mot · GL02Jo44 · 1998-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:92 Ändringar i foderlagen, m.m. InledningMiljöpartiet de gröna har inga invändningar mot att alltmindre läkemedel används i djurfoder, snarare tvärt om. Vianser att användning av antibiotika, maskmedel mm bordeminskas betydligt. Det handlar inte bara om djuren ochriskerad resistens mot medlen utan också om de mycketmindre uppmärksammade problem dessa medel kan orsaka imiljön. Vi vill därför skärpa foderlagen ytterligare.Förändringarna av kadaverhantering och det faktum att foderlagen ävengäller foder till vilda djur riskerar att skapa stora problem för den stöd-utfodring som sker av örnar och andra vilda djur. Denna stödutfodring harvisat sig livsnödvändig för t.ex. havsörn.Vi är även kritiska till förslaget att EU:s kontrollörer skall ges möjlighet attutöva tillsyn över de svenska kontrollörerna.Antibiotika och andrakemiska ämnen idjurhållningenEtt problem i den konventionella djurhållningen äranvändningen av läkemedel, kemikalier och tillsatser.Sådana är t ex antibiotika, hormoner, tungmetallen zink ochmaskmedel. I finns en restriktiv hållning tillantibiotika, och hormoner är inte tillåtna.ZinkTungmetallen zink, som vissa framsynta lantbrukare ersattmed kolpulver, ges till smågrisar för att förhindraavvänjningsdiarréer. de gröna har påtalat detabsurda i att tillåta att en tungmetall används på detta sätteftersom det innebär att halten zink ökar i jordarna. Allt zinksom ges till smågrisarna hamnar nämligen i fekalierna ochsprids på åkern. Vi hälsar därför beslutet att belägga zinkmed recepttvång som ett steg i rätt riktning, men anser attbruket bör förbjudas eftersom det finns ofarliga andrametoder. Zinket kan ersättas med kol, som kan ges sompulver eller granulat. Kolet suger inte bara upp vatten ochförhindrar diarréer. Det suger också upp toxiner, som kanbildas i tarmarna vid störning orsakade av en snabbavvänjning. Problemet med avvänjningsdiarréer kan enligtuppgift också undvikas genom att smågrisarna avvänjssenare och får möjlighet att vänja sig vidfoder.Miljöpartiet anser att zink som fodertillsats skall förbjudas helt. Detta börges regeringen till känna.AntibiotikaDen restriktiva synen på användning av antibiotika i Sverigeär bra. Det är alldeles uppenbart att en vidlyftig användningskapar resistenta stammar av bakterier, såväl inom denhumana sjukvården som i veterinära sammanhang. Ett annatproblem, som inte har uppmärksammats på det sätt detborde, är vad som sker med de naturligt förekommandebakterierna i miljön när de utsätts för antibiotika. Det faktumatt många antibiotika inte bryts ned i djurens - ellermänniskors - kroppar, utan kommer ut i naturen via urin ochfekalier, förskräcker. Bakterier som normalt inte alls skullekomma i kontakt med sådana ämnen gör det. Vid behandlingav ett sjukt djur används antibiotika förhoppningsvis på ettsådant sätt att de bakterier i djuret som kommer i kontaktmed läkemedlet dör. I naturen är inte alls mängderna sådana.Risken är uppenbar att bakterier utsätts för så mycketantibiotika att de blir resistenta men inte så mycket att dedör.Risken med antibiotikaresistenta bakterier i djur och miljö gör att använd-ningen måste vara ytterst restriktiv. Annars riskerar vi att förlora ett läke-medel som inneburit närmast revolution inom såväl humanmedicinen somden veterinära sektorn.Vi anser det ytterst tveksamt om medicinering av djur bör ske via fodretsom fodertillsats, framför allt vad avser antibiotika. Förutsättningen för enacceptabel användning av antibiotika är ju att risken för att resistentastammar bildas måste vara så liten som möjligt. Det är tveksamt om dose-ringen blir den rätta om antibiotika tillsätts foder. Vi anser därför attantibiotika endast bör får tillsättas foder på ett av veterinär mycketkontrolle-rat sätt. Detta bör ges regeringen till känna.Miljöpartiet de gröna anser vidare att det i