mot · GL02Fi18 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition 2 En politik för ökad sysselsättning, trygghet och tillväxt 4 3 Ett starkt utanför EMU 6 3.1 Förtroendet för prisstabilitetsmålet med rörlig växelkurs har stärkts 6 3.2 EMU en koloss på lerfötter 7 4 En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa 8 4.1 Skatteväxling för fler i arbete och en bättre miljö 8 4.2 Sänkt skatt på boendet 9 4.3 Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare 10 4.4 Förmögenhetsskatten måste fasas ut ur skattesystemet 11 4.5 Sänkt skatt på företagande 11 4.6 Straffbeskatta inte vinstandelsstiftelserna för de anställda 12 4.7 Skattefrihet för biobaserade drivmedel 12 4.8 Likvärdiga konkurrensvillkor för svenskt jordbruk 12 4.9 Underlätta generationsskiften 13 4.10 Inför ett yrkesfiskeavdrag 13 4.12 Höjd egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen 14 4.13 Försöksverksamhet för skattesubvention av hushållsnära tjänster 14 4.14 Industriell kraftvärme 15 4.15 Direktavdrag för investeringar i nya värme- och kraftproduktionsanläggningar 16 5 Vården, skolan och omsorgen 19 5.1 Nödvändiga resurser tillförs 19 5.2 Hemservicecheckar för pensionärer 19 5.3 Ökat pensionstillskott 20 5.4 Inför en vårdgaranti 21 5.5 Vi behöver en skola i världsklass 21 6 Ett decentraliserat kunskapssamhälle 23 6.1 Storsatsning på den högre utbildningen 23 6.2 Gymnasieskola för alla, med hög kvalitet 24 6.3 Ett kunskapslyft för hela folket 25 6.4 Kvalificerad yrkesutbildning 25 7 Kulturen som positiv drivkraft 25 8 En moderniserad arbetsmarknadspolitik för högre sysselsättning 27 8.1 En modern arbetsmarknadspolitik 27 8.2 En översyn av incitamenten för arbete 27 8.3 Ökad decentralisering av arbetsmarknadspolitiken 28 8.4 En ansvarsfull lönebildning 28 9 En politik för regional utveckling 29 10 Utförsäljning av statligt ägande i företag 30 11.1 Kommunernas ekonomiska läge 31 11.2 Effektiviseringen av verksamheterna måste fortsätta 31 11.3 Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet för kommuner och landsting 32 12 Den ekonomiska utvecklingen 32 12.1 Sysselsättningen och arbetslösheten 32 12.2 De offentliga finanserna 32 12.3 Inflationen och räntorna 33 12.5 Den privata konsumtionen och hushållssparandet 34 12.6 Den internationella konjunkturen 34 12.7 Export och import 35 13 Förslag till utgiftstak och preliminära utgiftsramar 35 13.1 Utgiftstaket för åren 19992001 35 13.2 Preliminära utgiftsramar för åren 19992001 36 Så lyfter vi inför 2000-talet I denna motion redovisas ekonomiska politik och vårt alternativ till regeringens ekonomiska vårproposition. Vi kan konstatera att utgångsläget är gott för . har tagit ett stort ansvar för att få ekonomi på fötter. Räntorna är nu låga, inflationen stabilt låg och statens finanser har kraftigt förbättrats. Budgetunderskott har vänts i överskott. eftersträvar ett starkt utanför EMU. Det bygger på sunda statsfinanser och förtroende för en självständig penningpolitik med en rörlig växelkurs. Enligt vår uppfattning innebär EMU mer överstatlighet och mindre demokrati. Den ekonomiska och monetära unionen riskerar att skapa spänningar snarare än att underlätta fred och samförstånd. Utvidgningen av EU österut motverkas av EMU och i ljuset av att det finns stora olikheter mellan de tilltänkta medlemsstaterna är riskerna stora med en gemensam valuta och penningpolitik. Arbetslösheten måste pressas tillbaka. För att skapa fler arbeten måste arbetsgivaravgifterna sänkas med särskild inriktning mot de mindre företagen, där tillväxtpotentialen är störst. Detta finansieras delvis genom höjda energi- och miljöskatter. Fastighetsskatten måste sänkas redan från och med avseende och fastighetstaxeringen göras mer rättvis. I avvaktan på permanenta åtgärder måste den så kallade belägenhetsfaktorn slopas för bofasta i attraktiva områden för fritidsboende. Skatten på låga och medelstora inkomster måste sänkas genom höjt grundavdrag. Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet. Förmögenhetsskatten måste fasas ut ur skattesystemet och skatterna på de så kallade fåmansbolagen ska också fortsättningsvis sänkas. Vi lägger också andra skatteförslag. Straffbeskattningen av vinstandelar för anställda bör tas bort. Förbättrade konkurrensvillkor bör skapas för svenskt jordbruk genom att skatten på el tas bort och skatten på eldningsolja sänks, så att skatterna jämställs med dem som gäller för industrin. Vi lägger förslag för att underlätta generationsskiften. Vi vill införa ett yrkesfiskeavdrag och säger nej till regeringens förslag om sänkt tobaksskatt. Vi vill få till stånd en försöksverksamhet med skatteavdrag för hushållsnära tjänster för att få ett verklighetsbaserat underlag för beslut. Våra förslag till sänkta skatter på framför allt arbete, boende och företagande uppgår till ca 12 miljarder . Vårt ekonomiska alternativ är drygt två miljarder starkare än regeringens för perioden 19992001. prioriterar vård, skola och omsorg. Vi accepterar inte skattesänkningar som hotar dessa verksamheter. Vi har tidigare medverkat till att öka resurserna till kommunsektorn, och inför den ekonomiska vårpropositionen föreslagit att ytterligare medel ska tillföras. Det är bra att regeringen hörsammat detta. Vi föreslår också att ett system med hemservicecheckar för pensionärer införs. Vi föreslår dessutom att pensionstillskottet höjs med 0,03 basbelopp eller ca . En vårdgaranti bör införas. behöver en skola i världsklass. Skolan måste i högre grad ta vara på alla elevers begåvning. Vi har medverkat till att genomföra en storsatsning på den högre utbildningen, framför allt på de mindre och medelstora högskolorna. Gymnasieskolan ska ha hög kvalitet och vara till för alla. har varit pådrivande för att få till stånd en utökad kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. För att klara en högre sysselsättning måste arbetsmarknadspolitiken moderniseras. Den måste satsa mer på kvalitet och mindre på kvantitet. Ökad flexibilitet måste stimuleras. En översyn bör enligt vår uppfattning göras av incitamenten för att ta arbete. Decentraliseringen av arbetsmarknadspolitiken måste fullföljas. Lönebildningen måste ske inom samhällsekonomiskt ansvarsfulla ramar. behöver en politik för regional utveckling. Hela landet måste leva. Därigenom skapas förutsättningar för den svenska ekonomin att växa uthålligt, utan att spänningar uppstår som inverkar negativt på utvecklingen. Det är varken önskvärt att glesbygden avfolkas eller att storstäderna sätts under alltför stort expansionstryck. bör staten sälja ut sitt ägande i olika företag. Vi anser att statens innehav i Nordbanken, , och ska säljas ut, liksom . Mycket tyder på att har goda möjligheter . De flesta indikatorer visar en positiv utveckling. Det är positivt att detta kunnat åstadkommas. Det är en styrka för svensk demokrati. Konstruktivt samarbete leder till en positiv utveckling, konfrontation till en negativ. Vi föreslår lägre utgiftsramar än regeringen för åren 19992001 för att finansiera skattesänkningar. Det är viktigt att målet om överskott i statens budget fullföljs. Likaså är det ett viktigt mål att successivt betala av på den svenska statsskulden. 2 En politik för ökad sysselsättning, trygghet och tillväxt har goda möjligheter! Utgångsläget är nu långt bättre än inför någon av mandatperioderna 19911994 och 19941998. Räntorna är låga, inflationen stabilt låg och statens finanser har kraftigt förbättrats. Det är nu viktigt att dra lärdom av då har gått tillbaka. Det måste till mer av samarbete och mindre av konfrontation. Den utpräglade blockpolitiken har varit skadlig för landet. uppnår med god marginal budgetbalans. Det är viktigt för landets förutsättningar att möta framtiden. har på ett avgörande sätt bidragit till saneringen av statens finanser. Statens budget är nu mindre konjunkturkänslig . Det innebär dock inte att alla problem är undanröjda. Det krävs noggranna prioriteringar för att sunda statsfinanser ska