Den geografiska situationen leder till ett starktberoende av sjö- och flygtransporter med svårigheter och stora merkostnaderför företag och bosatta. Dessutom är , liksom de andra öekonomier-na, beroende av en ensidigt inriktad produktion (jordbruk, fiske, turism).Inom EU (utskottet för regionalpolitik) har framarbetats och antagits ettbetänkande om problemen för Europeiska unionens öregioner. De områdensom lyfts fram är bl.a. en strukturfondsreform, integrerad politik, statligastöd, avgiftsbefrielser, jordbruk och fiske, samarbete, miljö och alternativaenergikällor, turism och den inhemska utvecklingen samt informations-samhället.Inom pågår också ett arbete för att lyfta fram de frågorsom bör ingå i de särskilda åtgärder för att integrera i den inremarknaden som avses i Amsterdamfördraget. Liknande arbete pågår inomflera europeiska öar.En nationell strategi och beredskap behövs för att hävda svenska intresseninför arbetet med att integrera öregioner i den inre marknaden enligtAmsterdamfördraget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en nationell beredskap för att integrera i deninre marknaden enligt Amsterdamfördragets tillägg om öar.Stockholm den 19 oktober 1998Lilian Virgin (s)
mot · GM02N260 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N260av ()TransportstödetTransportstödet ges för transporter från, till eller inom stödområdetsom utgörs av de fyra nordligaste länen, , ,och samt vissa områden inom ,och . I budgetpropositionen för 1998föreslår regeringen att zon 1 skall upphöra och kravet på lägstatransportavstånd höjas . Förändringarna skallträda i kraft den 1 januari 1999.Det innebär att en transportbidragsberättigad produkt/vara skulle blibilligare när 401-kilometersgränsen passerats.Enligt min mening ger det dels fel signaler, dels behövs bidraget närtransporter överstiger 251 km.Tidigare har bedömningen varit att är ett normaltleveransavstånd för denna typ av varor.Jag anser därför att transportbidraget skall bibehållas, vilket innebär att zon1 inte skall upphöra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bibehålla transportbidraget oförändrat.Stockholm den 27 oktober 1998Olle ()
mot · GM02N262 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N262av m.fl. (c)MinerallagenDe har intresset för mineralletning och undersökning avmineralfyndigheter ökat. Detta har medfört att de nuvarandebestämmelserna i minerallagen om undersökning och brytning bör sesöver. Lagstiftningen måste ses över för att undvika att miljön ochmänniskors trygghet tvingas vika för gruvbolagens jakt på mineraler.Den enskilde markägaren måste ges större makt och rätt till ersättning.Dessutom måste miljökraven skärpas.Minerallagstiftningen reglerar rätten att utvinna mineraler även för andraän den som äger marken. Undersökningstillstånd kan ges av statlig myndig-het (Bergmästaren, i vissa fall med inblandning), och medföratt äganderätten och markägarens rätt får ge vika. Det är inte acceptabelt.Avvägningen mellan den enskildes, det allmännas och exploatörens intressenmåste göras med största omsorg. Äganderätten måste respekteras. Ettgrundkrav är att markägaren alltid skall ges tillfälle att yttra sig vid beslutomundersökningstillstånd.Enligt lagstiftningen har markägaren rätt till ersättning om undersök-ningsarbetet påverkar möjligheterna till markanvändning. Miljöhänsyn måstetas såväl under undersökningsarbetet som under och efter en eventuellbearbetning av fyndigheten. Oavsett om företagen som undersöker ochexploaterar eventuella mineralfyndigheter är svenskägda eller ej har de attfölja de svenska lagarna på detta område.Det är viktigt att markägaren alltid ges tillfälle att yttra sig vid beslut omundersökningstillstånd. I de fall enskilda jordbruks- eller skogsbruksfastig-heter är berörda bör dessutom beslut om undersökningstillstånd föregås avyttranden från respektive Skogsstyrelsen.Undersökningstillståndet gäller för beslut. Om det finnsskäl kan tillståndet förlängas med . I undantagsfall, om betydandearbete har lagts ned i området och det är sannolikt att fortsatta undersök-ningar kommer att leda till en bearbetningskoncession, kan undersöknings-tillståndet förlängas med ytterligare fem år.Undersökningstiden innebär stor osäkerhet för markägare och boende iområdet. En statlig utredning bör tillsättas för att se över hur äganderättenoch makten över lokala resurser skall värnas i dessa sammanhang. Avsärskild vikt är att markägaren även fortsättningsvis garanteras ersättning vidintrång. Som en del i utredningens uppdrag bör ingå att övervägamöjligheten att återinföra jordägaravgäld