mot · GM02Fi613 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi613av Per m.fl. (m)näringsverksamhetSammanfattningKommuner och landsting bedriver en omfattandenäringsverksamhet. Den sker både i traditionellförvaltningsform och i ett stort antal kommunala bolag.Det finns ca 1 800 kommunala och landstingskommunala bolag ochstiftelser med en sammanlagd omsättning om ca . Detkan ställas mot den övriga kommunala sektorn som omsätter ca 420miljarder kronor.Kommunal näringsverksamhet hotar småföretagen.Riktiga jobb och småföretag slås ut av skattesubventionerad kommunalverksamhet. Det finns en lång rad exempel på näringsverksamhet sombedrivs i bolag eller förvaltningsform med kraftiga skattesubventioner. Dethar tvingat de privata småföretagen att konkurrera med verksamheter sombedrivs på helt andra ekonomiska villkor. Småföretagarna tvingas att medsina egna skattepengar betala den konkurrerande kommunala verksamheten.Kommunal näringsverksamhet innebär ett stort risktagande för skatte-betalarna.En betydande del av den kommunala närings- och bolagsverksamhetenfinns inom energi- och bostadsområdet. Det är områden som harvarit starkt reglerade och det kommunala risktagandet har därför varitmycket litet. är riskerna betydande, vilket vi ser exempel på ikraftföretaget , som gått i konkurs samt , som sålts föratt undvika ytterligare årliga mångmiljonförluster för skattebetalarna.Kommunala bolag och näringsverksamhet leder till att resurser tas från denkommunala kärnverksamheten.Bara i län kommer skattebetalarna att tvingas ge ifrån till de kommunala bostadsbolagen. Närkommuner driver videouthyrning, solarieverksamhet, kaféer, resebyrå ochåkerier med hjälp av skattepengar innebär det att pengar används som annarskunde gått till skola, vård och omsorg eller minskat skatten för medborgarna.Kommunala bolag är ett växande demokratiproblem.Medborgarna saknar fullgod insyn i och möjlighet att laglighetspröva enfemtedel av den verksamhet som garanteras av deras egna pengar. Alltförofta söker kommunerna genom bolagsbildningar att kringgå kommunal-lagens restriktioner (offentlighetsprincipen, självkostnadsprincipen, lokali-seringsprincipen och likställighetsprincipen) och ge sig ut på en marknad därde inte hör hemma.Kommuner ska inte drivanäringsverksamhetKommunerna ska inte bedriva näringsverksamhet, eller gestöd till privat näringsverksamhet. Genom utökad ochkorrekt upphandling av olika tjänster kan kommunernadäremot medverka till ett bättre fungerande, lokaltnäringsliv.Ytterligare ett skäl till att kommunerna ska avstå från att bedrivanäringsverksamhet är svårigheterna att genomföra en korrekt upphandlingnär anbudsgivarna består av både externa företag på marknaden och egnaförvaltningar eller helägda bolag.De kommunala redovisningssystemen och kalkylmetoderna är inteuppbyggda för att fastställa de verkliga kostnaderna för enskilda tjänster.Detta försvårar en korrekt anbudsgivning från de interna resultatenheternaoch hotar konkurrensneutraliteten även om ambitionerna vid upphandlingenär de bästa.De flesta kommuner har börjat tillämpa ökad konkurrensutsättning avsina uppgifter för att få ut mer av skattepengarna. Detta är tveklöst bra. Mentyvärr sker konkurrensutsättningen ofta på ett valhänt och direkt felaktigtsätt. Avbrutna upphandlingar, gynnande av egen verksamhet, dålig kostnads-redovisning och underprissättning är bara några av de problem som uppstår.Möjligheterna för enskilda människor och företag att klaga på dåliga ochfelaktiga kommunala beslut är dessutom små.De kommunala bolagen är hybrider. De lever i två olika världar som sällangår att kombinera. Dolda subventioner är inte ovanliga och lägrekapitalkostnader än konkurrenterna är legio till följd av kommunalaborgensåtaganden. Flertalet kommunala bolag är underkapitaliserade menkan i praktiken agera med den kommunala beskattningsrätten som egetkapital. I realiteten kan de heller inte gå i konkurs, eftersom detta skullepåverka berörda kommuners lånemöjligheter negativt.Enligt vår uppfattning är bolagsformen främst motiverad som enförberedelse inför privatisering