mot · GM02MJ508 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ508av m.fl. (kd)GenteknikInledningDet är få områden som är inne i en så intensiv utvecklingsom gentekniken. Här finns en oerhörd dynamik ochpotential att påverka människors liv och öden i framtiden.Samtidigt är det en fråga som i mycket ringa utsträckningdebatteras offentligt, bland annat beroende på ämnetskomplexitet. Detta är otillfredsställande.Genteknik på växter och djur kommer att få allt större betydelse iframtiden. Det är därför viktigt att vi noga tänker igenom de etiska aspektersom finns inom detta område. Vi baserar vår grundsyn på den kristdemokra-tiska förvaltarskapstanken. Vi menar att människan är förvaltare, och inteherrar i skapelsen. Detta ger oss ett speciellt ansvar, vi ska agera med enlångsiktig helhetssyn med respekt för vår omgivning och kommandegenerationer. ger vår syn på förvaltandet drivkraft till förändring.Att förvalta innebär något mer än att bara passivt slå vakt om något. Vimenar att det är förenligt med ett gott förvaltarskap att förändra, utveckla ochskapa nytt. Det måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt.De etiska utgångspunkterna är grundläggande för den kristdemokratiskaidéutvecklingen och för formulerandet av konkreta sakpolitiska ställnings-taganden. Vi bygger vår grund på fyra pelare: människovärdet, ofull-komlighetstanken, behovet av små och nära gemenskaper och förvaltar-skapstanken.Det är speciellt den sistnämnda av dessa, förvaltarskapstanken, som iförsta hand är relevant för vår syn på skapelsen och hur vi ska förhålla osstillden. Med denna grundsyn har vi därmed dragit upp en gräns mot dem somhävdar att människan är sin egen herre och kan styra och ställa helt efter egetval.Kungstanken bakom förvaltarskapet är "ansvar". Ansvarighetsfrågan harföljt mänskligheten som en levande tanke så långt vi kan blicka tillbaka ihistorien. Förvaltarskapet - ansvarigheten - gäller både de egna personligaresurserna och de yttre materiella värdena, miljö och resurser. Vi ska agerapå ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete.Förvaltarskapet innebär inte något passivt förhållningssätt utan ärutvecklande och förnyande till sin karaktär. Vi ska därför inte skämmas föratt vi ingriper och påverkar naturen, men vi ska göra det utifrån ettperspektiv som är långsiktigt och varsamt. Det är skillnad på en skönhets-strävande trädgårdsmästare och en vinstmaximerande regnskogsexploatör,för att ta ett något övertydligt exempel.Vår förmåga att fatta medvetna val ger oss en särskild position, menpositionen medför ansvar och inte oinskränkt makt efter eget tycke. MarkTwain har sagt att "människan är det enda djur som har förmågan att kunnarodna, och också har en anledning att göra det". Det ligger en del sanning idet påståendet.Människans särställning får till konsekvens att vi har en speciell uppgift,nämligen att bruka och förvalta. Vem eller vilken vi ser som ägare och förvilken vi ska avlägga revision är en personlig fråga som kan besvaras olikaav olika människor "av god vilja", men vår position är unik.Vad kan genteknikenanvändas till?Människan har påverkat naturen länge och konsten att flyttagener är gammal. Att avla fram nya hundraser är ettexempel. Den moderna gentekniken är mer specialiserad ochsofistikerad. Med hjälp av modern genteknik fortsättermänniskan egentligen bara att göra det man alltid har gjort,men sparar värdefull tid, pengar och andra resurser.Behovet att offentligt diskutera och reflektera över gentekniken är stort.Eftersom allt liv har samma byggstenar öppnar sig enorma potentialer medhjälp av gentekniken. En sak måste vi komma ihåg: även traditionell avel kange upphov till lidande och etiskt tveksamma resultat. Det har funnits etiskaproblem långt innan den moderna