mot · GM02Kr254 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr254av och ()Liberal kulturpolitikSammanfattning? 1 miljon extra till Marionetteatern?? Rådgivningscenter för dansare?? 25 miljoner extra till Länsmusiken?? 3 miljoner extra till Länsteatern?? Lägre presstöd?? Avskaffa bibliotekslagen?? Grundlagsskydda yttrandefriheten i etermedia?? 1,7 miljoner extra till regional arkivverksamhet?? Se över principerna för hyressättning av museer?? 5 miljoner extra till ?? Avskaffa censuren på vuxenfilmer - inför ny åldersgräns ?? 4,3 miljoner extra till stöd för trossamfund?? Utredning om stöd till marknadsföring av svensk musik i utlandet?InledningDen enskilda människan är utgångspunkt. Måletär hennes frihet och livschanser. Vi har alla vår egenpersonlighet och våra drömmar om framtiden. Vi ärutrustade med förnuft, känsla, samvete, förmåga att ta ansvaroch att utvecklas. Oavsett bakgrund, begåvning, fysisk ochmental styrka måste alla människor få många livschanser,många möjligheter att växa och utvecklas. Det som benämnsKULTUR har en viktig roll i den personliga utvecklingen.SjälvständighetÄven om varje människa är unik förenas vi av vissagemensamma andliga och materiella behov. Vi har alla rätttill liv, frihet och sökande efter lycka. har viansvar för att dessa rättigheter omfattar alla. Liberalindividualism är därför oförenlig med en egoism där manbara ser till sig själv. betraktar alla människorsom jämlikar - men inte som lika. Kraven på jämlikhetbetyder inte att alla skall leva likadant, utan att alla skall hamöjligheter att utvecklas som självständiga människor. Äveni den utvecklingen erbjuder det som benämns KULTUR enmångfald i vilken var och en av oss kan finna sin del.Kulturpolitiken skall uppmuntra och underlätta denindividuella processen.Tilltro till människans möjligheterFolkpartiet verkar för ett samhälle där den kulturella ochmoraliska traditionen präglas av tilltro till den enskildamänniskans möjligheter, medkänsla med de svaga ochberedskap att ta strid för öppenhet, mångfald och tolerans.Humanismens och demokratins ideal kan endast hållaslevande genom att ständigt hävdas i en öppen kamp ommänniskornas övertygelser.En sådan tradition behöver ofta för att växa sig stark. läross historien att det som vuxit fram snabbt kanförloras. Kulturpolitikens uppgift är att stärka förutsättningarna förhumanismens ideal att leva vidare och utvecklas. Våra moraliska val kanaldrig göras i ett tomrum. De förutsätter en bakgrund av erfarenheter,tolkningsmönster och problemställningar som kulturen gör levande. Kultur-arvet får aldrig betraktas som något statiskt eller musealt.Andlig frihetGrunden för idé- och normbildningen måste vara enomfattande andlig frihet. Rätten att fritt skildra verklighetenoch fritt uttrycka åsikter, erfarenheter och värderingar skallha starkt grundlagsskydd. Endast då kan människor i fredligaformer påverka och låta sig påverkas av andra. Ett utbyte avtankar, idéer och argument är grunden för varje samhällesom präglas av växande.En levande kultur förutsätter många fria kulturskapare. är medier,organisationer, konstnärer och forskare ofta direkt beroende av bidrag frånden offentliga sektorn. För att minska beroendet av den offentliga maktenbör kulturlivet i större utsträckning stimuleras genom generella metoder somavdragsrätt för gåvor till kulturella ändamål och gynnsamma skattevillkor förkulturutövare.ReligionsfrihetKristendomen har varit den dominerandereligionen i . Kunskapen om och förståelsen för dettaarv och humanismens betydelse för vår kultur är en viktiggrund i det svenska samhällets utveckling. Staten har ettansvar för att säkra en fri religionsutövning men skall inte taställning för en viss religion eller ett visst samfund. Politikenmåste respektera den religiösa mångfalden i dagens Sverige.Staten har ett ansvar för att kulturhistoriskt värdefullakyrkobyggnader bevaras.Arv för allaVetenskapen och den humanistiska kulturtraditionen byggerytterst på