mot · GM02So456 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So456av m.fl. (m)HandikappolitikenInledningModerata samlingspartiet har avvisat samtliga deförsämringar som den socialdemokratiska regeringenföreslagit och drivit igenom och som drabbat defunktionshindrade . Vi har försvarat defunktionshindrades situation även i tider av mycketansträngd ekonomi. Vi har i praktisk handling visat att vimenar allvar när vi säger att människor som behöver detoffentligas stöd och omsorg alltid skall garanteras detta.Det är en klar kontrast mot socialdemokraternas ständigt vackra ord när detgäller de funktionshindrade och den bistra verklighet som alltflerhandikappade upplever just på grund av de försämringar som genomförts desenaste åren. "Vi har gjort mycket som skadat många människor" - citatet kommer frånen intervju med statsminister i . Det ärett uttryck för hur socialdemokratisk besparingsstrategi haft sin tyngdpunktpå de människor som har störst behov av stöd. De besparingar olika(s)-regeringar genomfört både och efter 1994 har slagit hårdast ochutan urskiljning mot de allra svagaste individerna i samhället. Att få balans ivårt lands ekonomi är det enda sättet att skapa förutsättningar för envälfärd värd namnet och det är ledstjärnan i det moderata arbetet. Men trotsett ekonomiskt allvarligt läge har vi moderater avvisat förslag frånregeringen som - om de genomförts hade - försämrat de funktionshindradessituation.Moderata samlingspartiet vill i stället begränsa skatteuttaget för svenskafolket så att den övervägande delen av inkomsttagarna kan leva på sin lönutan bidrag och subventioner och att de grupper som på grund av sjukdomoch handikapp har behov av stöd skall tillförsäkras rimlig och med andragrupper jämförbar levnadsstandard.Vi moderater har förslag på omfattande besparingar i de offentligautgifterna. Men, det handlar om ersättningsnivåer i socialförsäkringen förmänniskor som arbetar och kan påverka sina utgifter på ett helt annat sätt änt.ex. funktionshindrade och äldre. Besparingarna vägs dessutom upp av våraförslag till skattesänkningar. Vi höjer inte bidrag. Vi sparar på företagsstöd,partistöd, presstöd och AMS-åtgärder som tränger undan riktiga jobb. Viavvisar kärnkraftsavvecklingen och vi vill inte använda skattebetalarnaspengar till att finansiera kommunala förlustföretag. I stället prioriterar vistödtill dem som är mest utsatta och som har minst marginaler. Enfunktionshindrad person skall inte behöva bekymra sig om sin rätt tillassistans.Staten och kommunerna måste koncentrera sitt stöd till dem som behöverdet allra bäst. Vi vill återställa handikappreform. Vi vill införa enfrivillig läkemedelsförsäkring med ett starkare högkostnadsskydd för attlindra bördan för de långtidssjuka, medan andra som är friskare och har detlite bättre i stället måste räkna med att betala något mer. Därför vill vi ocksåförstärka högkostnadsskyddet vid tandvård. Vi vill reformera avgiftssystemetinom äldre- och handikappvården så att avgifterna håller sig inom ramen förrimliga förbehållsbelopp. Vårt förslag om avdragsrätt för hemnära tjänsterinnebär också en förbättring för såväl äldre som funktionshindrade, som gesökade möjligheter att om man så önskar själv ordna den service man behöveroch ha rätt att dra av kostnaderna för detta.Nu vrids utvecklingen tillbaka genom att en tillväxthämmande högskatte-politik satts i högsätet. Den vänsterpopulistiska ekonomiska politik somregeringen driver drabbar de svagaste i samhället. Vi vill ändra på det.Moderat handikappolitikSkälen till vår förda politik för trygghet för alla i samhälletär flera. Behovet av att finansiera statsfinanserna har varitoch är fortfarande mycket stort. Vi kan dock inte accepteraatt de personer som har störst behov av den offentligasektorn i den socialdemokratiska politiken alltid skall få tadet största ansvaret. Till skillnad från socialdemokraternaanser vi att det är de människor som inte drabbats av ettfunktionshinder som skall ta ett större