gentekniken kom in på scenen. Den storaskillnaden är hastigheten och styrkan hos de instrument som ärtillgängliga, eventuella misstag och oförutsedda effekter får därför mycketstörre konsekvenser än tidigare.Områden som är intressanta för industrin att dra nytta av genom moderngenteknik är främst läkemedel, diagnostik, växtförädling och miljövård. Detfinns både förhoppningar och farhågor om vad denna teknik kan bidra med.Varför tveka inför ensatsning på genteknik?Historien är full av exempel på brustna förhoppningar ochfelslagna prognoser. Erfarenheterna från den så kalladegröna revolutionen inom jordbruket visar tydligt påproblemen med att ny teknik inte alltid ger de resultat somman hade tänkt sig.Gröna revolutionen hade sin grund i ett nytt "mirakelvete" som kunde gefler och större skördar än vanligt vete, och dessutom var mindre känsligt förklimatstörningar. Men istället för att bli en succé i kampen mot världssvältenbidrog detta nya vete till att skapa stora behov av konstbevattning,konstgödsling, bekämpningsmedel och kraftigt skuldsatta småbönder somtvingades från sina gårdar.Ytterligare en negativ utveckling som delvis hänger samman med denmisslyckade gröna revolutionen är utarmningen av den genetiska basen eller,annorlunda uttryckt, det genetiska kapitalet.Före den gröna revolutionen fanns drygt 80 000 olika varianter av ris. Barai odlades över 30 000 olika rissorter. odlas det bara cirka 50 olikasorter, och risken finns att detta antal minskar ännu mer. Den genetiskaerosionen är en mycket allvarlig effekt av gentekniken. Utarmningen avgener ger mindre variation att bygga vidare på. Vi vet inte exakt vilkabetingelser som kommer att gälla , därför är en så bred genetiskbas som möjligt en form av försäkring inför en osäker framtid. Problemenmed alltför ensidig genetisk profil gäller inte bara inom växtriket, utan ärockså giltigt för boskapssektorn.Dessa problem har blivit alltmer uppmärksammade. 1974 bildadesInternational (). Initiativet togs vidFN:s miljövårdskonferens i då man fattade beslut om attbörja samla in, torka och frysa viktigt genmaterial från växter. Fröernaförvaras i så kallade genbanker.På detta sätt kan man bevara fröerna , sedan får man odla democh få nya frön som man sedan kan spara en period till. Man måste medandra ord hålla genbanken i ett aktivt förvaltande.Ett annat sätt att slå vakt om den genetiska arvsmassan är naturligtvis attodlingen sker i ursprungsmiljön. I flera länder i tredje världen har man därförbildat så kallade fältgenbanker med syftet att hålla den genetiska variationenintakt. Detta är ett oerhört viktigt arbete, som dock kan vara svårt för ettfattigt land att avsätta resurser till. Vinsterna är långsiktiga, menkostnadernaomedelbara.Ett annat hot som inte är lika påtagligt men som bör beaktas är riskernamed vad som kan hända när man placerar ut GMO (Genetiskt ManipuleradeOrganismer), dvs växter, djur eller mikroorganismer som blivit genetisktmanipulerade, i naturen.De ekologiska systemen är komplexa och det är inte alltid självklart att vikan förutse alla effekter. Till exempel kan jordbruksväxter manipuleras föratt få egenskaper som kvävefixering, ökad ihärdighet mot torka, frost ellerhög salthalt i marken, motståndskraft mot sjukdomar ochbekämpningsmedel. Det finns många erfarenheter av att det kan dröja långtid från det att en händelse inträffar till den tidpunkt då de fullakonsekvenserna av händelsen blir tydliga. Det tog ungefär efter att denkemiska revolutionen startat innan samhället på allvar insåg miljö- ochhälsokonsekvenserna med föroreningar, giftigt avfall, allergier och andraproblem.Kan man ta patent på liv?En fråga som har följt gentekniken i spåren och orsakatmycket kritik är huruvida det ska vara möjligt för ett företagatt ta patent på