samma grundvärden - respekt för den enskilde ochtilltro till fritt skapande och fritt sökande efter sanningen.Våra kunskaper kan alltid öka och vårt synsätt alltidförändras genom att var och en fritt får pröva olika lösningarpå gamla och nya problem. Forskningens frihet är enomistlig del av den andliga friheten. Genom skola,folkbildning och ett rikt kulturliv skall vårt kulturella ochvetenskapliga arv vara tillgängligt för alla. verkarför ett samhälle som är en kunskapens och kulturensdemokrati.Mångfald och traditionInternationella kontakter berikar och förnyar kulturen.Världen i all sin mångfald erbjuder ständigt nya möjlighetertill nytänkande och utveckling som vi kan ta tillvara genominternationella kontakter och den etniska mångfald som i dagpräglar . är det en viktig uppgift förkulturpolitiken att värna om egna kulturellatraditioner.KulturarvAtt vårda kulturarvet innebär att bevara kunskap, idéer,föremål och miljöer som speglar äldre tiders livs- ochsamhällsformer. Inte minst gäller detta det kulturlandskapsom människor under generationer har skapat. Kulturarvetger perspektiv på vår samtid och nya idéer om hur vi kanforma vår framtid. har länge brustit i vården av dettaarv. I då landet förvandlats från etnisk enhetlighet tilletnisk mångfald, är det viktigt att den enskilde lär känna sinaegna rötter. Det ger oss den identitet som vi behöver för attkänna trygghet och värdighet i tillvaron. Kulturarvet är ocksåen viktig grund för den kulturella utvecklingen. Den somkänner sin egen tradition blir mer öppen inför detfrämmande.En mängd organisationer liksom enskilda personer - till exempelhembygdsföreningar, byalag, slöjdare, släktforskningsföreningar, folkbild-ningsorganisationer, vänföreningar för museer, institutioner och ensemblerav olika slag liksom andra traditionsvårdande grupper - håller gamlakunskaper levande i det svenska samhället. Sådan verksamhet skall stödjas.Väsentliga delar av kulturarvet kan göras tillgängligt på elektroniskanätverk. läggs nya delar till vårt gemensamma kulturarv. I ochmed datoriseringen försvinner mycket information. Brev, skrivelser etchamnar i datorer via e-post. Det finns därför en större risk än tidigare attviktig dokumentation går till spillo. För att kunna bevara och dokumenterasådant som kan vara till glädje för framtida generationer måste problemetmed dokumentationen, i och med datoriseringen, uppmärksammas.Offentlig arkitekturArkitektur och stadsbyggnad vittnar om olikaepokers estetiska värderingar. Det är därför viktigt för varjegeneration att ställa krav på den offentliga arkitekturen, påstadsrummets gestaltning, på den estetiska utformningen avinfrastrukturen och andra anläggningar.FöreningslivMänniskors engagemang och arbete i föreningar ochsamfund är en viktig kraft för ett gott samhälle. Politiken börbidra till att föreningslivet får goda förutsättningar. Enjämnare fördelning av hemarbetet är en förutsättning för attbåde kvinnor och män skall ha goda möjligheter tillföreningsaktiviteter.Politiken bör uppmuntra människor till ett ökat medborgerligt ansvars-tagande genom att överföra verksamheter från centrala till lokala nivåer, frånoffentliga förvaltningar till frivilliga sammanslutningar. Högskolor medkulturell utbildning, liksom de ideella folkrörelserna och folkbildningen,bidrar till ett omfattande och mångsidigt kulturliv.Stat och kommun bör till exempel till ideella föreningar överföra drift avvissa anläggningar och viss verksamhet. Utrymmet för ideella insatser i vårdoch omsorg, utbildning och kultur, bistånd och totalförsvar måste öka. Detger människor ökad makt över sin vardag och stimulerar också till det aktivamedborgarskap som är en förutsättning för ansvarstagande och demokrati.Radio/TVDen tekniska utvecklingen förändrar snabbt villkoren förradio och television. Mångfalden ökar och tidigarebegränsningar i etableringsmöjligheterna försvinner. Sålänge tillgången på frekvenser är begränsad bör defrekvenser som inte används av de