mot · GM02K350 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K350av ()Kommunala bolagUnder senare år har märkts en förändring i kommunernasverksamhet. Flera kommuner har börjat sälja tjänster ochvaror på marknader som tidigare enbart de privata företagenvar verksamma på. Av flera skäl inger detta oro. För detförsta konkurrerar kommuner och privata företag ofta inte pålika villkor. Kommunerna har konkurrensfördelar, främstbeskattningsrätten som ger en i princip obegränsad tillgångtill kapital. För det andra innefattar näringsverksamhet alltidrisker, kommunmedlemmarnas tillgångar kan gå förloradegenom kommunens företagande. Förluster i kommunalabolag kan då äventyra resurser till kommunalkärnverksamhet som vård, omsorg och skola.Idag finns ca 1 500 helägda och 800 delägda kommunala bolag. Mångagånger är konkurrensen mellan dessa bolag och privata bolag osund. Drygthälften av anmälningarna till riktar sig mot kommuner,landsting och statliga organ.Kommunal näringsverksamhet i bolagsform ska undvikas i möjligastemån. Det kan dock finnas undantag. Kollektiva nyttigheter som exempelvisel- och vattenförsörjning kan bedrivas i affärsform.Dagens kommunallag är inte tillräcklig för att precisera hur långt denkommunala kompetensen sträcker sig. menar att reglernapå detta område måste ses över för att kunna skärpas och tydliggöras.Kommunallagen medger inte att kommunerna driver kommersielltföretagande. Den godkänner bara sådan näringsverksamhet somär allmännyttig och som drivs utan vinstsyfte. För all verksamhetgäller dessutom att den skall tillgodose ett intresse inom kommunen. Dessabegränsningar gäller också kommunala bolag.Under senare decennier märks två tendenser, att kommunala bolag somdriver näringsverksamhet har ökat kraftigt i antal, samt att i mångakommuner och landsting ingår bolagen i koncerner.Koncernbildningar sker ofta av skattetekniska skäl och medger möjligheteratt kvitta vinster och förluster mellan bolagen och på så sätt minska skatten.Denna typ av transaktioner regleras inte i kommunallagen eller i annanoffentligrättslig lagstiftning. Egentligen är det ett underbetyg åtskattesystemet när det allmänna skatteplanerar åt sig självt.Kommunallagens bestämmelser om offentlighet försvåras närverksamheten drivs som bolag. Den offentligrättsliga lagstiftningen förlorar istyrka eftersom bolagens verksamhet även påverkas av aktiebolagslagen.Denna gråzon är mycket olycklig. Aktiebolagslagen tillkom för att reglera enhelt annan typ av verksamhet än den som bedrivs av flertalet kommunalabolag.Den nu gällande kommunallagen, som började gälla , reglerarvissa insynsregler till gagn för allmänhet och beslutsfattare. I de fallinsynsmöjligheterna begränsas i kommunala bolag så beror det främst påbrister i kommunens egna beslut om bolaget i fråga. Det är viktigt attkommunfullmäktige och i förekommande fall beslutarom en bolagsordning som tillgodoser insyns- och kontrollmöjligheterna.Regeringen bör ta initiativ till en uppföljning och kartläggning av hurkommuner och landsting följer kommunallagens anda i fråga om kommunalabolag. Det handlar bl a om osund konkurrens med näringslivet och möjlig-heten till insyn i bolagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en restriktiv syn på näringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av kommunallagen beträffande kommunala bolag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppföljning och kartläggning av kommunala bolag.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()