mot · GM02Ub227 · 1998-10-28 00:00:00 — vill dock redan nuredovisa sin inställning till en förnyad lärarutbildning. Vi avstår nu frånatt framföra yrkanden om den framtida lärarutbildningen med anledningav kommitténs arbete, men förutsätter att kommittén beaktar de frågorsom tagits upp i motionen och kommer nogsamt att följa frågan.Lärarutbildningskommitténs betänkande bör resultera i en förnyad lärar-utbildning och en förstärkning av den vetenskapliga grunden för lärarut-bildningen. Grunden bör vara att lärare ska ha goda ämneskunskaper, med ensammanhållande kompetens i pedagogik, didaktik och metodik.Lärarutbildningen ska vara en utbildning som alla vet är krävande ochdärigenom bidrar till att läraryrket värderas högt. Professionen måste ha enfast förankring i en kvalificerad utbildning. I samband med detta bör denvetenskapliga förankringen förbättras och garantera att forskningsresultatfrån pedagogisk, didaktisk och metodologisk forskning förmedlas.Olika slags problembaserad inlärning och entreprenörskap, i en vidarebemärkelse än företagande, bör vara en naturlig del av lärarutbildningen.Detta innebär också att samarbete över ämnesgränserna bör underlättas ochprioriteras. I synnerhet gäller det samarbete mellan teoretiska och praktiskaämnen. Lärares vilja och förmåga att samarbeta är avgörande för att kunnaintegrera undervisningen i olika ämnen. Det är önskvärt att blivande lärarefår möjlighet att pröva lärarrollen redan tidigt under utbildningen.Lärarhögskolor bör uppmuntras att pröva olika slags förnyelse avlärarutbildningen, inklusive en utbildning med stora inslag av praktikintegrerat i utbildningen.I den professionella rollen ligger också att ha goda kunskaper om metodersom utgör beprövad erfarenhet och att kunna tillämpa dessa i olikasituationer. Alla studenter på lärarutbildningarna bör ges kunskaper om detta,inklusive egen dokumentation och tillämpning.Läraryrket handlar inte bara om arbetet som pedagog, utan också om atthantera en komplex social situation i och utanför klassrummet. Månganyexaminerade lärare har också vittnat om att kunskap om detta vorevärdefullt. Det är därför av stor vikt att lärare under utbildningen också fårkunskaper om sociala relationer och konflikthantering.Då många lärare kommer att möta elever med många olika bakgrunder ocherfarenheter i skolan är det också värdefullt att lärare genom sin utbildning ärförberedda för detta och att den mångkulturella skolans möjligheterdärigenom tas till vara.Det didaktiska ämnet bör förstärkas. finns endast en ordinarieprofessur i didaktik jämte några biträdande eller tillförordnade professorer.Högskoleverket konstaterade i anslutning till den utvärdering av grund-skollärarutbildningen som gjordes 1995 att den vetenskapliga basen liksomden didaktiska ansatsen behövde förstärkas. Ett viktigt steg för att stärkadidaktikämnet borde vara att ordinarie professurer i didaktik inrättas vidlandets lärarhögskolor genom tillskott av specialdestinerade resurser. Genomatt inrätta professurer med olika inriktning bör också en heltäckandeämnesdidaktisk kompetens kunna byggas upp. Detta bör ges regeringen tillkänna.6 Program för utvärdering och uppföljningDet behövs flera åtgärder för att öka kraven på utvärdering ochuppföljning. Detta bör förtydligas i en ny skollag. Ett decentraliseratbeslutsfattande och ansvar förutsätter också att åtgärder vidtas för attgarantera likvärdigheten oavsett var i landet undervisningen ges.Regeringens svar på kraven på mer utvärdering och uppföljning var attinrätta nationella kvalitetsinspektörer som ska besöka och granska landetsskolor. avvisar tanken på skolinspektörer. Den innebär dels enåtergång till en statlig detaljreglering av skolans arbete där mer fokus läggsvid hur skolan arbetar än vilka resultat den uppnår, dels att utvärderings-arbetet blir ineffektivt eftersom skolinspektörerna endast klarar av att besökaett fåtal skolor . Beslutet att inrätta skolinspektörstjänsterna var ettsteg i fel riktning och bör återkallas. Detta bör ges regeringen till känna.Skolverket fyller en viktig funktion genom sitt myndighetsansvar.Skolverkets möjlighet att ålägga kommuner att rätta till brister i skolan ellerutvärderingen bör stärkas. Det ska leda till mycket klara konsekvenser omskolor inte når upp till uppsatta mål, t.ex. att skolan ges en ny ledning ellerläggs ut på entreprenad. bör kompletteras med enfristående utvärdering som också ger tydliga besked om hur skolan utvecklaskommun för kommun och skola för skola.Det behövs ytterligare diskussion och forskning kring vad kvalitet ochkvalitetsutveckling i kunskapsorganisationer som skolan betyder. Kvalitetlåter sig knappast fångas i några få enkla ord eller enskilda siffror, som t.ex.betygsmedelvärden. Också kommunerna behöver uppenbarligen ett stöd tillsitt eget kvalitetsarbete då det kan vara svårt att bygga upp