statligt ägda kanalernafördelas genom regelbundet återkommande auktioner.Särskilt viktigt är att tillåta nya rikstäckande radiokanalersom kan konkurrera med det statliga riksradiomonopolet.Staten har även i fortsättningen ett ansvar för att det finns ensvensk reklamfri kvalitetsproduktion av radio- och TV-program.KonsternaKonsten i form av texter, bilder, ljud, föremål ochgestaltningar är en stark samhällsförändrande kraft. I tider avpolitiskt förtryck har frihetskampen ofta hållits levande justgenom konsten. Politiker kan inte skapa kreativitet ellerkommendera fram nyskapande konst, men politiken kanunderlätta för människor att pröva nya idéer.Politiken skall understödja konstnärlig mångfald och utveckling samtidigtsom äldre tiders skapande hålls levande. Ytterst handlar det om att öka denenskildes möjligheter till personlig utveckling, att ständigt ge möjlighetertillnya upplevelser och ny förståelse av sig själv och sin omgivning.En engagerad och kritisk publik är konstens viktigaste stöd. Konstensvärde kan dock inte mätas enbart i marknadstermer eller publiksiffror. Utanett offentligt kulturstöd skulle många konstyttringar inte överleva och färremänniskor skulle då få möjlighet att möta konsten. Stödet till konsten skallske i former som garanterar mångfald och oberoende av den politiskamakten. Konststödet skall främja sådan kvalitet som bygger på kunskap omrespektive konstforms uttrycksmedel.Proffs och amatörerEtt aktivt kulturliv förutsätter både professionellayrkesutövare och amatörer - både djup och bredd. Ett riktkonstliv måste vara tillgängligt för alla medborgare, oavsettbostadsort, utbildning, ekonomi och etnisk tillhörighet. Ettbrett regionalt kulturutbud också utanför storstadsregionernabehövs. Verksamheter med nationellt ansvar skall garanterasett ekonomiskt stöd av staten.Kultur för barn och ungdomKultur för barn och ungdom bör ha särskilt stöd. Förskolanoch skolan skall ge alla barn tillgång till kulturupplevelser.För är målet att varje barn och ungdom iskolåldern bör få vara med om åtminstone en teater och enmusikföreställning per läsår. Musik- och kulturskolorna ärviktiga för barns och ungdomars möjligheter tillkulturutövande. De har också avgörande betydelse förrekryteringen till professionell utbildning av musiker ochandra konstskapare.Allmän kulturverksamhetRiksdagen var enig beslut om de nationellakulturpolitiska målen:? värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla attanvända den,?? verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande,?? främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet ochdärigenom motverka kommersialismens negativa verkningar,?? ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obundenkraft i samhället,?? bevara och bruka kulturarvet,?? främja bildningssträvanden samt?? främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inomlandet. ?Målet för ungdomsfrågorna är att främja goda levnadsvillkorför ungdomar samt att stärka ungdomars delaktighet isamhällsutvecklingen.Målet för folkrörelse- och idrottsfrågor är att stärka medborgarnasengagemang samt inflytande och delaktighet i samhället.Den gemensamma synen när det gäller målen behöver inte nödvändigtvisresultera i samsyn när det gäller utformningen av kulturpolitiken.Musik som exportvaraI en rapport har en sammanställninggjorts över den svenska musikexporten. Författarna ärmedvetna om de brister som finns i statistiken, men siffrornager ändå en viss bild av musikindustrins betydelse förSverige.Fonogramindustrin beräknar det totala försäljningsvärdet av licensintäkteroch försäljning av skivor till knappt 1,2 mdr kr.Till detta kommer upphovsrätter till kompositörer, förlag och musiker meddrygt . och övriga förlagsinkomster samt för framträdanden iutlandet med . Sammantaget innebär det över 2 mdr kr i exportvärdeför svensk musik.Till allra största delen handlar det om populärmusik och den behöveruppenbarligen inget stöd för marknadsföring i utlandet.Däremot