mot · GM02N335 · 1998-10-28 00:00:00 — Ettexempel är att regeringen () tvingats utfärda enförordning som förbjuder att regionalt utvecklingsstöd utbetalas inom deområden i , som godkänts av som s.k.strukturomvandlingsområden. Detta innebär allvarliga problem förindustriorter i bl.a. Bergslagsregionen och en oacceptabel inskränkningav den nationella beslutanderätten till men för den regionalautvecklingen. Regeringen måste verka för att åstadkomma en förändring.I det bekymmersamma läge som många kommuner i stödområdet befinnersig i på grund av arbetslöshet, utflyttningar och överflyttningar avverksamhet från staten, uppstår det ofta en direkt jakt på EU-stöd till olikaprojekt. Det är viktigt att i detta sammanhang framhålla att risken finns att"Brysselanpassningen" betyder att man tar alltför litet hänsyn till lokalaförutsättningar. För att klara av att medfinansiera projekt finns risk att manundandrar medel från "ordinarie" verksamhet. Dessutom kan, på grund avprojektregler, projekttiden bli alltför kort. Viskulle, för att förhindra den här typen av missgrepp, vilja se en utredning ommöjligheten att släppa in privat finansieringsverksamhet, som medfinansiäreri samband med näringslivssatsningar.När nu målområdena kommer att förändras blir det alltmer viktigt attregionerna tar ett regionalt helhetsansvar. T.ex. kommer och gles-bygdskommunen att hamna i samma målområde. Här får inte alltintresse tippa över mot den starka kommunen Umeå.10 Glesbygds- och landsbygdspolitik I den framtida politiken får man inte bara se till problem och brister utani stället se till landsortens möjligheter. Utan engagemang och en starktilltro till den egna förmågan och den egna ortens möjligheter hjälper detinte med stöd. Från statens sida måste man lära sig att ta till vara ned-ifrån-och-upp-perspektivet. Det är först då som man kan få optimal ochkreativ användning av de offentliga resurserna. Det är till exempel heltotillfredsställande att landsbygdsstödet är så ojämlikt fördelat urkönsperspektiv. I budgetpropositionen på utgiftsområde 19, Regionalutjämning och utveckling, kan man utläsa att av detta stöd beräknas 70 %gå till manliga företagare, medan av arbetstillfällenaberäknas gå till kvinnor!För att få full effekt av glesbygdpolitiken är en avsektorisering av storadelar av den offentliga sektorn en nödvändighet, här mer än annorstädes.Utredningen pekar på de kvaliteter som finns i de små kommunernatrots ett tufft 1990-tal:- relativt måttliga kostnader för bristerna i det sociala försäkrings-systemet,- ett bra förenings- och fritidsutbud tack vare ideellt arbete och närhetentill naturen,- ett kulturutbud där invånarna själva ofta deltar,- att kommunerna samarbetar med byalag, hembygdsföreningar m.fl.,- en relativt väl fungerande äldreomsorg i små enheter,- samt att barn och ungdom oftare finns i ett positivt socialt sammanhangvia släkt, grannar och skola.Dessa positiva möjligheter måste bevaras och kunna erbjudas till flermänniskor. Skapas det bara långsiktiga, uthålliga lösningar, som ocksåöppnar för eget agerande, vad gäller arbete och service skall detta intevara någon utopi. Men då måste också det lokala inflytandet öka. Enbygds initiativrätt, dvs. rätten att beskriva problem och lösningar, börgälla frågor som rör det lokala samhällets utveckling kring just arbeteoch service.- Resurser bör avsättas för att utveckla den nya politiker- ochplanerarrollen. föreslår ett utbildningsprogram fördialoginriktade förhållningssätt, som skall bygga vidare på erfarenheternafrån hittillsvarande satsningar såsom 90-talets byapolitik, Kvinnor,Omsorg, Demokrati (KOD), Leader etc. Särskilt ungdomars och kvinnorssätt att driva påverkansarbete skall uppmärksammas. Metoder ochredskap för ökat lokalt inflytande måste utvecklas, så att nya former föratt organisera verksamheter fångas upp och den demokratiska processenkan garanteras.- Kommunerna bör uppmuntras till att i bred samverkan med bygde-representanter och lokalt näringsliv upprätta och genomföra kommunalalandsbygdsprogram.- Den entreprenörsanda som finns i många gles- och landsbygder kanutvecklas vidare. Detta bör ske redan i . Skolans roll i detlokala samhällets utveckling kan förstärkas genom en ökad integreringmed bl.a. lokalt näringsliv.- FoU-resurser bör avsättas dels för att utveckla småskaliga kretslopps-system, dels för att utveckla bioteknisk småskalig produktion. Detta börske på plats i glesbygden.- Skogsvårdslagen bör ändras, så att det vid fastighetsöverlåtelser inte gåratt avverka förrän man fått lagfart. Förbud av ransoneringsskäl bör kunnaske vid slutavverkning även på fastigheter understigande 100 ha.