personligt ansvar.Genom exempelvis karensdagar och bibehållen 75-procentigersättningsnivå inom t.ex. sjukförsäkringen, kombinerat medskattesänkningar riktade mot särskilt låg- ochmedelinkomsttagarna, skapas ett utrymme till att värnaomsorgen om framför allt våra äldre och funktionshindrade.Vi vet att det finns en bred uppslutning kring detta sätt att fördela denoffentliga sektorns utgifter. Det kan t.ex. inte vara rimligt att en genom-snittlig socialbidragstagare betalar mer i skatt än vad hon eller han får ibidrag.Stödet till funktionshindrade skall vara mångsidigt och anpassas till denenskildes särskilda förutsättningar. Den funktionshindrade skall ha möjlighetatt påverka sin egen situation, t.ex. genom att kunna välja vårdpersonal,omsorgsform och hjälpmedel. I missförstådd jämlikhetssträvan ansersocialdemokraterna att alla människor är "lika" även på det sättet att alla harsamma behov, som om alla vore stöpta i samma form. Kommunaliseringenav assistansersättningen är ett sätt att bakvägen minska valfriheten ochlikforma stödet.Vi har föreslagit att lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade(LSS) och lagen om Assistansersättning () återställs till vad som gälldeföre de av socialdemokraterna genomförda försämringarna.Vi moderater ser det fullständigt självklart att människor med funktions-hinder är individer med varierade och särpräglade behov och önskemål. Detvar också den bärande grunden handikappreform. Det ärbehovet som skall avgöra vad som är hjälpmedel, inte hur hjälpmedlet ärkonstruerat, inte om det betraktas som avancerat eller enkelt, inte om det ärdyrt eller billigt.Moderna hjälpmedel är för många människor skillnaden mellan ett liv ipassivitet och invaliditet eller möjligheten att leva ett så normalt liv sommöjligt. Därför är det allvarligt när den offentliga sektorns monopol inteklarar av att underlätta livet för landets handikappade. Vi vet också att väntanpå hjälpmedel riskerar att försvåra en invaliditet, men väntan kan också ledatill depressioner och arbetsoförmåga. Därför måste alla vägar prövas för attkomma till rätta med dagens kösituation och brist på flexibilitet inomhjälpmedelsområdet.I dag ser vi hur socialdemokratiskt styrda kommuner och landstingrekommenderar sina medlemmar att inte längre tillhandahålla vissaprodukter som hjälpmedel. Mångfald och valfrihet är inte monopolorganisa-tionernas styrka.Vi anser också att medmänniskors personliga engagemang gör denfunktionshindrades liv rikare och ökar tryggheten. Därför vill vi att frivilligtsocialt arbete med handikappade skall stödjas och uppmuntras.Alla funktionshindrade skall ges möjlighet till eget boende, anpassat till deegna behoven.Socialdemokraternas svekmot de funktionshindradeDet var som socialdemokraterna inledde sinpolitik mot de allra svagaste. I samband med denekonomiska vårpropositionen som presenterades den 10 aprilredogjorde regeringen för vilka åtgärder den tänkte vidta ochsom riktades mot framför allt funktionshindrade. För att geen heltäckande bild av den socialdemokratiska politiken motde svagaste har vi valt att sammanställa detta i denna motion.Försämringarna för de funktionshindrade är de kanske mest uppenbara ochupprörande.Målet för socialdemokraternas besparingar är och har varit lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen om assistans-ersättning (). Två reformer som den moderatledda regeringen infördeden 1 januari 1994.De bärande tankarna bakom reformen var valfrihet, självbestämmande,integritet och att väsentligt underlätta det dagliga livet för de funktions-hindrade.Socialdemokraterna har med oro sett hur LSS- och LASS-lagarna inneburitatt ansvaret flyttats från politiska sammanträdesrum till de enskildaindividerna. Denna oro medförde att regeringen snart började presentera denena försämringen efter den andra som successivt har gröpt ur de funktions-hindrades trygghet.På den socialdemokratiska regeringens förslag beslutade våren1996 att rätten till personlig assistans