mot · GM02A288 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A288av m.fl. (v)Arbetstider1 Rätt att arbeta - tid att levaEn arbetstidsförkortning med målet 6-timmarsdag är en nödvändigvälfärdsreform som handlar om livskvalitet, jämställdhet, hälsa ochrätten till arbete. Det är också en nödvändig reform för att varaktigtkunna minska arbetslösheten. Det handlar om att fördela det betalda ochdet obetalda arbetet mellan könen och mellan människor i och utanförarbetsmarknaden.Det finns parlamentariska förutsättningar för att inleda en arbetstidsför-kortning ; regeringspartiet, Socialdemokraterna,tog vid sin kongress ett beslut till stöd för en generell arbetstids-förkortning och och , som är regeringens sam-arbetspartners i arbetstidsfrågan, har båda arbetstidsförkortning som profil-fråga.2 Arbetstidens utvecklingArbetarrörelsen har drivit frågor om arbetstidsförkortning sedanindustrialismens barndom och har man från arbetsgivarhållbjudit motstånd till reformerna. I ledde kampen för 8-timmarsdagen slutligen till lagstiftning 1920. Efter gradvis reducering avarbetstiden lagstiftades 40-timmarsveckan . Enarbetstidsförkortning genomfördes med bibehållen lön.Erfarenheterna från de största arbetstidsförkortningarna (8-timmarsdagen 1919, två veckors semester 1938 och etappvis förkortningfrån 48- till 40-timmars vecka 1957-1973) visar tydligt att kortare arbetstidoch ökad produktivitet låtit sig väl förenas. Reformerna satte fart på denekonomiska tillväxten.Under de senaste åren har trenden vänt och i stället har skett en förläng-ning av arbetstiden, dels i form av ett utökat övertidsuttag, dels i form av enlängre årsarbetstid och längre arbetstid för heltidsanställda (40,iveckan). Trots massarbetslöshet har arbetsmängden per sysselsatt ökat.Många fackförbund har i sina kollektivavtal genomfört olika sänkningar avarbetstidsnormen för exempelvis skiftarbete, nattarbete och för vissa yrkes-grupper. Motståndet från arbetsgivarsidan är emellertid stort och behovet aven lagstiftning blir allt tydligare. är ett exempel.Där träffades en överenskommelse med Arbetsgivaralliansen sominnebär en förkortning av arbetstiden . Arbetstids-förkortningen kan bytas mot löneförhöjning på av de lokala parterna ochHTF konstaterar: "Efter att nu ha prövat att gå fram avtalsvägen kan vi gebeskedet att det är svårt. Det är därför dags att börja med lagstiftningsvägen. "3 Jämställdhetseffekter3.1 8-timmarsdag, en manlig normDagens norm, med 8-timmarsdag, sattes i då förvärvsmönstret varatt en i hushållet arbetade utanför hemmet, oftast mannen, medankvinnan fanns hemma och "servade" arbetskraften. förvärvsarbetarkvinnor i lika stor utsträckning som män, men trots dennagenomgripande förändring kvarstår den manliga förheltidsarbete, dvs. 8-timmarsdag och 40-timmarsvecka. Resultatet harblivit att kvinnor i stor utsträckning arbetar deltid och själva bekostar sinarbetstidsförkortning, frivilligt eller ofrivilligt.Frivilligt i den meningen att det är svårt att kombinera 8-timmarsdag medansvar för hem och barn varför en i hushållet, oftast kvinnan, inte ser någotannat alternativ än att förvärvsarbeta endast deltid. Ofrivilligt i den meningenatt stora delar av den kvinnligt dominerade arbetsmarknaden (delar avoffentlig sektor, handel, hotell, restaurang etc.) enbart erbjuderdeltidstjänsteroch deltidslöner.3.2 Ojämlika villkorKvinnomaktutredningen visar att det är kvinnorna som görmerparten av hemarbetet medan en majoritet av männen lönearbetarheltid, hela veckan, och hela sitt yrkesverksamma liv. Detta göratt kvinnor inte kan konkurrera på lika villkor med männen påarbetsmarknaden. För att uppnå jämställda villkor i hemmet, påarbetsmarknaden och i arbetslivet måste arbetstidsnormen förändras.Kortare arbetstid för heltidsarbetande minskar framför allt mänslönearbetstid och ger därmed förutsättningar för att ta ett större ansvar ihushållet och också till att utveckla nära relationer till sina barn.3.3 Kvinnor får