av tidigare verksamhet. I övrigtbör den kommunala verksamheten bedrivas i förvaltningsform.Vi anser att kommuner och landsting ska avveckla den näringsverksamhetde bedriver och överlåta denna till den privata sektorn. Detta gäller oavsettom näringsverksamheten sker i bolags- eller förvaltningsform. En sådanförändring kommer att ta tid, dels beroende på omfattningen avnäringsverksamheten, dels beroende på den politiska viljan i de olikakommunerna. Det är därför viktigt att genom ändrade lagar och regler se tillatt skadeverkningarna av den kommunala näringsverksamheten begränsasomedelbart.Småföretagen hotasKommunerna utgör en väsentlig del av marknaden för desmå lokala företagen. Det gäller allt från elfirman som görinstallationer och sköter underhåll av de kommunalabyggnaderna till bagaren som levererar färskt bröd tillskolbespisningen. För serviceföretagen som agerar på denlokala marknaden kan kommunernas agerande bli avgörandeför om företagen har en framtid eller inte.Kommunerna har fått ett större ansvar för att avhjälpaöppen arbetslöshet. Inte sällan löser de problemen genom att engagera dearbetslösa i någon form av serviceverksamhet. Sådan serviceverksamhetkonkurrerar ofta med privata företag, t.ex. kaféer, bagerier och tapetseri-verkstäder. Kommunerna agerar troligen i största välvilja och inser inte att degenom sitt agerande hotar slå ut befintliga privata serviceföretag, ödeläggatillvaron för hårt arbetande småföretagare och rejält försämra förut-sättningarna för nya företag.Örebro kommun har fattat beslut om att i starta uthyrningav videofilmer, en verksamhet som redan bedrivs av ett antal privata företag ikommunen. Kommunen kommer att ha en mycket aggressiv prissättning iförhållande till sina konkurrenter på orten. Filmer för vuxna kommer atterbjudas för per medan barnfilmer kommer att erbjudaskostnadsfritt. De privata videouthyrarna kan inte på samma sätt låtaskattebetalarna stå för en del av kostnaderna.I har det kommunala arbetslöshetsprojektet sålt skatte-subventionerade smörgåsar för styck. Det privata konditoriet påandra sidan gatan som måste ha täckning för alla sina kostnader tar 29 kronorför motsvarande smörgås och drabbades därför hårt av den skatte-subventionerade kommunala verksamheten.I kommun drivs gym- och solarieverksamhet i anslutning till detkommunala badhuset. De privata företagen som driver samma verksamhetutan kommunala subventioner drabbas.Örebro kommun är ett talande exempel på hur det offentliga säljerskattesubventionerade tjänster på den öppna marknaden. Företagarna harkartlagt att fordonstvätt, maskinuthyrning, biluthyrning, skylttillverkning ochbudtransporter är kommunala tjänster som säljs till privatpersoner ochföretag. Det innebär att privata företag som inte kan täcka sina kostnadermed skattebetalarnas pengar drabbas av kommunernas osunda konkurrens.Riskerna är storaEn betydande del av den kommunala näringsverksamhetenoch bolagsverksamheten finns inom energi ochbostadsområde. Det är områden som har varit starktreglerade och därigenom har det kommunala risktagandet,, varit mycket litet. Den el som exempelvis detkommunala kraftvärmeverket producerade och distribueradevar kommunmedborgarna tvingade att köpa. Därmed varkommunens energibolag alltid garanterat att få täckning försina kostnader.De kommunala bostadsbolagen byggdes upp utan krav på finansielltsparande. Både bostäder och energi är områden som kräver långsiktighet iinvesteringar, mycket stor kapitalbindning och därmed högt risktagande. är både el- och bostadsmarknaderna avreglerade till betydande delar ochdärmed ökar det kommunala risktagandet. Många kommunala bostadsbolagstår numera med många tomma lägenheter som de saknarfinansiella tillgångar.