- Kooperativt företagande och mikroföretagande bör få ökad uppmärk-samhet eftersom de attraherar kvinnorna. De sista fördomsfulla resternavad gäller rådgivning, kreditgivning och regelverk vad gäller kooperativverksamhet måste försvinna.- Stimulera möjligheten att ta fram lokala servicestrategier i samarbetemellan offentlig verksamhet, byutvecklingsgrupper och näringsliv.Dessa förslag bygger i stort på synen att myndigheterna gör verktygentillgängliga. Rätt redskap behövs för att stärka individers och företagsförmåga att möta det nya arbetslivet och framtidens marknader; hjälp tillsjälvhjälp är parollen. Helt avgörande för landsbygden är att kvinnornastannar kvar, åtminstone av landsbygdsstödet bör tillfalla kvinnorsföretagande och skapande av nya arbetstillfällen. Detta bör gesregeringen till känna.I den kommande regionalpolitiska utredningen menar attanslaget måste vara att utgå från de punkter vi skisserar här ovanför.Vad gäller har vi tidigare pekat på jordbrukets betydelse förlandsbygden, en mycket viktig del av näringsliv. I samband med diskuterar skärgårdens problem bör man även ta ställning till vårttidigare förslag att betrakta som en "öregion". haräven föreslagit att bl.a. skall få bli en s.k. fri region.Den småskaliga turistutbildningen är bra, men som vi skriver i dennäringspolitiska motionen i allmänna motionstiden anser vi attturistnäringen behöver förstärkas och utvecklas ytterligare. liggerfortfarande långt efter sina nordiska grannar vad gäller satsningar på attsprida att reklam och turistinformation.Obalansen vad gäller universitetsutbildning är markant till glesbygdensnackdel. För att utveckla ett allsidigt näringsliv och höja kompetensen motmer kunskapsintensiva företag i glesbygden måste denna obalans minskas.Vänsterpartiet föreslår en utredning kring möjligheterna att reducerastudielånen för högskoleutbildade som yrkesutövning flyttartill t.ex. stödområde 1.11 JämställdhetsexperterVänsterpartiet har tidigare motionerat om att det skall finnasjämställdhetsexperter på heltid vid varje länsstyrelse. Vi upprepar härvårt krav. har ett antal länsstyrelser minskat sina resurseroch jämställdhetsexperterna arbetar inte längre heltid medjämställdhetsfrågor. Minst ett län har avvecklat tjänsten och köper istället resurser från närliggande länsstyrelse. Det innebär att enjämställdhetsexpert arbetar över flera län. De minskade resurserna tilljämställdhetsexperterna kan inte förklaras av att behovet minskat eller avatt situationen för kvinnorna i länet har förbättrats mätt i andel avregionalpolitiskt stöd eller andel nystartade företag. Det handlar heltenkelt om en nedprioritering av jämställdhetsområdet.Länens jämställdhetsexperter bör ges utökade befogenheter och resursergenom att tilldelas en tillsynsfunktion, analogt med vad som finns inomandra sektorer som räddningstjänst och socialtjänst. omfatta att alla företag som får regionalt företagsstöd har enjämställdhetsplan och att medverka till att jämställdhetsmärka företag,universitet, kommuner och andra offentliga institutioner i länet. Vad somovan sagts om jämställdhetsexperter bör som sin mening geregeringen till känna redan nu inför arbetet med budgetpropositionen år2000.11.1 Nationella och regionala resurscentrum (NRC), (RRC)Enligt har resurscentrum över hela landet bidragit till att antaletkvinnor som startat eget företag ökat. Detta bidrar till en mer jämställdoch ökad regional balans.Vänsterpartiet anser att verksamheten bör utvecklas och garanteras enlångsiktig finansiering för att man skall kunna planera och genomföra sinaprojekt med såväl kortsiktiga som långsiktiga målsättningar. Det är rimligtatt garantera kvinnor åtminstone en viss del av de regionalpolitiska medlen.Länsstyrelsen är huvudman för regionala resurscentrum (RRC) och bördärför ansvara för basverksamheten. Kommunerna bör på motsvarande sättvara huvudman för lokala resurscentrum. Vad som ovan sagts om enutveckling och långsiktig finansiering av nationella och regionalaresurscentrum bör som sin mening ge regeringen till känna införbudgetpropositionen år 2000.12 Kvinnor i regionalpolitikenDet är viktigt att kvinnor får del av de regionala medlen och attjämställdhetspolitiken integreras i det regionalpolitiska fältet. I daguppfylls inte de regler som föreskriver en viss könsfördelning inomexempelvis det regionala företagsstödet. Andelen kvinnliga företagaresom får regionalt företagsstöd kan vid vissa länsstyrelser vara mindre än10 %. En helt oacceptabel