ökat ekonomiskt oberoendeFör kvinnorna innebär kortare arbetstid ökade möjligheter att arbetaheltid och därmed ökad möjlighet att försörja sig på sin lön. Kvinnornasekonomiska självständighet och oberoende stärks; behovet avbostadsbidrag och socialbidrag minskar och ersättningen vidarbetslöshet, sjukdom och pensionering blir högre.3.4 Stärkt ställning för kvinnor på arbetsmarknadenEn arbetstidsförkortning gör att kvinnornas ställning på arbetsmarknadenblir starkare med ökade möjligheter till internutbildning, befordran ochen positiv löneutveckling.3.5 Arbetstidsförkortning ger förutsättningar för verkligjämställdhetEn arbetstidsförkortning kan inte ensam utjämna ojämlikheten påarbetsmarknaden, men den är en viktig förutsättning för att kunnautjämna löneskillnader och ge mer jämlika konkurrensvillkor. Inte hellerinnebär en kortare arbetstid automatiskt att kvinnor och män delar påhushållsarbetet på ett rättvist sätt, men det är en viktig förutsättning föratt så kan ske.4 Demokrati och delaktighetNär arbetarrörelsen drev kravet på allmän rösträtt gickdet hand i hand med kravet på 8-timmars arbetsdag.Arbetstidsförkortning och allmän rösträtt var båda viktiga demokratiskareformer. Att sänka arbetstiden var ett naturligt sätt att låta arbetarna tadel av produktivitetsutvecklingen i form av fri tid. Ett demokratisktsamhälle kräver tid. En arbetstidsförkortning är lika mycket som för100 år sedan en demokratireform. Alltmer öppnar sig samhälletsverksamheter för lokalt inflytande. För att det ska fungera krävs attmänniskor har tid och ork att engagera sig i politik och samhälle vidsidan av förvärvsarbete och familjeansvar. Samma sak gällerengagemanget för en bättre miljö. läggs mycket miljöansvar påkonsumenterna, och utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle tarockså tid i anspråk från hushållen.5 FolkhälsanArbetspassens längd och deras förläggning har storbetydelse för arbetsmiljö, hälsa och säkerhet. Att förkorta arbetstiden ärett effektivt sätt att förbättra folkhälsan. Försök som gjorts visar entydigtpå positiva resultat: personalen orkar mer, återhämtar sina krafter bättreoch arbetsskadorna blir färre.6 SysselsättningI dag står nästan 600 000 människor utanför arbetsmarknaden i öppenarbetslöshet eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vid sidan av dettafinns flera hundratusen deltidsarbetslösa, de flesta kvinnor, som önskargå upp i arbetstid. Massarbetslösheten är till stora delar strukturell ochkommer inte att utplånas av högkonjunktur eller ekonomisk tillväxt. Allamedel behövs för att öka sysselsättningen, och ett nödvändigt inslag ärarbetstidsförkortning som leder till att arbetslösheten minskar och till attfler får arbete. Sysselsättningsskälet är ett viktigt argument för attförkorta arbetstiden.6.1 Internationella erfarenheterDen teoretiska forskningen i har inte gett någon entydig bild avhur sysselsättningen påverkas av en arbetstidsförkortning. Internationellaerfarenheter visar däremot tydligt att genomförda arbetstidsförkortningarhar en positiv effekt på sysselsättningen. I , där mangenomförde arbetstidsförkortning till 35-timmarsvecka inommetallindustrin, ersattes av den reduceradearbetstiden med nyanställningar. Enligt IAB, den tyska motsvarighetentill AMS, har en miljon arbetstillfällen skapats som en direkt följd avarbetstidsförkortningar under perioden 1983 till 1992.I ser man arbetstidsförkortningar som ett medel att bekämpaarbetslösheten. Finska arbetsministeriet har initierat olika försöksprojekt,bl.a. försök med kortare arbetstid i 20 kommuner. Dessutom har ett flertalföretag infört sextimmarsdag med bibehållen lön, som man införtvåskift. Företagen har nyanställt och arbetstidsförkortningen betalas genomökad driftstid och produktivitet.Ett annat exempel är . Där har den genomsnittliga arbets-tiden kortats , och även om man vidtog en radandra åtgärder för att minska arbetslösheten, konstaterar man att arbets-tidsförkortningen är