under skoltid och vid vistelse pådagcenter skulle avgränsas. Kommunerna fick ansvaret för den personligaassistansen . I numera vanlig ordning kompenserades intekommunerna för den ökade kostnaden.I påpekade vi moderater att det fanns en uppenbar risk attenskilda funktionshindrade skulle hamna i kläm mellan försäkringskassanoch de enskilda kommunerna. Farhågorna avfärdades, men det går attkonstatera att de i högsta grad var välgrundade. Runt om i landet drabbasbarn och ungdomar som har funktionshinder av att det nu finns två olikahuvudmän för LSS-lagen. Detta är oacceptabelt.Genom riksdagsbeslut övervältrades finansieringsansvaret förde första tjugo timmarnas assistansersättning på kommunerna, utan att dessakompenserades till mer än två tredjedelar. Det kan bara ses som ensmygkommunalisering. Oron sprider sig nu bland de funktionshindrade attderas rätt att fritt välja sina personliga assistenter successivt skall minska.Fr.o.m. har assistansersättningen schabloni-serats och sänkts. En högre assistansersättning kan erhållas efter "särskildprövning" och först efter åberopande av särskilda skäl. Detta innebär att denfunktionshindrade skall vända ut och in på sitt liv och bland annat uppge hurlång tid ett toalettbesök beräknas ta. De funktionshindrade med de störstabehoven i form av behov av hjälp dygnet runt och välutbildade assistenter ärde som drabbas hårdast av denna politik.Funktionshindrade som bor i handikappanpassade lägenheter kommer ifortsättningen inte att få särskilt ekonomiskt stöd. I en interpellationsdebattvåren 1997 medgav biträdande socialministern att resultatet av dettaantagligen blir att dessa personer får söka socialbidrag eller flytta från sinaspecialanpassade lägenheter för att klara ekonomin. Vi kan inte se att detta ären åtgärd som underlättar de funktionshindrades dagliga liv. Det torde hellerinte resultera i ökad självkänsla.Regeringen har vidare föreslagit en rad andra mindre, men för enskildabetydelsefulla, försämringar direkt riktade mot de funktionshindrade. Vi kantill exempel inte förstå varför socialdemokraterna i det närmaste har halveratstödet till rekreationsanläggningar för funktionshindrade barn och ungdomaroch varför man mitt under ett verksamhetsår kraftigt minskadestimulansbidragen till rehabilitering av funktionshindrade.Vi moderater har varit motståndare till de försämringar som social-demokraterna har genomfört riktade mot de funktionshindrade, eftersom vianser att det offentliga har en självklar skyldighet att värna människor sominte klarar sin försörjning eller livsföring i övrigt utan hjälp och bistånd. Ivårt budgetförslag har vi därför anslagit mer änregeringen. Dessa extra resurser skall bl.a. gå till att återställa de för-sämringar som socialdemokraterna genomfört i LSS- och LASS-lagarna. Vivill också satsa på ett särskilt bostadsstöd till funktionshindrade som bor idyrare handikappanpassade lägenheter, höja stödet till kolloverksamhet förfunktionshindrade barn och ungdomar samt ge kommuner och landsting ettstimulansbidrag för att uppmärksamma en dold handikappgrupp- de psykiskt funktionshindrade. ges i vårt förslagockså ett extra anslag för att kartlägga hur kommunerna följer upp sitt ansvargentemot de funktionshindrade.Förslag för trygghet åt allaMånga medborgare med funktionshinder lever underknappa ekonomiska förhållanden. De gravtfunktionshindrade som, direkt efter att vårdnadsbidragetslutat utgå, blir förtidspensionerade är i ekonomiskthänseende extra utsatta. De kommer förmodligen aldrig attgenom eget arbete och egna insatser i någon störreutsträckning kunna påverka eller förbättra sina ekonomiskalevnadsvillkor.Dessa medborgare behöver mer än andra en särskild trygghet i de olikasamhällsstöden. Stöden måste utformas så att de garanterar rimligalevnadsförhållanden och ekonomiska villkor. De måste också vara såkonstruerade att respekten för individen och dennes mänskliga värdighetsätts i förgrunden. Socialbidrag är inte avsett att vara till för att