levande organismer. Frågan är kompliceradoch innehåller många bottnar - juridiska, ekonomiska ochetiska.Allt eftersom tiden har gått har tolkningarna av vad som kan patenterasutvidgats och ges patent på läkemedel och även pågenmanipulerade växter.Genom att manipulera generna är det möjligt att skapa nyamodifierade livsformer. Från genteknikföretagens sida finns det naturligtvisett stort intresse av att kunna skydda sina produkter, de har kostat mycket attframställa och man vill inte bli bestulen på sitt arbete och dess frukter.Det har funnits motstånd mot att bevilja patent på livsformer, men helatiden har gränserna flyttats steg för steg. I har man tänjt påpatentlagarna och 1992 frångick myndigheterna i all tysthet tidigare praxisoch gav ett företag patenträtt på två genmodifierade potatissorter.I finns det en större öppenhet för möjligheten att ta patent och redan1988 fick ett företag patent på den så kallade onkomusen som ärskräddarsydd för att användas inom cancerforskningen. Det blev det förstapatentet på ett genmanipulerat levande däggdjur.KristdemokratiskaståndpunkterMindre kött och mer vegetabilier -mindre svältUtifrån vår förvaltarskapssyn kan vi inte hävda att det är felatt vi människor på olika sätt försöker påverka och förändranaturen och vår livsmiljö. För att kunna försörja demänniskor som lever kan vi inte förlita oss på de grödoroch de produktionsmedel som fanns , närjordens befolkning bara var en bråkdel av dagens.Sett ur befolkningsökningsperspektiv kan det därför synas logiskt attfortsätta på den inslagna vägen - att göra jordbruket ännu merindustrialiserat, förfina grödorna och fördjupa forskningen.Samtidigt finns det andra vägar att gå. Det är ett allmänt känt faktum attnär växtprotein får gå omvägen via köttdjur förloras avproteinerna. Om livsmedelskonsumtionen kan gå mot en större andelvegetabilier och en mindre andel kött minskar trycket på ständigaproduktivitetshöjningar. bör anta en strategi för hur svenska folketska stimuleras att öka andelen vegetabilier i kosten.Ytterligare ansträngningar bör också ske när det gäller att minimera spilleti livsmedelsproduktionen. Det gäller inte minst insatser mot skadedjur ochmögel i lagringsledet.Märkning av livsmedelDet är viktigt att vi som konsumenter har möjlighet att viavarans förpackning få information dels om innehållet ochdels om hur den har producerats. finns olikaslags miljömärkningar och en rättvisemärkning som anknytertill nord-syd-perspektivet har introducerats. Det är ocksånödvändigt att varor som på ett eller annat sätt harproducerats med hjälp av genmodifierade organismer tydligtmärks, så att konsumentens fria val är underbyggt avtillräcklig kunskap om varan. Det kan finnas olika skälvarför en konsument inte vill ha GMO-livsmedel, ochoavsett vilket skäl man anför så är det något som måsterespekteras.EU:s regelverk tillåter inte en så tydlig märkning som vi skulle vilja se.Det syns inte på tomater, rapsolja eller om de är genförändrade.Därför krävs det märkning. har agerat i EU för att få till stånd bättreoch tydligare märkning av livsmedel. Ansträngningarna har inte gett önskatresultat. Regeringen bör därför ges i uppdrag att intensifiera sitt arbete attpåolika sätt verka för att reglerna för märkning ändras så att konsumenternakan ges fullgod information. ska vara en pådrivande kraft iutvecklingen av konsumentperspektivet inom EU.Satsa på folkbildningRiksdagen har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessafrågor sprids och fördjupas i de breda folklagren. Studiervisar att svenskarna har en generellt sett mer negativ hållningtill GMO än de flesta andra medborgare i . Dettamåste tas på största allvar. och har givitkunskapsspridning och folkbildning i dessa frågor en störreprioritet. Detta har i sak inte