finns annan svensk musik som också borde ha förutsättningar tillatt vinna uppskattning utomlands, men för det behövs en medvetenmarknadsföring och ett långsiktigt stöd för att uppnå goda resultat.Regeringen bör tillsätta en utredning om hur svensk musik, förutompopulärmusiken, ska kunna få stöd till marknadsföring och framträdandenutomlands för att öka den svenska exporten av musik. Det som här anförts om att regeringen bör tillsätta en utredning om stödtill marknadsföring av svensk musik i utlandet bör som sin meningge regeringen till känna.TV-avgiftRegeringen föreslår att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgiftändras så att TV-avgiften från höjs från till . ställer sig ioch för sig tveksamt till de successiva avgiftshöjningarna avTV-licensen som genomförts , menaccepterar höjningen och förutsätter att regeringen inte harför avsikt att ytterligare höja TV-licensen undermandatperioden.Teater, dans och musikMarionetteaternI år har Marionetteatern i funnits i 40 år.Marionetteatern är föregångare inom barnkulturen. Den ärSveriges första representant för scenkonstformen dockteater.Marionetteatern har vunnit stor uppskattning vid gästspelöver hela världen. Teatern svarar för yrkesutbildning inomsin genre och den har skapat ett unikt museum för stiliseradscenkonst - . föreslår att detstatliga stödet till Marionetteatern ökar med1 000 000 kronor.Det som här anförts om ökat stöd till Marionetteatern bör somsin mening ge regeringen till känna.DansDansares yrkeskarriär slutar oftast vid relativt låg ålder.Yrkesdansare med fast anställning vid teater pensioneras vid41-44 års ålder. Det är inte ovanligt att dansare på grund avskador nödgas avbryta sin yrkeskarriär vid ännu lägre ålder.För dansare utan fast anställning - frilansdansare - gäller förnärvarande ingen annan pensionsålder än den allmänna.Det är önskvärt att dansare finner en ny yrkesinriktning efter dans-karriärens slut. Det skulle stärka dansarens självkänsla och ge möjlighet tillmånga år av insatsmöjlighet där även en relativt kort yrkeserfarenhet somdansare kan vara värdefull bakgrund.Det krävs speciell kunskap om dansares utbildning, arbetssituation ochkvalifikationer för att ge råd till dansare vid yrkesbyte sedan karriären somyrkesdansare upphört. Därför är det önskvärt att det vid åtminstone någoninstitution i landet finns personal med specialinriktning på rådgivning tilldansare.Rådgivningen kan organiseras som en fristående enhet men också så att tillexempel något arbetsförmedlingskontor etablerar en avdelning som kankallas rådgivningscenter för dansare. Regeringen bör utreda möjligheten attinrätta ett sådant rådgivningscenter för dansare.Det som här anförts om att utreda möjligheten att inrätta ett rådgivnings-center för dansare bör som sin mening ge regeringen till känna.LänsmusikenLänsmusiken svarar för den största delen av detprofessionella konsertutbudet i respektive region. Redan nuhar åtskilliga delar av denna viktiga kulturverksamhet storaekonomiska problem. Storleken på anslagen från staten ochfrån de regionala huvudmännen är sådan att det på mångahåll är närmast omöjligt att uppehålla den kvalitet som manlyckats uppnå.Folkpartiet anser att de regionala huvudmännen bör ges ytterligare tid tillförfogande för att justera sina ekonomiska insatser i enlighet med avriksdagen uttalade riktlinjer för stödet till länsmusiken. Att regeringenreducerar den förutskickade minskningen av statsbidraget visar attregeringen också noterat problemen för länsmusiken. föreslårdärför att anslaget till Länsmusiken ökar med för 1999.Det som här anförts om utökat stöd för Länsmusiken bör somsin mening ge regeringen till känna.LänsteaternDe regionala teatrarna är en av förutsättningarna för ett riktkulturliv även utanför . anser att debehöver utökade resurser för sin verksamhet. Folkpartietanslår därför ytterligare tre miljoner till Länsteatern.Egentligen bör anslagen till bl a länsmusik och länsteater sesi ett sammanhang, eftersom