den kompetensenlokalt i varje kommun.Mot bakgrund av detta borde ett nationellt kvalitetsinstitut inrättas. Somhuvudmän för detta skulle t.ex. kommunerna och lärarnas organisationerkunna fungera. Institutet bör ha till uppgift att jämföra data kommun förkommun och skola för skola. Det bör också ha till uppgift att utveckla ochförfina metoder för utvärdering och att stödja kommunerna i deras egetarbete bl.a. genom att erbjuda expertis inom området. Detta bör gesregeringen till känna.Det viktigaste kvalitetsarbetet är det arbete som sker i varje klassrum och irelationen mellan lärare och elever. Det är enormt viktigt att lärare har envana att reflektera över sin egen undervisning. Till stor del sker detta arbeteidag vid varje skola. Det kan dock stödjas genom att i lärarutbildningenförmedla kunskaper om självutvärdering och metoder för kvalitetssäkring.7 En skola för alla7.1 Funktionshindrade i skolan7.1.1 SpecialskolornaI betänkande, som är underberedning, föreslår kommittén flera förändringar vad gällerspecialskolorna. De statliga resurserna bör, enligt utredningen, användasför att stödja kommunernas arbete och för att bygga upp stödcentra.Kommitténs förslag innebär stora förändringar för de elever som i daggår i specialskola och har väckt stor oro bland de berörda. Kommitténsförslag bör ej genomföras.Centerpartiet menar att utredningens förslag är fel väg att gå. Det är visstangeläget att kommunerna har ansvaret för skolan och att alla elever fårsamma mål att sträva efter. måste utgångspunkten vara elevernasvälbefinnande, deras möjlighet att ha normala sociala kontakter samtmöjligheter att få rätt stöd utifrån sina egna förutsättningar. Specialskolornaför synskadade har stort stöd bland elever och föräldrar. För elever medmultipla funktionshinder är de avgörande, men också för många andra är deett värdefullt stöd i skolgången och bidrar till att skapa en bra socialsituationför eleverna. Kommunerna har knappast möjlighet att bygga upp entillräcklig kompetens för detta. I synnerhet gäller detta små kommuner medlitet befolkningsunderlag.Centerpartiet vill mot denna bakgrund understryka att specialskolorna börfå vara kvar som egen skolform i nuvarande omfattning. En eventuellframtida förändring måste föregås av överläggningar med föräldrar, eleveroch personal. Det behövs också ökad kunskap i landets kommuner omspecialskolorna. Detta bör ges regeringen till känna.7.1.2 SärskolanMöjligheten att göra övergången till högskola möjlig för de elever somgått i särskola, men har förutsättningar och en önskan att tillgodogöra sigen högskoleutbildning bör stärkas. Det har förekommit att barn som t.ex.blivit feldiagnostiserade hänvisats till särskola och därför gått miste omgrundläggande högskolebehörighet, som de skulle kunna uppnå medadekvat stöd i den vanliga skolan. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare är det viktigt att ge stöd så tidigt att så många barn som möjligt fårmöjlighet att ta del av den ordinarie skolans undervisning. Det är möjligt attundvika en del av det som kan komma att bli problem genomtidig diagnostisering i samverkan mellan skola och landsting. Detta skullekunna ske t.ex. i samband med fyraårskontrollen, där personal tränad för attupptäcka sådana problem bör kunna medverka. Som ett exempel på detta kannämnas logopeder. Detta bör ges regeringen till känna.7.2 JämställdhetSkolan har en viktig uppgift i att motverka könsbundna utbildnings- ochyrkesval. Om kvinnor och män ska öka sin andel inom traditionelltkönsbundna arbetsområden måste arbetet börja . Skolan ochutbildningssystemet måste bli bättre på att synliggöra och lyfta framkunskap om manligt och kvinnligt.Lärare spelar en stor roll i barns uppväxt som förebilder. En jämn köns-fördelning i rekryteringen av lärare på alla nivåer bör eftersträvas.Elevernas erfarenheter i de tidiga skolåren spelar en stor roll för derasframtida utbildnings- och yrkesval. Ett medvetet arbete för att brytakönsbundna mönster längre fram i livet bör inledas iskolan. är ett exempel på hur unga människor, både pojkaroch flickor, kan ges ett intresse för naturvetenskapliga och tekniskautbildningar och yrken.Elever i skolan bör omfattas av motsvarande regler för jämställdhet somgäller för anställda på arbetsmarknaden. Regeringen bör tillgodose dettagenom en ändring av förordningar eller genom lagförslag till riksdagen.Detta bör ges regeringen till känna.Den obligatoriska arbetslivsorienteringen fyller en värdefull funktiongenom att elever kan komma i kontakt med arbetslivet. Den innebär envärdefull möjlighet att låta elever prova på arbetslivet utanför detraditionellakönsmässiga och sociala ramarna. Arbetslivsorienteringen bör åter garanterasen minsta tid i skolan. Detta bör ges regeringen till känna.7.3 Elevers sociala och psykiska hälsa7.3.1 MobbningSkolan ska inte vara en värdeneutral