Är den kommunala elen för dyr kan kunden välja att köpa från ett annathåll medan kommunen står med en dyr produktionsanläggning. Riskernamed den kommunala näringsverksamheten har, bland annat till följd avavregleringar inom dessa områden, ökat påtagligt under senare år.I byggdes en gasoleldad elproduktion viddet kommunala värmeverket. Eftersom elpriset inte stigit som man räknademed vid byggandet och bränsleskatterna förändrats har man inte råd attanvända anläggningen. De rörliga kostnaderna täcks inte av elpriset.Kapitalkostnaderna på för den gasoleldade delen avvärmeverket måste ändå betalas av kommunmedborgarna via elpriset ochkommunalskatten.Många av de kommunala bostadsbolagen i länet är närmast konkurs-mässiga. Bara i får kommunmedborgarna via skattsedeln betalalångt för kommunens bostadsbolag.Örebro läns landstings engagemang i LUAB, Länsutbildningsbolaget, harkostat skattebetalarna stora summor. Skattepengar ska inte riskeras iverksamheter som andra kan sköta bättre. Inom utbildningssektorn finns ettstort utbud av privata tjänster att välja bland.Resurser tas från vård,skola och omsorgKommunala bolag och näringsverksamhetinnebär regelmässigt att resurser används som annars kundeha gått till skola, vård, omsorg eller till skattebetalarna i formav lägre skatt. De kommunala bostadsbolagen är kanske detfrämsta exemplet i län på hur hundratals miljonerplöjts ner i kommunala bolag för att täcka förluster.Även när kommun driver biluthyrning, drivmedelsförsäljning,fordonstvätt och videouthyrning till privatpersoner och företag med hjälp avskattesubventioner innebär det att pengar används som annars kunde gå tillden kommunala kärnverksamheten.När drivit den starkt skattesubventionerade Åkerbykursgård har det varit ett medvetet val av landstingsmajoriteten att pengarnabehövts bättre i kursgården än i sjukvården.Landstingets inhopp i utbildningsbranschen, via bildandet av bolagetLUAB, Länsutbildningsbolaget, är ytterligare ett exempel på dåligtkommunalt företagande. Engagemanget i LUAB har inneburit att mer än11 av skattebetalarnas pengar gått åt till att täcka förluster ibolaget. Det är pengar som annars kunde gått till sjukvård. LUAB hardessutom, i strid med kommunallagen, verkat utanför länets gränser.I kommun har stoppats in i dekommunala bostadsbolagen. 22 miljoner betalas i enbart kapital-kostnader för den gasoleldade elproduktionsanläggningen som inteanvänds. Dessa pengar hade istället kunnat satsas på vård, skola eller omsorgi eller på lägre kommunalskatt.När kommun övertagit de tomma bostadshusen i , som kostarmångmiljonbelopp, har det varit ett medvetet val att lägga skattepengarna däri stället för på skola och omsorg.Kommunala bolag ochkoncerner - ett växandedemokratiproblemDet har blivit allt vanligare med kommunala bolag ochkoncernbildningar där verksamhet som inte harstöd i lagen kan bedrivas. Det är heller inte ovanligt att såvälprivat som näringsverksamhet ges kommunaltstöd på ett sätt som ligger i utmarkerna av den kommunalakompetensen. är det inte ovanligt att privata företagblir utkonkurrerade av verksamhet som både ärskattesubventionerad och som ligger utanförkommunallagens regler. Företagaren som tvingas betala denkonkurrerande kommunala verksamheten med sina egnaskattepengar kan normalt inte begära en prövning omverksamheten är lagenlig.Kommunala bolag och stiftelser bedrivs med skattebetalarnas pengar somsäkerhet. Skattebetalarna saknar i regel möjlighet att få en prövning omverksamheten sker enligt kommunallagen. Det finns heller inte en fullständiginsyn i verksamheten.Om en kommun eller ett landsting bestämmer sig för att i förvaltningsformeller via bolag gå ut på den öppna marknaden och sälja tjänster som ligger ikommunallagens utmarker kan visserligen en invånare i kommunen ellerlandstinget begära laglighetsprövning genom att överklaga beslutet. Det finnsemellertid ett antal problem vid laglighetsprövningen:Det krävs ett formellt kommunalt beslut att överklaga. Om en kommunalenhet t.ex. inleder en försäljningsverksamhet på den öppna marknaden, utannågot formellt beslut om saken, finns inte något beslut som kan laglighets-prövas.Det krävs att överklagandet sker efter beslutets justering.Om exempelvis kommunen anslår pengar till ett kommunalt bolag som efteren månad visar sig använda pengarna på ett otillåtet sätt, kan beslutet intelängre överklagas.Beslut som fattas av kommunala företag kan normalt inte överklagas.En kommun kan inte tvingas att rätta