bibehållas också under sämre konjunkturförhållanden. De samhällsekonomiska vinsterna av de mer än halverade räntorna är enorma. Hushåll med små marginaler värnas, trovärdigheten för låg inflation stärks, företagens avkastningskrav sänks och investeringar blir mer lönsamma. Detta är grunden för en framgångsrik ekonomisk politik. Endast med detta som grund kan man tala om stabila spelregler för företagande. De svenska företagen, stora som små, gynnas kraftigt av att har en ekonomisk bas som ger samtliga aktörer mindre osäkerhet och mer av förutsägbarhet. Hushållen kan nu sätta större tilltro till att trygghetssystemen håller för framtiden. Det är mycket tillfredsställande att fempartiuppgörelsen om pensionerna har fått en långsiktigt hållbar utformning. Hushållen vågar också öka konsumtionen som hållits tillbaka . Det är tillfredsställande att utsatta grupper och hårt trängda verksamheter kunnat tillföras resurser . Det har varit viktigt att värna tryggheten först. Vi kan inte acceptera att stora utgiftsökningar eller ofinansierade skattesänkningar hotar den uppnådda ekonomiska stabiliteten, som är nyckeln till ett livskraftigt näringsliv och en tryggad välfärd. Därför förespråkar en politik som värnar om sunda statsfinanser och möjliggör en successiv avbetalning av statsskulden. måste kärnverksamheterna i kommunerna och skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare prioriteras framför transfereringar. Skatterna måste sänkas på arbete, företagande och boende. Kvaliteten i vården, skolan och omsorgen måste värnas och förbättras. Det är viktigt för att människor ska känna trygghet i en värld som förändras allt snabbare. Skattesänkningarna måste finansieras fullt ut och avbetalningen på den svenska statsskulden måste vara ett viktigt politiskt mål. Det handlar om att minska den svenska sårbarheten för internationell turbulens och försämrad världskonjunktur. Internationaliseringen är den kraft som tilltagit mest i styrka och som med stor sannolikhet kommer att fortsätta öka . Det ställer högre krav på och dess medborgare, företag och politiker. ger den tilltagande internationaliseringen stora möjligheter till ökad handel, utökat internationellt samarbete och ett större informationsutbyte mellan människor. Den internationella konkurrensen är en tillväxtskapande drivkraft som måste bejakas och mötas med förändringsvilja. Det behövs fler företag och företagare för att skapa tillväxt och välstånd. En förbättring av villkoren för företagande är nödvändig för att sätta i arbete. Skattesänkningar på arbete och företagande måste genomföras och förenklingar av företagens regelverk måste komma till stånd. De små företagen rymmer den dynamik som krävs för att ska kunna moderniseras och utvecklas. Det är en förutsättning för att den generella välfärden ska kunna försvaras. Den ökande medvetenheten om att miljön sätter gränser uppmanar till internationella överenskommelser och handlingsplaner. Miljöförstöring känner inga gränser. Detsamma gäller dessbättre också kunskap, demokrati och konsumentmakt, som måste utgöra motkrafter. Vid beslutsfattande i olika frågor måste miljöhänsynen väga tyngre. Ekonomisk tillväxt får inte åstadkommas genom att miljöresurser vanvårdas. Arbetsmarknadspolitiken måste decentraliseras och förändras. Därigenom kan fler få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Viss avreglering är nödvändig för att stimulera ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Många ungdomar anammar en helt ny livsstil. Anställningsförhållandena blir mer flexibla och många människor har flera olika deltidsarbeten. Synen på arbete håller på att förändras. En nyckel i en modern, mer individuellt anpassad arbetsmarknad är mer flexibla arbetstider. Arbetstiden måste kunna varieras beroende på livsmönster eller livssituation under olika skeden i livet. Det finns flera välfärdsvinster förknippade med förkortade arbetstider. Den formella arbetstidens roll kommer sannolikt att minska i