en bidragande orsak till att arbetslösheten dämpats.Michel Rocard visade i sin utredning för räkning ett klartsamband mellan arbetstidsförkortning och ökad sysselsättning. Beslut hartagits i och om införandet av 35 timmars arbetsvecka.6.2 Begränsa övertidenI dag uppnår många företag och verksamheter de ökade driftstidernagenom att låta de anställda arbeta övertid. Uttaget av övertid har ökatkraftigt i , mer än i övriga . Detregistrerade och dolda övertidsuttaget motsvarar ungefär 130 000heltidsarbeten (SCB, 1995).En kortare arbetstid som kombineras med utökad driftstid innebär ett högreutnyttjande av investeringar. Kortare arbetstider gör det också enklare attlägga ut arbetstidsscheman i verksamheter som har långa driftstider. Detvisar inte minst det flitiga användandet av deltider inom vård och omsorg.7 modellVänsterpartiet har i tidigare motion, 1997/98:A262 Kortare arbetstid,ingående beskrivit en modell för genomförande av arbetstidsförkortning.Modellen utgör vår utgångspunkt i det fortsatta arbetet med frågan iriksdagen, och nedan följer en sammanfattning.7.1 Lagstiftning av rättviseskälVänsterpartiet menar att det är nödvändigt med en lagstiftadarbetstidsförkortning. De arbetstidsförkortningar som förhandlasfram i olika fackförbunds kollektivavtal ska naturligtvis ses som någotpositivt, inte minst för att de har en stark opinionsbildande effekt och påsikt kommer att driva fram en generell lagstiftad arbetstidsförkortning.Men erfarenheterna visar att tidigare generella arbetstidsförkortningaralltid krävt lagstiftning. Andra länder har gått före och i harsedan enskilda fackförbund drivit frågan avtalsvägen. Resultatet harblivit att anställda inom vissa sektorer med högt löneläge, oftast manligtdominerade, har kunnat förhandla fram en kortare arbetstid medananställda inom andra områden halkat efter. Regering och riksdag har dåfått gripa in och lagstiftningsvägen sänkt för heltidsarbete.Vidare kan avtalade arbetstidsförkortningar bara omfatta den del avarbetsmarknaden som omfattas av kollektivavtal, medan en generelllagstiftad sådan sänker heltidsnormen för hela arbetsmarknaden. Det är värtatt notera att andelen småföretag i ökar och med det också antaletarbetsplatser som saknar kollektivavtal. Precis som vid tidigare genomfördaarbetstidsförkortningar finns det alltså starka rättviseskäl för enlagstiftning.7.2 Lagstiftning av jämställdhetsskälEtt annat viktigt skäl för en lagstadgad arbetstidsförkortning är attdeltidsanställningar räknas upp i förhållande till den nya heltidsnormenoch att arbetstidsgapet mellan män och kvinnor därmed minskas. Gårman däremot avtalsvägen kan resultatet bli att deltiderna räknas ned isamma utsträckning som heltiderna. Det innebär attjämställdhetseffekterna helt uteblir och att de redan undersysselsatta, iregel kvinnor, förblir undersysselsatta.7.3 Lagstiftning av sysselsättningsskälÄven om forskare inom arbetstidsområdet är oeniga om huruvida enarbetstidsförkortning ger sysselsättningseffekter så är enigheten stor omatt: ska en arbetstidsförkortning ge sysselsättningseffekter måsteförkortningen tas i rejäla steg. Mindre arbetstidsförkortningar, som oftaär resultatet i avtalslösningar, ersätts av produktivitetsökningar ocheffektivitetsvinster och inte med nyanställningar.7.4 Arbetstagarnas inflytande över arbetstidens förläggningVänsterpartiet menar också att en kortare arbetstid måste kombinerasmed att arbetstagarna har ett starkt inflytande över arbetstidensförläggning. Arbetstidslagen ska innehålla en bestämmelse om högstaveckoarbetstid, nattarbetsförbud, rätt till rast samt varseltider för attändra arbetstiden. Det är viktigt att det är kollektivavtal som sätternormen för arbetstidens förläggning. Individuella arbetstidsavtal öppnarvägen för att arbetsgivaren kan villkora en anställning med orimligaarbetstider och för att kalla in de anställda bara vid behov.7.5 Ekonomiska förutsättningar för bibehållen lönRiksdagen kan inte och ska inte