inneburit att motståndet harförsvunnit, men medborgarna har haft möjlighet att medkunskap, istället för rädsla, kunna bygga under sin tvekan. ISverige borde vi följa dessa exempel och böravsätta en särskild budgetpost för folkbildning om bioteknikriktad i första hand till frivilligorganisationerna för attmöjliggöra uppbyggnaden av ett informationscentrum förbioteknik. Av budgetformella skäl görs ingen hemställan idenna motion, utan den återfinns i partiets miljömotion.Internationella insatserUtarmningen av världens samlade genetiska kapital är ettstort och allvarligt problem. Att satsa mer resurser på attsamla in genmaterial och säkerställa att genbankernaverkligen klarar av sina åtaganden är en högt prioriteraduppgift. Vidare måste länderna i tredje världen få ekonomiskhjälp med att utveckla sina fältgenbanker.Eftersom det ligger ett globalt intresse i att bevara så mycket som möjligtav det genetiska kapitalet bör agera inom FAO för att stödja att inrätta ett formellt nät av genbanker och fältgenbanker underFAO:s kontroll. Kostnaderna för detta bör till viss del bekostas av i-ländernavia de traditionella biståndsanslagen. Det är också rimligt att de storabioteknikföretagen, som är direkt inkopplade i växtförädling, får avsättamedel till en genbanksfond. Detta är en viktig fråga för att drivainternationellt.Sverige bör ta initiativ till en om bioteknik. Frågan måstelyftas till denna nivå och ges politisk tyngd. Konferensen kan ta upp blandannat följande frågeställningar: "Ska av människan genförändradeorganismer få släppas ut i ekosystemet och i så fall under vilka villkor? ","Hur ska man förhindra plågsamma djurförsök och ett ovärdigt utnyttjandeav djur? ", "Behövs ett särskilt internationellt kontrollorgan för bevakning avbioteknikens tillämpning? "Genteknik och djurförsökGenmanipulation på djur måste underställas en etiskgranskning. Även om syftet med genmanipulation kan varagott, till exempel högre avkastning på kött eller mjölk, är detaldrig försvarbart att tillverka livsmedel på ett sådant sätt attdet innebär ett lidande eller onaturligt beteende för djuren.Denna fråga är naturligtvis mycket bredare än frågan omgentekniken. Att hålla värphöns i alltför trånga burar är ettexempel på oetiskt handlande, utan att det handlar omgenmanipulation.Frågan om genteknik på djur hänger också samman med djurförsöksetik.Vi kristdemokrater menar att man ska sträva efter att minimeraanvändningen av försöksdjur inom forskningen och att det måste finnasrimliga villkor för djuren som försöken pågår. Att medvetetorsaka ett djur lidande i syfte att göra något gott för människor är ett i dettasammanhang svårt dilemma. Det måste från fall till fall avgöras om ett visstlidande för djuret är rimligt satt i relation till möjligheten att minskalidandetför människor.Gentekniken är på detta vis inget principiellt nytt. har detutförts experiment på djur för att få fram till exempel läkemedel och detta harskett med samhällets öppna godkännande. Det är viktigt att varje projektunderställs en etisk prövning, där man inte bara ställer frågan om hur manska minimera lidande och risker utan regelmässigt också ställer frågan omrelevans och nödvändighet. För att säkerställa att gentekniken inte medverkartill att fler djurförsök än absolut nödvändigt utförs bör det upprättas en plansom, i enlighet med det miljöprogram som godkände ,tydligt anvisar hur antalet djurförsök i kan halveras fram till år 2000.LagstiftningenVår nationella lagstiftning på området regleras i huvudsak ilagen om genetiskt modifierade organismer, som trädde ikraft . Gentekniklagen har utformats så att den ihuvudsak implementerar EG-direktiven om genteknik. Detfinns dock några skillnader.Utsättningsdirektivets bestämmelse om rapporteringsskyldighet tillmyndighet efter