betydelse. Förkortade arbetstider måste växa fram ur ökad produktivitet. Arbetstidsförkortning bör i första hand bygga på frivillighet och avtal och vara ett ansvar för parterna på arbetsmarknaden. Företagande blir ett alltmer vanligt och realistiskt alternativ. Ett samhälle i omställning behöver en arbetsmarknadspolitik som stimulerar flexibilitet. Lönebildningen måste hanteras ansvarsfullt, vilket kan kräva lagändringar. Skatterna måste sänkas på låga och medelstora inkomster, så att skattepolitiken blir mer rättvis. Det underlättar för fler att komma i arbete och ökar levnadsstandarden för en stor del av befolkningen. Incitamenten att arbeta ökar, vilket är positivt för förmåga att uppnå ekonomisk tillväxt. Utbildningssatsningarna ger näringslivet en möjlighet att öka kunskapsinnehållet i produktionen. Det finns fortfarande en otillräcklig vilja hos svenska företag att rekrytera akademiker. Krafttag måste tas för att ge olika delar av landet likvärdiga villkor. I ljuset av detta är satsningarna på de små och medelstora högskolorna runtom i landet mycket viktiga. Segregationen i storstadsområden måste minska. Det åstadkoms genom att rikta resurser till dessa områden, som förutsättningarna för företagande och sysselsättning förbättras. Avfolkningen som äger rum i stora delar av vårt land måste stoppas. Regional balans är en förutsättning för en uthållig ekonomisk utveckling. Likvärdiga levnadsvillkor måste skapas i hela landet. Hela ska leva! Om dessa utmaningar kan mötas, finns all anledning att se positivt på framtid. har gjort sitt allra bästa för att ska stå starkt inför nästa årtusende. 3 Ett starkt utanför EMU 3.1 Förtroendet för prisstabilitetsmålet med rörlig växelkurs har stärkts var räntemarginalen mellan och 29 punkter eller . Detta manar till eftertanke för alla dem som tidigare hävdat att nej till medlemskap i skulle innebära räntedifferenser kring åtminstone . har medvetet medverkat till att det blivit möjligt att inför starten av EMU sannolikt kommer att ha räntor som ligger i nivå med euro-områdets. Orsaken till att de svenska räntorna sjunkit så drastiskt är att förtroendet för den ekonomiska politiken successivt har stärkts, som farhågor finns för hur EMU kommer att fungera med elva föreslagna medlemsländer från start. Tvärtemot vad många bedömare uttryckt, är det i detta avseende en fördel för att inte vara med i den ekonomiska och monetära unionen från start. Det ökade förtroendet för finanspolitiken har underlättat för att få förtroende på penningmarknaden för sin penningpolitik. Successivt har förtroendet för att prisstabilitetsmålet på verkligen är en förpliktelse stärkts. Genom de kraftigt förbättrade statsfinanserna och den tydliga prioriteringen av prisstabilitet, har ett genuint förtroende upprättats för svensk ekonomisk politik. Förslagen till ändringar av grundlagen om utökade självständighet har bidragit till att stärka förtroendet för prisstabilitetsmålet. Notabelt är att den svenska kronan varit relativt stabil som en följd av att den ekonomiska situationen i blivit mer stabil, vilket också återspeglar sig i kronans värde. Sannolikt kommer kronan att stärkas framöver av samma skäl som är giltiga som förklaring till de lägre svenska räntorna. Förtroendet för att prisstabiliteten nu kommer att vara långvarigt stabil har spritt sig till penningmarknaden, men också till hushållen som räknar med fortsatt låg inflation. Det stärker förutsättningarna för en framgångsrik penningpolitik. har möjlighet att, med en självständig penningpolitik, slippa de störningar som ett EMU-medlemskap skulle innebära. De svenska räntorna är inte opåverkade av internationella och europeiska ränteförändringar. Däremot är de inte tvungna att slaviskt lyda minsta omvärldsförändring. Det har den senaste tidens utveckling tydligt visat. Detta talar för att har ett gynnsamt utgångsläge för att möta konjunkturförändringar. 