snedfördelning, som om den fortgår riskeraratt permanenta den könssegregerade arbetsmarknaden. Det är viktigt attbryta denna snedfördelning. föreslår att det regionalaföretagsstödet skall riktas i lika stor omfattning till kvinnor som till män.Detta som ett incitament för länsmyndigheterna att utveckla metoder ochsamverkansformer som stimulerar och lyfter fram kvinnligt företagande.Länsstyrelserna skall redovisa fördelningen av stödet och i de fallde misslyckas med att nå upp till målet, skall de presentera ettåtgärdsprogram för att höja kvinnors andel av företagsstödet.Kvinnorepresentationen i statliga myndigheter på regional nivå har ökatmarkant, men i något lägre takt än på den centrala nivån. Skillnaden mellanlänen och mellan olika typer av organ är mycket stora. växer det framnya samverkansformer i regionalpolitiken - inte minst de nya "frilänen"-men också i samverkansformer, där de regionala tillväxtavtalen innebär attnya beslutsgrupper bildas. För att kvinnor skall garanteras en rimligrepresentation i regionala beslutsgrupper föreslår att kvinnorskall vara representerade med . Inte minst erfarenheterna frånsammansättningen av de lokala arbetsförmedlingsnämnderna talar för attregeringen bör ge klara anvisningar om beslutsorganens könssamman-sättning. föreslår att länsstyrelserna får i uppdrag attkartläggaoch utveckla en länsstrategi för att säkra kvinnors rätt till arbete och rimligalivsvillkor.13 RiskfinansieringVid enkäter med företagare i de speciellt utsatta regionerna framträdermycket tydligt brister när det gäller riskkapitalförsörjningen. Problemetgäller såväl etablerade som nystartade företag. Det visar sig att störredelen av det riskkapital som finns på marknaden söker sig tillstorstäder och universitetsorter. anser dock att dessabehöver kompletteras med regionala fonder och börser för att få engaranti för att alla regioner kan få tillgång till riskkapital.Tyvärr finns det en benägenhet att de placerare som finns påmarknaden i alltför stor utsträckning söker sig till de traditionellabörsföretagen, även om de finns ute i landet och inte i . Allaregioner behöver sina marknadsplatser. En möjlighet är att upprätta regionalafonder, som har en större lokalkännedom och förhoppningsvis en störreuthållighet i investeringarna.De flesta finansiella organisationer är belägna i . Delvis hardetta historiska förklaringar (man var tidigare tvungen att finnas påStockholms Fondbörs rent fysiskt för att utföra transaktioner). Det finnsbland småföretag utanför en definitiv motvilja att vända sig tillfondkommissionärer i för att söka externt ägarkapital.Småföretagarna vänder sig i stället till det nätverk som ligger närmast:banker, kommuner, företagarföreningar och länsstyrelser. har påsenare tid bidragit med medel till småföretagsbörser för att stimulera nyaföretag. Vi föreslår att man undersöker möjligheterna att vidga dessa insatsertill fler aktörer ute i landet.I tidigare regionalpolitiska motioner har lagtförslag om en särskild fond av samma typ som Norrlandsfonden förBergslagen.Strukturomvandlingen har drabbat regionen hårt. Storindustrier och mindrebruk har i många fall lagts ner och övergivit många orter. I en del fall harnäringslivet kunnat förnyas och småföretag inom olika branscher kunnatetableras. Men detta har skett i alldeles för liten omfattning. Problemen kanavläsas på många sätt bl.a. genom negativ befolkningsutveckling, ålders-sammansättning, mycket hög arbetslöshet, högt ohälsotal med storomfattning på förtidspensioneringar samt låg utbildningsnivå. På samma sättsom Norrlandslänen har en fond för utveckling av infrastruktur ochinvesteringar, nyföretagande och kompetenshöjande insatser menar vi attdenna region bör tillföras motsvarande resurser.14 1-öring på vattenkraftenVänsterpartiet har upprepade gånger föreslagit att en del av vinsternafrån vattenkraftsproduktionen skall återföras till de producerande länen.Motsvarande per kWh från vattenkraft producerad i de norraskogslänen skulle ge . börregeringen lägga ett förslag om återföring av vattenkraftsvinster tillsamhällsinvesteringar i de producerande länen.15 Förslag till mer flexibel medelsanvändning påregional nivå15.1 Friare användning av arbetsmarknadsmedelVänsterpartiet har under en följd av år kritiserat överbelastningen avarbetsmarknadspolitiken som blivit en följd av den ekonomiskapolitikens inriktning och starka nedskärningar inom offentlig sektor. Istället för att vara tillväxtsskapande genom att den aktivaarbetsmarknadspolitiken samverkar med expansiva näringspolitiskainitiativ har regeringen låt