mot · GM02K317 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K317av m.fl. (kd)trädde personuppgiftslagen i kraft.Denna lag ersätter den gamla datalagen , som lärvara världens äldsta i sitt slag. Personuppgiftslagen är enanpassning till gällande , liktydig medEuropaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av den 24oktober 1995. Då insåg ej EG-direktivets upphovsmän vilketgenombrott för möjligheter till information som detvärldsomspännande datanätet Internet skulle visa siginnebära , varför dessa på mångapunkter är otidsenliga och rimmar dåligt med moderninformationsteknik.I en gemensam reservation (m, fp, kd) i datalagskommittén påpekades detobsoleta i EU-direktivet. fullföljde den linjen i kammarendå lagen antogs.Det finns allvarligt fog för farhågorna att personuppgiftslagen inte kanefterlevas. Risken är uppenbar att den nya lagen blir verkningslös. Vem skahinna kontrollera de enorma informationsflöden som finns på ovannämndaInternet? Än mer allvarlig är risken, vilken man ej kan bortse ifrån, för enurholkning av människors tilltro till lagar i allmänhet eftersom det ej ärorimligt att anta att den nya lagen med stor sannolikhet kommer attnonchaleras av många. Denna befarade lagnonchalans blir särskilt allvarligmot bakgrund av att det främst är yngre personer som är aktiva på datanäten.Därför måste regeringen se över och modernisera personuppgiftslagen ochåterkomma till i frågan.I enlighet med de gällande har personuppgiftslagenformulerats som en s k "hanteringslag", i vilken det beskrivs vilken hanteringav personuppgifter som är tillåten, istället för vilken hantering som bör varaförbjuden. I det senare fallet kan man tala om en "missbrukslag", vilketbättre ligger i linje med den hantering som är möjlig mot bakgrund av densnabba utvecklingen på informationsteknikens område. Nuvarandehanteringsmodell är både byråkratisk och otidsenlig. Mängder av ansök-ningar till medborgarna i allmänhet och politiker i synnerhet om att fåanvända personuppgifter hotar att hämma samhällsdebatten, vilket på siktkan vara en fara för demokratin. Därför måste regeringen ta initiativ till atten förändring av EU-direktivet på området kommer till stånd.Den svenska offentlighetsprincipen är en fundamental och oskiljaktig delav vår rättstradition. Frågan är hur det stärkta integritetsskyddet i den tillgällande anpassade personuppgiftslagen är förenligt med våroffentlighetsprincip. Allmänintresset kan i flera avseenden komma i konfliktmed personintresset. Därför måste regeringen ta initiativ till förändring avnämnda på så sätt att det ej finns några tveksamheter attdessa är förenliga med den svenska offentlighetsprincipen.I den nya personuppgiftslagens sjunde paragraf görs undantag förpersonuppgifter som används för "uteslutande journalistiska ändamål ellerkonstnärligt eller litterärt skapande". Detta leder osökt till frågan vilkakriterier som ska vara uppfyllda för att t ex en hemsida på Internet skadefinieras som journalistisk. Risken är uppenbar att vi kan få något slagsdifferentierad yttrandefrihet där somliga personer genom sin professionuppnår en exklusiv särställning, vilket är otillfredsställande. Medborgarrättfår ej vara något yrkesprivilegium.Den nya personuppgiftslagens 20:e paragraf omfattar ett bemyndigande förregeringen, eller för den myndighet som regeringen bestämmer, attföreskriva undantag från förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter,om det "behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse". Ett dyliktbemyndigande är alltför långtgående och opreciserat. Det bör förankras i ettpreciserande ställningstagande från sida.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att den nya personuppgiftslagen ses över.Stockholm den 27 oktober 1998Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()