3.2 EMU en koloss på lerfötter sade tydligt nej till ett svenskt medlemskap i . Vi uttryckte också stark skepsis mot som sådant. Redan då stod det klart för att den realekonomiska utvecklingen var avgörande för hur skulle bedömas, vilket med all önskvärd tydlighet besannats . Det är av yttersta vikt för att ett svenskt medlemskap inte kommer på fråga förrän svenska folket tillfrågats. Det bör i så fall ske i en folkomröstning. En intressant aspekt av EMU är om den ekonomiska och monetära unionen leder till ökad överstatlighet eller ej. Överallt inom EU, utom i , betraktas detta som en självklarhet. Centralbankschefer, finansministrar och många andra hävdar detta. I förekommer det alltjämt att de allra ivrigaste förespråkarna för svenskt EMU-medlemskap förnekar detta. För har det stått klart att EMU leder till ökad överstatlighet. För att den ekonomiska och monetära unionen, med gemensam penningpolitik och gemensam valuta, skall fungera måste också finanspolitiken samordnas för att möta de strukturella skillnader som finns mellan länderna. Trots allt är skillnaderna mellan de elva föreslagna EMU-länderna större än likheterna. Därför är det anmärkningsvärt att man ändå tänker besluta om gemensam valuta och en gemensam centralbank, utanför folkets kontroll. Enligt är risken överhängande att EMU förstärker gamla konflikter och föder nya, i stället för att främja fredlig samvaro. En utvidgning av EU österut är avgörande för att stärka de nyfödda demokratierna i öst och för att påskynda deras ekonomiska utveckling. Det finns ett klart samband mellan ekonomiskt välstånd och demokrati. Likaså finns det starka belägg för att demokrati och fred hör ihop. En gemensam valuta fungerar som en katalysator för ekonomiska skillnader. De blir tydligare, eftersom valutakursförändringar och avvikelser i penningpolitiken inte är aktuella. En utvidgning av EU österut, förutsatt att det också innefattar fri handel, skulle innebära en drastisk ekonomisk förändring för såväl EU-länderna som för de central- och östeuropeiska länderna. De tilltänkta EMU-länderna har sådana skillnader i näringslivsstruktur sinsemellan att frihandel med Öst- och skulle slå mycket olika i skilda EMU-länder. Med gemensam valuta och en gemensam penningpolitik skulle skillnaderna resultera i helt skilda händelseförlopp EMU-länderna emellan. Risken är stor för att östutvidgningen utlöser starka spänningar inom EMU. Östutvidgningen riskerar då att kraftigt försenas eller att inte bli av överhuvudtaget. Till detta kommer de förändringar av EU-budgeten som följer av en östutvidgning. En reformering av EU-budgeten skulle sannolikt resultera i att de länder, vilkas näringsliv drabbas hårdast av en östutvidgning också skulle få minskat ekonomiskt stöd. 4 En skattepolitik för arbete, kretslopp och rättvisa Inför 2000-talet vill prioritera sänkta skatter på arbete, boende och företagande. På så sätt kan bättre förutsättningar skapas för fler jobb och ökad trygghet. Vi föreslår sänkt skatt för alla inkomsttagare. 4.1 Skatteväxling för fler i arbete och en bättre miljö har under innevarande mandatperiod medverkat till att arbetsgivaravgifterna har sänkts, med särskild inriktning på de mindre företagen. Upp till en lönesumma om maximalt har arbetsgivaravgifterna reducerats för företagen. För egenföretagaren är lönesummegränsen . Vi förordar en fortsättning av sänkta arbetsgivaravgifter enligt samma modell, d.v.s. genom att såväl lönesumman som procentsatsen på densamma höjs ytterligare. Det bör ske stegvis under nästa mandatperiod och inledas med ett första steg . Sysselsättningen måste öka i det privata näringslivet om vi skall få bukt med arbetslösheten. Anställningspotentialen är störst i de små och medelstora företagen. För att få ut största möjliga positiva sysselsättningseffekt har vi valt denna inriktning på våra skattesänkningar av de indirekta arbetskraftskostnaderna. tar vi ytterligare tre steg för att sänka arbetsgivaravgifterna. föreslår vi att lönesummegränsen höjs till 2 miljoner. För egenföretagarna höjs lönesummegränsen