i syfte att stärka markägarensintressen. Utredningen måste ta hänsyn till att mineraler är ennaturresurs som skall kunna nyttjas under förutsättning att det sker på ettekologiskt hållbart sätt.Centerpartiet vill att besluten om mineralbrytning decentraliseras så att detlokala inflytandet ökar. Utredningen bör även se över möjligheten att föraöver besluten om mineralprospektering till lagen som reglerar grus- ochbergtäkter. I dessa fall sker handläggning och beslut av länsstyrelserna, därdet regionala miljökunnandet finns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av förändringar iminerallagstiftningen i enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 27 oktober 1998Åke ()()()()()
mot · GM02N268 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N268av ()Konkurrensregler för högteknologiDen svenska konkurrenslagstiftningen är helt anpassad förmogna branscher inom den priskonkurrerande sektorn. Detär ju de som tyvärr är alltför dominerande i vårt land.Högteknologi i innovativa högriskbranscher kräver en heltannan flexibilitet, om inte deras utveckling skall kvävas i sinlinda - eller de skall flytta utomlands.Konkurrensregler lämpade för det produktkonkurrerande näringslivetbehöver därför utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensregler för högteknologi.Stockholm den 27 oktober 1998Bertil ()
mot · GM02N272 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N272av ()Skyddsvärd skogStaten köper av skogsmark.Rubricerad affär är en affär av sådan omfattning att den borde föregåtts aven mer omfattande debatt än som förekommit.Affären är en ekonomisk uppgörelse mellan politiskabeslutsfattare och bolagsföreträdare. Eftersom bevarande-och skyddsfrågorna är av mycket stor vikt bör kontakter tasmed t.ex. miljöorganisationerna och . Deskogar inom det aktuella området för vilka finns särskildaskyddsmotiv måste undantas från produktion.Skyddsbehovet och markbytesaspekten måste tydligare styravilka områden som skall förvärvas. Effekterna förnaturvården av affären måste tydliggöras. Sådan analyssaknas för närvarande.Vid reservatsbildning används ofta ett system med markbyte. En särskildbytesbank bör upprättas inom affärens ram. Hur den regionala fördelningenav bytesbanken skall utformas bör avgöras först efter samråd med olikasakkunniga hos miljöorganisationerna, och andra intresse-grupper.Så länge måluppfyllelse beträffande skydd av värdefull skog inte uppnåttsmåste det anses oacceptabelt att utnyttja naturskogar och nyckelbiotoper förskogsproduktion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att affärer likt den mellan staten och om förvärv av900 skogsmark måste föregås av en ingående miljöanalys.Stockholm den 28 oktober 1998Harald ()
mot · GM02N276 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N276av m.fl. (s)Översyn av minerallagenNär ett företag beviljas undersökningstillstånd förprospektering ges möjlighet att genomföra relativtomfattande undersökningar utan markägarens tillstånd ellerkommunens godkännande. Förvisso regleras en vissinformationsskyldighet till markägaren, men för övrigt finnsinga egentliga möjligheter att förhindra markundersökningoch provtagning. I har hundratals markägarefått erfara hur ett företag genomfört provtagningar på derasmark i syfta att undersöka möjliga guldfyndigheter.Undersökningarna ska enligt lag utföras så att minsta skadaoch intrång vållas - men ger i principprospekteringsföretaget möjlighet att anlägga såväl mindrevägar som att uppföra byggnader. Detta dessutom utanmarkägarens eller kommunens tillstånd. Prospektören har ioch för sig ansvaret för att återställa ingrepp och även ersättaeventuell skada - men då det i många fall rör sig om intrångpå kultur-marker och miljöskyddsvärd mark kan manifrågasätta möjligheten att ekonomiskt ersätta de skador somtillfogats.Även om det givetvis är så att man kan anlägga nationella aspekter ochintressen bakom den minerallag vi lever med, så borde det ändå vararimligt att ge de lokala företrädarna större möjligheter att värna skyddsvärdkulturmark och miljö. Det är för oss uppenbart att den minerallag vi harinte är anpassad för de situationer som uppstått i , och mot denbakgrunden bör regeringen genomföra en översyn av nuvarande lagstiftning isyfte att skapa ett bättre skydd för kultur- och miljövärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av minerallagen.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()()()