lagen nu bör slås fast att medi-cin som antibiotika endast skall användas för att lindra och bota sjukdom,men inte förebygga. har ju internationellt talat för en mycketrestriktiv hantering av antibiotika, och den svenska djurhållningen framhållssom så bra just för att antibiotika enbart används vid sjukdom. Det är därförmycket ologiskt att det är tillåtet att i lag tillföra foder antibiotika iförebyggande syfte. Vi föreslår därför följande lydelse av 4 § i foderlagen(1985:295):4 §Antibiotika eller kemoterapeutiska medel ellerandra läkemedel får tillsättas foder endast för attlindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymtomeller i annat likartat syfte.MaskmedelI används en stor mängd maskmedel i preventivtsyfte. Maskmedel som blir kvar i fekalier är giftigt även fördjur i mark och vatten. Hur det påverkar faunan vet man inteidag, men det kan naturligtvis ha ekologiska konsekvensereftersom mängden maskmedel som används i detkonventionella lantbruket är mycket stor.Det har kommit studier som visar att något negativt sker med denbiologiska mångfalden i det öppna åkerlandskapet. Undersökningar, svenskaoch engelska, visar att ett antal häckande fåglar av arter som varvanliga i öppna odlingslandskap minskar kraftigt. I har varannantofsvipa och stare, var fjärde sånglärka och var tredje ladusvala försvunnit.Även mindre vanliga fåglar som buskskvätta minskar i antal. Det tycks somom insektsätare har större problem än andra. Om insektsfaunan har minskatpå samma sätt som fågelfaunan vet man inte. Det finns enligt uppgift ingastudier av insektsförekomsten över tiden motsvarande dem som gjorts förfågel. Det finns dock skäl att hysa stor oro över vad som sker med denbiologiska mångfalden i det öppna jordbrukslandskapet. Det har diskuteratsom förändringarna i fågelförekomst, där minskningen är kraftigare än underkvicksilverbetningens tid , beror på ändrade brukningsför-hållanden, med utdikning eller jordbrukets kemikalisering. Vad som kannoteras är att ekologiska lantbrukare vittnar om att insekter och fåglar åter-kommer efter omläggningen från konventionell drift. Det fladdrarfjärilar och sjunger fåglar som förr igen.Om maskmedel har betydelse i sammanhanget vet ingen, men vilkaekologiska konsekvenser det får för faunan i mark och vatten borde utredas.Detta bör ges regeringen till känna.ÖrnåtlarDen svenska stammen av havsörn är långsamt på väg uppåt,men arten är fortfarande hotad och finns i hotklass 2 Sårbar.Idag finns endast ca 200 par i landet.När Projekt drog igång av fannsendast ett tiotal par i hela landet. Havsörns-populationen i landet var på vägatt gå under och skälet var miljögifter. Som varande överst i näringskedjanblev halterna av framför allt DDE så höga i örnarna att reproduktionsför-mågan slogs ut. Inga ungar såg dagens ljus i örnnästena. 50- och 60-talenshotsituation var den andra för örnarna. När de fridlystes 1924 höll den tidensjakt och förföljelser på att utrota arten. Det hotet var dock lättare att kommatill rätta med än dagens. Att havsörnsstammen nu återhämtar sig beror inte påatt miljögifterna försvunnit, utan på grund av den enträgna insats i form avstödutfodring som gjorts av entusiaster. Medregeringens förslag i propositionen riskeras detta. På grund av EU-byråkratinoch den stora vilja att anpassa sig kan havsörnsstammenånyo hotas.Enligt förslag i foderlagen 2 § gäller foderlagen för foder till samtliga djur,det vill säga även vilda djur. Det framgår vidare av propositionen att inte får medge undantag. Detta får till följd att en stor del av denfrivilliga vinterutfodringen av örn riskerar att försvinna. Regeringen anförnämligen att man ska nyttja s. k. lågriskavfall, avfall som efter uppslaktningoch besiktning av veterinär i särskild sanitetsanläggning klassats som sådant.Detta innebär naturligtvis såväl krångel som kostnad för såväl bonde somden som vill stödutfodra örnarna. Man tror att