slutförd försöksutsättning återfinns inte i den svenska lagen.I praktiken brukar det fungera ändå, men det bör ändå justeras i lagtexten.En annan skillnad är att det i den svenska lagen finns ett etiskt moment i såmåtto att etiska hänsyn ska "beaktas" i prövningarna. Denna skrivning lösersjälvklart inte alla problem, men ger ändå ett bra avstamp för nödvändigadiskussioner, det finns därmed en formell möjlighet att föra in etiskaresonemang. bör i EU verka för att en motsvarande skrivningkommer till stånd i utsättningsdirektivet. bör dessutom göra enanalys och utvärdering av hur det etiska momentet har fungerat i praktiken.Har det tillåtits ha någon inverkan på besluten, eller har det bara fungeratsom kosmetika?Ytterligare tillägg som bör göras i gentekniklagen och dess regel omförhandsbedömning är krav på utredning om alternativa lokaliseringar ochutformningar på det sätt som miljökonsekvensbeskrivningar i princip ställer.Vid riskbedömning bör man dessutom räkna både med direkta och indirektarisker. Till exempel om en herbicidresistent växt ska sättas ut bör ävenbeaktas konsekvenserna av det/de bekämpningsmedel som växten gjortsresistent mot, och inte bara växten som sådan. Ett företag som ansöker omtillstånd att sätta ut GMO måste på ett övertygande sätt kunna argumenteraför att det inte finns några alternativa metoder som är att föredra framförgenetiska ingrepp.MoratoriumTveksamheten mot GMO-livsmedel är mycket spridd inomEU:s länder. Det finns flera exempel på länder som vill hasträngare regler än de som finns. , ochItalien var först ut med att använda skyddsklausulen somfinns i direktivet för godkännande av GMO. De förbjödanvändningen av GMO-majs i respektive land. harsedan dragit tillbaka detta, men de två andra framhärdar.Detta har lett till att kommissionen har inlett en process somtroligen avslutas med att länderna anmäls till domstolen.Frankrike har beslutat om moratorium för GMO-raps. Kommissionenkräver att detta ska upphävas. har beslutat att användningen avGMO-raps ska stoppas på samma sätt som i Frankrike.I har regeringen sagt sig vilja se över sin GMO-policy ochunder tiden som de miljömässiga konsekvenserna utreds skulle man införaett treårigt moratorium för godkännande av i har bestämt sig för att sända ett brevtill kommissionen med en begäran om ett moratorium för godkännande avnya GMO-grödor. Det tillfälliga stoppet skulle gälla tills förgodkännande av GMO setts över, vilket kan ta två år.Sverige bör spela en aktiv roll i detta sammanhang och ansluta sig till dekrafter som vill förlita sig på försiktighetsprincipen. Regeringen bör få iuppdrag att inom EU verka för ett beslut om moratorium i enlighet medmiljöutskottets begäran.Patent på livFrågan om patent på liv är en mycket omfattande ochkomplicerad fråga. Vi menar att möjligheten att kunna tapatent på ett mikrobiologiskt förfarande, själva processensom sådan, är tillräcklig för att företag ska kunna fåmöjlighet att slå vakt om sina produkter. Att däremot tapatent på en gen eller en organism som är genmodifierad skainte vara möjligt. Vi menar att det inte är rimligt att man skakunna ta patent på liv, på biologiskt material.Det handlar inte om att vi är teknikfientliga eller mot nya upptäckter, menteknik och etik får inte separeras. En ledarartikel i i vårassammanfattar bra vad det handlar om: "Det är självklart att gener inte går attpatentera. Eller snarare: det borde vara omöjligt att patentera en gen hosmänniskan eller ett djur eller en växt. Ingen kommer på idén att ens försökapatentera exempelvis hjärnceller eller någon annan del av kroppen närforskarna i detalj lyckats kartlägga hur organet ser ut. Men tror delar avläkemedelsindustrin och kemiindustrin att det finns pengar att hämta från detgentekniska området..... Patent