plats, och den får aldrig accepteramobbning, våld och rasism inom sina väggar. Skolan ska vara bärare avmoraliska värden, som tolerans, respekt för alla människors lika värdeoch rättigheter och insikt om vars och ens personliga ansvar. Då kanskolan ge den unga människan en beredskap att som vuxen ta ansvar församhällets utveckling.Det är en självklar rättighet för barn att slippa mobbas och det ärvuxensamhällets ansvar att barn ges den rättigheten. Detta är nödvändigtsärskilt med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att barnenmåste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön. Det måste taskrafttag mot mobbningen eftersom vi vet att det finns ca 100 000 barn,som är utsatta för mobbning, vilket är ungefär lika många som för 10 årsedan. Det handlar inte bara om mobbning mellan elever utan även mellanelever och lärare.Barnombudsmannen gjorde 1995 en undersökning bland trettonåringar omvad de tyckte att man skulle göra mot mobbning. Svaret från de allra flestavar att de unga saknar vuxna i skolan som bryr sig om hur de mår och somvågar agera mot utfrysning och övergrepp. Med vuxna menar de skolanspersonal. Eleverna vet mycket om mobbning och är också beredda attengagera sig och ta ansvar men endast om de känner att de har de vuxnasfulla stöd, vilket de inte känner i dag.Centerpartiet anser att en "nollvision" för våld och mobbning i skolan skasättas upp. Vi kan inte acceptera ett lägre mål för våra barn. Detta bör gesregeringen till känna.Genom ett beslut i 1997 ändrades skollagens portalparagraf såatt det tydligt framgår att den som verkar inom skolan är skyldig att aktivtmotverka alla former av kränkande behandling. Vidare förtydligas läroplanenså att rektor åläggs ett särskilt ansvar för att rutiner utarbetas på skolan förhur skolpersonalen ska hantera problem med kränkande behandling, t.ex.mobbning. får i uppdrag att utarbeta kommentarmaterial om hurman lokalt kan arbeta med mobbningsfrågor.För att klara en nollvision anser att det även ska framgå avskollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning gesskyldighet att rapportera till rektor. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare ska lärarutbildningen lägga stor vikt vid undervisning om socialarelationer och mobbning. Den kommitté som regeringen tillsatt med uppgiftatt se över lärarutbildning ska också utreda hur grundläggande kunskaper ommobbning och dess orsaker kan bli en obligatorisk del av högskoleut-bildningarna för lärare.7.3.2 AnorexiNästan alltid börjar anorexi med bantning. Unga flickor får tidigt lära sigen mall att passa in i. Den otrygghet de känner kan lätt få sitt uttryck iutseendefixering. Skolan har en viktigt uppgift i arbetet att förebyggaätstörningar. Såväl skolmåltider som hemkunskap i skolan har viktigauppgifter att fylla. En väl fungerande skolhälsovård och samarbete medsociala myndigheter är också viktiga delar i detta arbete.7.4 Föräldrar i skolanDet är viktigt att varje förälder känner sig delaktig i sina barns skola.Engagemanget måste tas till vara under barnens hela skolgång och är enviktig del i att skapa en god skolsituation och en god undervisning.Samspelet mellan föräldrar och skola är en viktig trygghetsfaktor förbarnen och bidrar till en gemensam trivsel där alla känner sig delaktiga.Och om vi ska klara av att nå målen om att ingen ska bli underkänd igrundskolan måste alla hjälpas åt, inte minst föräldrarna. Föräldrarna kanhjälpa till att läsa läxor och medverka i skolan.Läs- och skrivkommittén tar upp vikten av delaktighet och kontinuitet. Enförutsättning för god läs- och skrivutveckling är att tidigt bli sedd och hördoch att få möjlighet att utveckla en bild av sig själv som säger att "jag är ensådan människa som vill kunna läsa och skriva". Tidiga insatser i förskolaoch skola handlar framför allt om att skapa läromiljöer där alla barnutvecklar en sådan bild av sig själva.Det är viktigt att föräldrarna deltar i barnens skolarbete hemma och iskolan och att de följer upp och stöder sina barn i lärprocessen. Föräldrarnabör ta ett stort ansvar. Skolan måste uppmuntra föräldrar att ta detta ansvar.Skolan bör också kunna ge föräldrar stöd och råd om barns inlärningsprocessgenom exempelvis temakvällar om läs-, skriv- och matematikinlärningeneller genom att erbjuda stöd för föräldrar som läser läxor med sina barn. IEngland har man bl.a. erbjudit föräldrar till barn med läs- och skriv-svårigheter utbildning, mot att föräldrarna åtar sig att ge sina barn medvetetstöd i deras läsutveckling. Möjligheterna att stimulera en liknande verk-samhet vid svenska skolor bör övervägas. Detta bör ges regeringen till känna.I när människor vill ta mer ansvar, få större möjlighet att välja ochbestämma mer själva, måste detta också gälla skolan. Föräldrar är de sombäst känner sina barn och deras behov. Det är därför naturligt att dessa