så många som hälften av allautfodringsplatser kan försvinna. Det vore mycket sorgligt.Vad betyder då detta för örnarna? Vinterutfodringen med kadaver har varitoerhört viktig för örnarna inför häckningssäsongen. De har fått tillgång tillföda utan miljögifter och har därför "avgiftats" . Det hardessutom inneburit att allt fler ungfåglar har överlevt den första kritiskavintern. Detta har kompenserat det faktum att antalet ungar som kläcksfortfarande är lågt, ca 1,6 per bo på östkusten och 1,2 i mot 1,8ungar per bo . Stödutfodringen har alltså varitnödvändig och det är med största sannolikhet tack vare den som havsörnfinns kvar i landet.Havsörnsstammen är ca 200 par i hela landet. Som jämförelse harNorge, som kan erbjuda ett rent hav till skillnad från , ca 1 300 par(källa Rödlistade ryggradsdjur i - Artfakta). Den svenska stammenär ännu inte så stark att den klarar sig utan vinterfodringen. Kanske om 10 årsäger forskare.Det är alltså nödvändigt att regeringens förslag revideras. Det kan ske påflera sätt. Antingen kan foderlagens 2 § skrivas om så att lagen inte gällerfoder till vilda djur, eller kunde ett dispensförfarande utformas så att detundanröjer rädslan för att BSE eller svinpest skall spridas, som finns i EU.Det är därför att föredra. Ett dispensförfarande måste utformas i samråd medProjekt och utformas så att stödutfodringen inteförsvåras . Det går inte att som regeringen gör dels säga sigvilja verka för ökad biologisk mångfald i naturen och stöd av arter, delsinföra regler som gör det nödvändiga ideella arbetet i form av giftfri stöd-utfodring omöjligt att bedriva.Miljöpartiet de gröna yrkar därför att det skall vara möjligt att få dispensför bestämmelserna om kadaverhantering för utfodring av vilda djur, i förstahand örnar, och att dispensföreskrifter tas fram i samråd med engageradeideella organisationer och utformas så at stödutfodring inte försvåras.EU:s tillsynI regeringens proposition föreslås att EG:s institutioner ochav institutionerna utsedda inspektörer och experter skall gestillträde för att på samma sätt som landets egnatillsynsmyndigheter kontrollera att foderlagen efterlevs.Miljöpartiet de gröna yrkar avslag på detta och yrkar atttillägget "Bestämmelserna i första stycket gäller också förEG:s institutioner och av institutionerna utsedda inspektöreroch experter" i 13 § i Förslaget till lag om ändring i lagen(1985:295) om foder skall utgå.Vi anser att det måste finnas tilltro till enskilda länders myndigheter frånEU. Annars är risken uppenbar att EU och dess institutioner kommer att blien oönskad överrock över länders tillsynsmyndigheter. Effekten kan, för-utom att vi får ett storebrorssamhälle, bli att vissa länder inte bygger upp denegna tillsynsmyndigheten efter behov, utan förlitar sig på EU. Dessutomfinns uppenbar risk att kontrollen av kontrollen innebär en icke önskvärdbyråkrati, såväl dyr som krånglig. Det var nog få i som röstade ja tillett medlemskap för att få en utökad dyr och krånglig byråkrati och för att fåen union som misstänksamt ska kontrollera de svenska kontrollmyndig-heterna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om zink som fodertillsats,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att antibiotika endast får tillsättas foder på ett av veterinär välkontrollerat sätt,3. att beslutar att 4 § lagen (1985:295) om foder får den lydelsesom föreslås i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om maskmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter för dispens från bestämmelserna omkadaverhantering för utfodring av vilda djur, i första hand örnar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dispensföreskrifter bör tas fram i samråd med engageradeideella organisationer och utformas så att framtida stödutfodring av örn inteförsvåras,7. att avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1985:295) omfoder såvitt avser 13 § andra stycket.