till . utökas reduktionen av arbetsgivaravgifterna med en procentenhet, 2001 utöka reduktionen av arbetsgivaravgifterna ytterligare till totalt . Procentenhetsreduktionen föreslås omfatta även egenföretagarnas egenavgifter. bör besluta i enlighet med vårt förslag till sänkta arbetsgivaravgifter. För att finansiera en del av de sänkta arbetsgivaravgifterna föreslår vi en höjning av energi- och miljöskatterna. För att skapa utrymme för sänkta skatter på arbete är det lämpligt att höja energi- och miljöskatterna, som tar i anspråk naturens resurser utan att automatiskt ersätta för de skador och det slitage, som uppstår. Genom att skatteväxla på det sätt som förordar kan skatterna på arbete sänkas och skatterna på sådant som är skadligt för miljön höjas. Därigenom minskar den miljöskadliga verksamheten i omfattning, som fler kan få arbete, vilket är gynnsamt för skatteintäkterna . Produktionsskatten på el från kärnkraft måste höjas med per kWh, som ett led i att beskatta kärnkraften för de kostnader som är förknippade med kärnkraften historiskt, i nutid och . Dessutom påskyndas omställningen till ett ekologiskt hållbart energisystem om skatteinstrumentet används för att beskatta produktionen. Detta bör besluta om. Regeringens förslag till sänkt fastighetsskatt på äldre vattenkraftverk motiveras med att det gynnar den elintensiva industrin. Man har dock inte från regeringen eller annat håll presenterat övertygande bevis för att så skulle vara fallet. Förslaget bör därför avslås. Utsläppen av kväveoxid har stadigt ökat. Det finns starka skäl att vilja motarbeta detta. Kväveoxidskatt bör tas ut med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh. Detta bör besluta om. Miljöskatten på inrikes flyg togs bort . Regeringen har aviserat att man ska ersätta skatten med en annorlunda utformad skatt, men inget har skett. Vi föreslår att en miljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna, vilket är fullt rimligt med tanke på att flygplatserna har dimensionerats för dessa plan. Det bör ankomma på regeringen att återkomma till med förslag om miljöskatt på inrikes flyg i enlighet med vad som anförts i motionen. 4.2 Sänkt skatt på boendet Det är angeläget att som ett första steg sänka fastighetsskatten till års taxering, d.v.s. för . Detta bör besluta om. Effekterna av den höjda fastighetsskatten som regeringen och beslutat om, i kombination med höjda taxeringsvärden, har slagit hårt mot många boende. De lägre räntorna, som åstadkommits genom den ansvarsfulla ekonomiska politiken, har för vissa grupper gott och väl kompenserat den ökade beskattningen. För andra grupper har stigande marknadsvärden på fastigheterna inneburit höjt uttag av fastighetsskatt. Värst drabbad är den bofasta befolkningen i attraktiva områden, där kapitalstarka köpare trissat upp priserna genom köp av fastigheter för fritidsboende. I många fall är de drabbade äldre människor som byggt sina egna hus eller köpt dem för länge sedan. De har inte på något sätt kunnat förutse denna kraftiga skatteökning. Deras ofta låga pensioner klarar inte trycket under den kraftigt ökade beskattningen. Det är inte alls ovanligt att skatteuttaget fördubblats bara . har tidigare föreslagit att den så kallade belägenhetsfaktorn skall slopas för bofasta. Detta har inte regeringen hörsammat trots att finansutskottet begärde ett sådant förslag för ikraftträdande . Vi föreslår att belägenhetsfaktorn slopas för bofasta, i avvaktan på att den utredning som har i uppdrag att se över fastighetstaxeringen kommer med förslag. Detta har vi tidigare föreslagit i vår partimotion om bostadspolitiken. Dessutom måste normaltomt fastställas till minimum . förekommer det att skattemyndigheterna sätter normaltomter på skärgårdsöar. Hyresgästerna har ännu inte fått del av de kostnadssänkningar som halveringen av räntorna borde ha inneburit. Krisårgångarnas fastigheter bör inte fasas in i fastighetsskattesystemet så länge fastighetstaxeringen av dessa är orimlig.