sig efter ett beslut i samband medlaglighetsprövning. Om kommunen vägrar rätta beslutet och det inte rörmyndighetsutövning finns inte någon straffrättslig eller civilrättslig sanktionatt tillgripa mot kommunen.Konkurrensverkets erfarenheter från de ärenden som anmälts dit äralarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driften av närings-verksamhet i offentlig regi eftersom verksamheten startats genom informellabeslut.Följande åtgärder behöver vidtas för att stärka medborgarnas möjlighet attkontrollera verksamhet:Stärk medborgarnas möjligheter till laglighetsprövning av verksamhet somdrivs av kommun eller landsting.Gör det möjligt att överklaga verksamhet oavsett om verksamheten baseraspå ett formellt beslut, och oavsett hur som förflutit sedan sådantbeslut fattats.Inför ett straffrättsligt sanktionssystem för de fall kommunen inte rättar ettupphävt beslut.Konkurrensen ska ske pålika villkorDrygt hälften av alla anmälningar till Konkurrensverketriktar sig mot kommuner, landsting och statliga organ. handlar om hur framför allt kommuner och landstinggynnar sina egna förvaltningar och bolag vid upphandlingar.Men en allt större del gäller den offentliga sektornsohämmade expansion på den öppna marknaden. Hurskattesubventionerade kommunala bolag med dumpadepriser konkurrerat ut privata småföretagare.Konkurrensverkets möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen ärnärmast obefintlig. Konkurrenslagen gäller företag och är inte tillämplig förden offentliga sektorns konkurrenssnedvridning. Det finns stora brister ikonkurrensneutralitet mellan offentlig näringsverksamhet och privata bolag.Dessa brister kan och behöver åtgärdas genom skärpta krav påupphandlingar, redovisningar och affärsmässighet.Offentlig verksamhet har ofta inte anpassat sin kostnadsredovisning tillvad som krävs i en konkurrenssituation. Det är vanligt att olika verksamheterdrivs integrerat inom samma förvaltning eller bolag. Risken är då påtaglig attden konkurrensutsatta delen subventioneras av den icke konkurrensutsattaverksamheten.I vissa fall tycks myndigheters agerande främst syfta till att ökamyndighetens intäkter. Det gäller t.ex. när kommunala aktörer säljer tjänsterpå den konkurrensutsatta marknaden utan att låta den delen av verksamhetensom tillhandahålls kommunen eller utsättas för konkurrens.Följande åtgärder behöver vidtas för att skapa rättvisa villkor:I lagen om offentlig upphandling () skall införas en regel som göroffentlig näringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stat,kommun eller landsting.LOU skall kompletteras så att det införs lagkrav på att all verksamhet därförutsättningar finns skall upphandlas i konkurrens.Upphandling ska ske på lika villkor. Avbrutna anbudsupphandlingar ochoskäliga anbudsvillkor ska inte få förekomma. Inte heller olika former avskattesubventioner.LOU ska kompletteras med ett krav på att affärsmässighet ska gälla vidavbrytande av upphandling.En lag om konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör införas, medkrav på att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annanverksamhet.Det offentliga måste utsätta den egna verksamheten för konkurrens innantjänster får erbjudas den öppna marknaden.Konkurrenslagen skall utvidgas till att gälla även när myndighetens beslutinte varit ett led i en företagarroll, t.ex. vid stödgivning och vid internaköp.LOU skall ändras till att gälla även inköp från egenregiverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i lagen om offentlig upphandling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i kommunallagen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av konkurrenslagen, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lag om konkurrensneutralitet vid offentligprissättning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad möjlighet till lagprövning av verksamhet, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrens och upphandling på lika villkor.Stockholm den 26 oktober 1998Per ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 3 och 6 hänvisade till KU.2 Yrkande 4 hänvisat till NU.