mot · GM02N283 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N283av och ()VattenkraftsvinsterVärmland liksom övriga skogslän har under de senaste årenminskat sitt invånarantal kraftigt. Flyttlassen ökar ochutflyttningen till storstadsregioner accelererar. Den störstaorsaken är svårigheten att få ett arbete. Radikala åtgärdermåste till när det gäller att skapa nya jobb om man skall fåstopp på befolkningsminskningen.I regeringens proposition "Regional tillväxt - för arbete och välfärd"(prop. 1997/98:62) talar man om att det övergripande målet för den regionalanäringspolitiken skall ske utifrån de förutsättningar som finns i regionen.Detta skall bidra till fler växande företag och fler arbetstillfällen förkvinnoroch män. Vid ett flertal tillfällen har behandlat förslag om attåterföra en liten del av vattenkraftens vinster till de kraftproducerande länen.Vänsterpartiet föreslog i sin motion (1997/98:A47) med anledning avregeringens proposition (prop. 1997/98:62) att en del av vattenkrafts-produktionen, nämligen per producerad kWh, skulle återföras till denorra skogslänen. Detta skulle motsvara . Till vissdel sker en en form av återföring, nämligen de bygdeavgifter somvattenkraftsföretagen enligt vattenlagen betalar som kompensation förtidigare ingrepp i naturen. Detta motsvarar dock långt ifrån vad en ettöringskulle ge. De län som tvingats släppa till naturresurser ochsom bidragit kraftigt till tillväxt borde få en stabil återbäring.De resurser som skulle skapas av en sådan återföring skall ligga under enstark demokratisk kontroll. En idé kan vara att kommunerna gemensamthanterar dessa resurser till satsningar för att skapa trygghet ochframtidsmöjligheter. Exempel på sådana satsningar kan vara på infrastruktur,utbildning och marknadsföring av besöksnäringen.Regeringen bör ta initiativ och utreda frågan om en återföring av vatten-kraftsvinster som ett led i att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen.Ensådan satsning skulle också stämma överens med regeringens syn på attupprätthålla regional balans i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen utreder vad i motionen anförts om attåterföra del av vattenkraftsvinsterna till de vattenkraftsproducerande länen.Stockholm den 27 oktober 1998Sture ()()
mot · GM02N284 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N284av m.fl. (s)EU:s strukturfonderGenom medlemskapet i Europeiska unionen har fåtttillgång till strukturfonderna. När nu mer än halva tiden gåttav budgetperioden kan man konstatera att tillgången till EU:sstrukturfonder har varit positiv för skogslänen. Men detskulle ha kunnat vara än mer positivt om inte arbetet präglatsav mycket krångel, byråkrati och ineffektivitet - och då intefrån EU:s sida utan från svenska centrala verks ochmyndigheters.Detta förhindrar ett optimalt tillvaratagande av de positiva möjligheternaatt motverka regionala obalanser som strukturfonderna innebär. Tack vareden tunga och på flera myndigheter splittrade byråkratin finns risken attSverige inom flera av målområdena inte kommer att upparbeta en del av deanslag som finns och som i sin tur i värsta fall leder till minskade anslagunder nästa budgetperiod.Förenklingar i systemet såväl när det gäller beslutsfattande som påföljandeekonomisk hantering måste genomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s strukturfonder.Stockholm den 27 oktober 1998Per-Olof ()()()()
mot · GM02N287 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N287av och ()En ny regionalpolitisk myndighetDe regionalpolitiskt prioriterade områdena kännetecknas avlånga avstånd, gles bebyggelse, låga befolkningstal och ensned åldersstruktur, med en allt äldre befolkning. Undersenare år kan vi konstatera att problemen förvärrats.Befolkningen minskar, sysselsättningen minskar ocharbetslösheten ligger högre än i övriga landet. Det behövs enkraftfull regionalpolitik för att skapa regional balans i landet.Och det behövs insatser inom en rad olika politikområdenför att nå dit.Staten har ett särskilt ansvar för att ha en helhetssyn på sin verksamhet ochse till att strävan till regionalpolitisk balans inte äventyras genom att olikasektorer av den statliga verksamheten agerar utan hänsyn till helheten. Vianser mot denna bakgrund att det finns behov av att förändra myndighets-strukturen för att stärka gles- och landsbygdsfrågornas ställning.Vi föreslår därför att regionalpolitiska verksamhet flyttas tillGlesbygdsverket. Detta bör enligt vår mening leda till en bättre samordningoch koncentration på att utveckla gles- och landsbygden vilket skulle främjaen balanserad regional utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny regional myndighet.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()