regionerna bör få ett samlatstatligt kulturstöd. pågår försök med detta för ,och län, varför vi inte föreslår någonändring.Det som ovan anförts om ökat stöd till Länsteatern bör som sinmening ge regeringen till känna.Bibliotek, litteratur ochkulturtidskrifterFria och oberoende medierYttrandefriheten kräver fria, oberoende medier. Mediernasfrihet är en förutsättning för att de skall kunna fullgöra sindemokratiska granskningsfunktion.Läsning ger stora möjligheter till eftertanke och till abstrakta ochnyanserade resonemang. Boken, tidningen och tidskriften har därför ensärskild betydelse för kunskaps- och idébildningen. Det är en viktig politiskuppgift att värna och utveckla den skriftliga kulturen. Många hushåll saknar dagstidning - ofta av ekonomiska skäl.Dagstidningarna är en omistlig tillgång för demokratin. Men en fridagspress bör fungera utan statliga bidrag. föreslår därförminskade anslag till presstöd vilket redovisas i vår finanspolitiska motion.Avskaffa bibliotekslagenFler bibliotek bör utvecklas till kultur- ochinformationscentra. De skall tillhandahålla medier för syn-och hörselskadade samt på invandrarspråk. Kommunernaskall inte ta ut avgifter för boklån.Folkpartiet var motståndare till den bibliotekslag som nyligenfattat beslut om. Det finns en risk att den lagen stimulerar kommunerna tillminskad satsning på biblioteksverksamhet - i enlighet med lagensminimikrav. anser att kommunernas ansvar för bibliotekensställning bör vara väsentligt större än vad som krävs enligt den till ytterstlitetförpliktigande bibliotekslagen.Det som här anförts om avskaffandet av bibliotekslagen bör somsin mening ge regeringen till känna.EtermediaMångfalden i etermedierna har ökat. Utvecklingen avinformationstekniken kommer att ge ytterligare möjligheter.Yttrandefriheten i elektroniska medier bör skyddas igrundlagen. bör uppdraga åt regeringen attåterkomma till med förslag om sådan ändring avgrundlagen.Det som här anförts om att skydda yttrandefriheten i etermedia igrundlagen bör som sin mening ge regeringen till känna.Bild och form samtkonsthantverkBidrag till regional arkivverksamhetFolkpartiet anser att folkrörelsearkivens - ett 80-tal -betydelse för vårt kulturarv är oerhört viktigt. De regionalaarkiven förvaltar betydande arkivbestånd och samlingar medstort kulturhistoriskt värde. De arbetar på uppdrag av ett riktföreningsliv och en ideell sektor och de är en resurs för såväloffentlig som privat sektor. Arkiven efterfrågas bland annatinom vetenskaplig forskning, släkt- och hembygdsforskning,skola och kulturliv.Inför den satsning på dokumentation om industrisamhällets historia, somregeringen bland annat stöder genom ökning av anslaget till Arbetarrörelsensarkiv och bibliotek, anser att även folkrörelsearkivens resurserbör förstärkas ytterligare. Det som i redovisar decentrala organisationernas historia motsvaras på regional och lokal nivå avFolkrörelsearkiven. För den historiska helheten är det angeläget att även denlokala verksamheten dokumenteras på ett för forskningen lämpligt sätt.Folkpartiet föreslår utökade anslag på till olika delar avfolkrörelsearkiven.Det som här anförts om ökade anslag till regional arkivverksamhet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Museer och utställningarHyresprinciperI de statliga museernas ekonomiska förvaltning upptar oftahyreskostnaderna en betydande del av utgifterna. Nyaprinciper har införts, där hyressättningen gjorts efter en sortsallmän kostnadsnivå för lokaler inom området. Folkpartietanser att detta oftast har fått orimliga konsekvenser och attden redovisningsmetoden ger en felaktig bild av lokalernasmarknadsvärde.Det finns exempel på museer vars styrelser har reagerat häftigt påhyresprinciperna och vidtagit okonventionella åtgärder för att markera detorimliga i situationen. har stor förståelse för att sådanareaktionerblir följden.När staten låter bygga byggnader för museer görs detta givetvis förrespektive museums behov och inte