via lagstiftning fastställa lönenivåer, detär en fråga för parterna. Men i praktiken innebär kortare arbetstid medoförändrad lön att timlönen höjs för löntagarna. Arbetsgivarna kommeratt försöka kompensera sig i avtalsrörelsen eller genom att minskaefterfrågan på arbetskraft. Vid en lagstiftning om kortare arbetstidkommer därmed en del av det framtida löneutrymmet att påverkas. Det ärnödvändigt med överläggningar med arbetsmarknadens parter om hur enlagstiftad arbetstidsförkortning kan träda i kraft och hur den kansamordnas med avtalsförhandlingarna. För att skapa de ekonomiskaförutsättningarna för bibehållen lön har föreslagit endifferentierad sänkning av arbetsgivaravgifterna.En differentiering, eftersom alla branscher inte behöver lika stora sänk-ningar. Sektorer som främst behöver sänkningar är kommuner och landstingsamt delar av näringslivets tjänstesektor. Det handlar om sektorer därlönekostnaden utgör en stor del av verksamhetens kostnader och där drifts-överskott saknas eller är relativt små. Andra sektorer har bättre ekonomiskaförutsättningar och där kan en arbetstidsförkortning delvis finansieras avökad produktivitet. Hur stor en sänkning av arbetsgivaravgiften ska vara ochhur den ska fördelas mellan olika sektorer behöver utredas vidare i närasamarbete med arbetsmarknadens parter. har också i andrasammanhang föreslagit lättnader för små företag; dessa förslag underlättarockså genomförandet av en arbetstidsförkortning.7.6 Incitament för att motverka övertidsuttag och skapanyanställningarFör att en arbetstidsförkortning ska få en sysselsättningsskapande effektfordras både begränsningar i övertidsuttaget och incitament för attnyanställa. förslag är att man inför progressivaarbetsgivaravgifter; alltså att arbetsgivaravgifterna är lägre för denlagstadgade normalarbetstiden och dubbleras för timmar utöver denna.7.7 Finansiering inom statens budgetVänsterpartiet menar att det är fullt möjligt att finansiera enarbetstidsförkortning genom att omfördela inom statens budget, frånutgifter för arbetslöshet till arbete. Innan sysselsättningseffekterna gerbudgeteffekter, kan sänkningarna av arbetsgivaravgifterna finansierasgenom skatteväxling. har i tidigare riksdagsmotionerföreslagit finansierade sänkningar av arbetsgivaravgifterna.Skatteväxlingskommittén (SOU 1997:11) har visat att det i framtidenfinns ett skatteväxlingsutrymme på 27 miljarder. Genom röd och grönskatteväxling kan ett utrymme skapas för en arbetstidsförkortning.8 Utvidgad försöksverksamhetDet är viktigt att vi får mera kunskap om effekterna av enarbetstidsförkortning, såväl företagsekonomiskt somsamhällsekonomiskt. För detta krävs en utvidgad försöksverksamhet medsextimmarsdag inom nya sektorer och branscher; den bör initieras senastår 2000. Underlaget måste vara brett för att se hur en förkortad arbetstidkan påverka arbetslösheten inom olika branscher, skillnader mellan storaoch små företag, och vilka effekter som kan nås i form av en minskningav arbetsrelaterade sjukdomar och arbetsskador. menar attdet fordras någon form av statlig ekonomisk stimulans för arbetsgivaresom deltar i försöksverksamheten, villkorat med att den förkortadearbetstiden ersätts med nyanställningar. Avslutningsvis konstaterarVänsterpartiet att det parlamentariska läget i innebär att fråganom arbetstidsförkortning lyfts in på den politiska dagordningen förmandatperioden, något som också återspeglas i den aktuella politiskadebatten. Regeringen kommer att tillsätta en arbetsgrupp som har tilluppgift att fördjupa underlaget i arbetstidsfrågan, och där har frågan omen arbetstidsförkortning sin självskrivna plats.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvidgad försöksverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetstidsförkortning inte genomförsvia avtal mellan arbetsmarknadens parter så avser riksdagenlagstifta om en generell arbetstidsförkortning.Stockholm den 24 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()