gesmöjlighet till ökat inflytande i skolans arbete. Av skolan bör detta betraktassom en resurs som bättre ska tas till vara än i dag.I ett större perspektiv är det av stor vikt att många människor är med omatt utforma den offentliga verksamheten. På så vis ökar känslan av ansvar,delaktighet och samhörighet i samhället.Att ha många vuxna till hands i skolan är viktigt inte minst för attmotverka våld och mobbning. Enligt undersökningarså visar det sig att överst på elevernas önskelista står fler engagerade vuxna iskolan som har tid att prata och fråga hur man har det och som vågar ingripamot mobbning. Det har visat sig att de skolor som arbetat med bl.a. vuxetkamratstöd i skolan har varit lyckade och mött barnens och ungdomarnasbehov av vuxenkontakter.7.5 Kultur i skolanDe nedskärningar som också drabbat skolan har ocksåinneburit stora påfrestningar på den kulturella verksamheten. Störrebarngrupper, större klasser samt mindre personal och ekonomiskamöjligheter har gjort att barnens kontakt med kulturaktiviteter saknas påmånga håll. Besöken på konsthallar, museer, bibliotek och inköp avteaterföreställningar har minskat. Besparingar har också drabbat depraktiska och estetiska ämnena i skolan.Centerpartiet vill framhålla vikten av kulturverksamhet i skolan. Det ärdärför positivt att regeringen i budgetpropositionen lyfter fram kulturen iskolan och kommer att tillsätta en arbetsgrupp för detta.Den skapande verksamheten är en oundgänglig del av utbildningen. Deninnebär att barn får tillfälle att utveckla sina förmågor och också en möjlighetatt få utlopp för känslor som annars kan vara svåra att uttrycka. Skapandeverksamhet bör vara en integrerad del av alla barns skolgång.Den kulturella verksamheten i skolan bör också syfta till att stärkaelevernas identitet och trygghet i sin egen kultur. Interaktion med detomgivande samhället och den lokala kulturen bör i detta sammanhangbetonas.Estetisk verksamhet kan också vara en metod för annat lärande.Regeringen lyfter i budgetpropositionen dansen som ett inslag i skolan.Dramapedagoger kan spela en viktig roll för hela skolan.Musiken har länge dominerat många ungdomars kultur- och fritidsliv bådevad gäller att lyssna och att själva musicera. Här har våra musikskolor haften stor betydelse för barns musicerande. Nära hälften av alla barn mellan 9och spelar ett instrument. Bredden på musikundervisningen i Sverigesägs vara enastående i världen. med minskad verksamhet imusikskolan börjar nu utvecklingen vända. Kommunerna har ett stort ansvaratt stödja och erbjuda så många barn som möjligt att ta del avverksamheten.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av hur skolans resurser används,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om individuella studieplaner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bred överenskommelse om betygen,4. att beslutar om sådan ändring av skollagen att denationella proven blir obligatoriska fem,5. att beslutar om sådan ändring av skollagen attutvecklingssamtalen fem skall resultera i en skriftligsammanfattning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av kursplaner och läroplaner för attstärka läs- och skrivfärdigheterna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om best practices,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om diagnostiska prov för att tidigt upptäcka läs- ochskrivsvårigheter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell kampanj för ökat läsande,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvaret för skolan i en ny skollag,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt ledarskap i skolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel skoltid,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett lärarcertifikat,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om specialisttjänster i skolan,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om disciplinära åtgärder,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om professurer i didaktik,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de nationella skolinspektörerna,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt kvalitetsinstitut,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om specialskolorna,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskolorna,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidig diagnostisering,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för jämställdhet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om praktisk arbetslivsorientering,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nollvision för mobbning,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att all personal skall vara skyldig att rapporteraförekomst av mobbning till rektor,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning för föräldrar.Stockholm den 26 oktober 1998Lennart ()()()()()()