för en tänkt uthyrning där det är entillfällighet att just museet blir hyresgäst.Folkpartiet anser att principerna för hyressättning av museer och andraliknande statliga byggnader bör ses över så att inte en fiktiv hyra debiterasmed fantasibelopp som ger en felaktig uppfattning om aktuellt statligt stödtill verksamheten. bör uppdra åt regeringen att göra sådanutredning och återkomma till med förslag.Det som här anförts om att bör uppdraga åt regeringen att göraen utredning om principerna för hyressättning av museer och andra liknandestatliga byggnader bör som sin mening ge regeringen till känna.VärldskulturmuseetRiksdagen beslöt 1996 att ett samlat etnografisktcentralmuseum - ett museum för världskultur - skall inrättasi . I detta skall ingå detförstatligade i samt Folkensmuseum - i , iStockholm och i . Folkpartietmotsatte sig förslaget och ingår alltså inte i den majoritetsom är underlag för beslut.Folkpartiet anser att den förändring som riksdagsbeslutet innebar varsärskilt anmärkningsvärd med tanke på och är ett renodlat konstmuseum och inte ett etnografisktmuseum. Det bildades genom att de statliga samlingarna avöstasiatisk konst sammanfördes. Ungefär hälften av museets konstsamlingtillhör . är totalintegrerat med National-museum och har sina lokaler i dess närhet där också finns.En mängd praktiska problem löses gemensamt mellan de tre museerna - tillexempel transporter och bevakning. Den kompetens som finns påÖstasiatiska museet är helt inriktad på museet som konst- och arkeologi-museum. Eftersom beslut innebär att Östasiatiska museets publikaverksamhet skall bevaras i finner vi ingen som helst anledning attöverföra till världskulturmuseumsansvarsområde. anser därför att beslutet om världskulturmuseetskall ändras så att Östasiatiska museets knytning till Statens konstmuseerbestår och att det fruktbärande och naturliga samarbetet mellan National-museum, och kan fortsätta. Det börriksdagen ge regeringen till känna.Även beslutet om att sammanföra med Världs-kulturmuseet är synnerligen tveksamt. Ungefär hälften av Medelhavsmuseetssamlingar tillhör . Om en omorganisation som påverkarMedelhavsmuseet skall ske, är det enligt uppfattning mernaturligt att överföra till Statens konstmuseer än till detnya . Det bör ge regeringen till känna.Nordiska akvarellmuseetNordiska är en gemensam satsning av denideella organisationen ochTjörns kommun. Projektet har rönt stort intresse i helaNorden. Museet, som är det första i sitt slag i , harbetydelse på det kulturpolitiska, det näringspolitiska och detsysselsättningspolitiska planet.Investerings- och planeringskostnaderna för projektet är beräknade tilldrygt . Av detta investeringsbelopp är redan 45 miljonerkronor tillgängliga för projektet. föreslår att femmiljoner kronor tillförs till Nordiska akvarellmuseet.Det som här anförts om att tillföra extra resurserbör som sin mening ge regeringen till känna.Film och medierFolkpartiet anser att censuren av vuxenfilmer skall avskaffasoch att enda skälet till granskning skall vara att sätta enåldersgräns för den granskade filmens publik. Det skulleinnebära att biofilm som ej granskats ej heller får visas förbarn och ungdom. En ny åldersgräns bör införas.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att återkomma medförslag i detta ärende - före filmcensurens 100-årsjubileum år 2011.Det som här anförts om att avskaffa censuren på vuxenfilmer och då införaen ny åldersgräns bör som sin mening ge regeringen tillkänna.TrossamfundUnder innevarande budgetår har regeringen minskat anslagetStöd till trossamfund. motsatte sig neddragningendå, och anser , som , att anslaget ska höjas.Huvuddelen av anslaget fördelas av förstatsbidrag till trossamfund. Det antal personer som betjänasav de trossamfund som får del av det statliga stödet haremellertid ökat avsevärt . Det gäller ihög grad de samfund som betjänar invandrare. Folkpartietanser att de aktuella trossamfundens ansvarsområdemotiverar en höjning av anslaget.