finns för att skydda uppfinningar så att de skakunna exploateras av uppfinnaren. Inte för att skydda upptäckter ochkartläggningar av människokroppen. Upptäckter är inte uppfinningar utanjust människans kartläggning av hur naturen ser ut och fungerar. Attmänniskan sedan kan lära av naturen och uppfinna bra metoder för att medgenmodifierade bakterier tillverka bra läkemedel är en annan sak. Menläkemedelsindustrin vill rucka på grundläggande drag i vår syn på ochanvändning av patent.... Här är det viktigare än någonsin att vara försiktigoch ansvarstagande. Företagen ska självfallet lägga ner möda på att patenterametoder för att framställa läkemedel med hjälp av genmanipuleradebakterier. Men inte försöka vrida själva patentbegreppet ur led. Genteknikenhar redan använts i mycket framgångsrikt. Det är en spännande ochmycket användbar teknik. Men läkemedelsindustrin måste tona ner kraven påpatentbarhet av själva generna." (, chefredaktör).Det är intressant att se att det är läkemedels- och bioteknikindustrin somförespråkar patent, medan vetenskapsmän, läkare, vetenskapligasammanslutningar etc är motståndare. Man menar att forskningssamarbeteoch det fria utbytet av information och kunskap kommer att hämmas.Under 1997 röstade för ett förslag från kommissionentill nytt patentdirektiv för skydd av tekniska uppfinningar. I korthet går dettaut på att det nu ska bli möjligt att ta patent på gener, växter och djur samt påvävnad och kroppsdelar från människor - så länge som dessa är "isoleradefrån den mänskliga kroppen". De enda levande organismer som utesluts frånpatent i direktivet är hela människor och människoembryon.I november 1997 tog ministerrådet ställning till förslaget. Vår uppfattningvar att skulle säga nej till förslaget. Den stöddedock tyvärr förslaget, något som vi är mycket kritiska till.Tidigare i år beslutade att ställa sig bakomministerrådets förslag till direktiv. En strid som har rasat fickdärmedett slut. "En sorgens dag", kommenterade den koalition av miljögrupper,bonde-, och u-landsorganisationer som vänt sig mot förslaget.Direktivet ställer inte direkta krav på lagändringar i medlemsländerna.Men patentlagar som stiftats innan gentekniken fanns skall nu tolkas i ett nyttljus. Det blir lättare att patentera uppfunna genmodifierade växter, transgenadäggdjur och delar av den mänskliga arvsmassan. Patent beviljas inte påförändrade könsceller, på klonade människor eller på djur vars lidande intemotsvaras av en medicinsk nytta för människan.Felaktiga beslut av allvarlig art får dock inte lämnas utan åtgärd. Vi menaratt frågan måste aktualiseras på nytt i avsikt att arbeta för att riva uppbeslutet om patent på liv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en strategi för att ökaandelen vegetabilier i kosten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av livsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till uppbyggandet av genbanker och fältgenbanker,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en om bioteknik,5. att hos regeringen begär förslag om en plan för halvering avantalet djurförsök,6. att beslutar om sådan ändring i lagen om genetisktmodifierade organismer att rapporteringsskyldighet till myndighet ingår,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet att den etiska paragrafen i den svenskagentekniklagstiftningen får en motsvarighet i EU:s direktiv,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av den etiska paragrafen i gentekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar i gentekniklagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium för GMO,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att patent på liv ej skall vara möjligt.1Stockholm den 23 oktober 1998Dan ()()()()()()()()()()Skånberg (kd)1Yrkande 11 hänvisat till LU.