täckalivslånga försörjningsbehov. Möjligheten att erhålla socialbidrag skall sessom ett yttersta skyddsnät av förhållandevis tillfällig karaktär.Nedan redovisar vi några av de förslag vi har vad gäller förbättringar förfunktionshindrade. Vi har i en särskild anslagsmotion avsatt 1,5 miljarderkronor för att återställa de försämringar som social-demokraterna genomfört vad gäller särskilt LSS- och LASS-lagarna.Bidragsberoende eller tvångsflyttMånga gravt fysiskt funktionshindrade har en relativt storbostadsyta och särskilda anpassningar i bostaden. Det kanvara behov av en större lägenhet än normalt för att kunnaförflytta sig med rullstol eller för att utrymme krävs för atten personlig assistent skall kunna övernatta i bostaden. Detkan också gälla särskilda lyftanordningar och andraanpassningar i bostaden. I allmänhet uppstår därmed enhögre hyreskostnad än vad som anses skäligt enligt denuvarande reglerna för bostadstillägg för pensionärer. Detstatliga bostadstilläggssystemet tar inte hänsyn till dennagrupps speciella behov och förutsättningar.När staten 1998 fullt ut tar över bostadstillägget för pensionärer kommeralternativen för många gravt funktionshindrade att vara att antingen leva påsocialbidrag eller att flytta från en handikappanpassad och ändamålsenligbostad. Det kan aldrig ha varit avsikten att någon människa, även om detföreligger ett gravt bestående funktionshinder, skall behöva vara hänvisad tillatt leva på socialbidrag under i princip hela sitt vuxna liv.Slutsatsen måste vara att bostadstilläggssystemet skall konstrueras så attingen funktionshindrad medborgare skall behöva leva med den ständiga oronoch pressen att vara utlämnad till socialbidrag för att klara av att betala sinbostadshyra.Socialdemokraterna tycks inte anse att detta är något problem utanhänvisar till att det är fråga om ett kommunalt ansvar. Denna hänvisning skertrots att staten tar över ansvaret för bostadstillägget och trots att det ärhögahyror för handikappanpassade bostäder som är huvudproblemet. Vi hartidigare föreslagit detta och anslagit för det. Vi upprepardetta i särskild anslagsmotion 1998/99:Sf269 av m.fl. (m).Funktionshinder och den nyateknikenDe , inte minst genom IT-utvecklingen,förändras nu bilden av funktionshindrade. Allt fler ungafunktionshindrade accepterar inte att betraktas som "offer"och personer som alltid skall tas om hand genom särskildastöd på arbetsmarknaden, förtidspensioner eller andraoffentliga stöd. De vill ges en rimlig chans att visa att defaktiskt kan klara av avancerade arbeten trots en syn- ellerhörselskada eller att man är bunden vid en rullstol.De senaste åren har IT-utvecklingen gått nästan ofattbart snabbt. Nyamöjligheter öppnar sig . Genom de olika mjukvaruprogram somfinns på dataområdet har särskilt unga funktionshindrade getts möjlighet tillett rikare fritidsliv som nya arbetsmöjligheter har öppnat sig.I utvecklades ett program som heter IRC. Detstår för "Internet Relay ". Principen bakom detta program är att manansluter sig till en server någonstans i världen och kopplar upp sig mot etttusental olika kanaler. På IRC samlas hundratusentals människor frånvärldens alla hörn och diskuterar allt mellan himmel och jord.Kommunikationen går snabbt - det handlar . Det är iprincip som att prata i en vanlig telefon. Skillnaden är att man skriver iställetför att tala med varandra. Man byter dataprogram (s.k. freeware- ellershareware-program, det vill säga antingen dataprogram som är helt gratiseller program som är tekniskt tidsbegränsade), diskuterar gemensammaintressen och, minst lika viktigt, knyter kontakter. Genom att alla befinnersig på IRC på exakt lika villkor spelar ett eventuellt funktionshinder ingensom helst roll. IRC (det vanligaste mjukvaruprogrammet kallas "Mirc")uppdateras ungefär och får ständigt nyafinesser och möjligheter. Dessutom har funktionen med JAVA-baseradeprogram blivit allt vanligare . JAVA kan enkelt beskrivassom ett förenklat programeringsspråk, vars uppgift är att t.ex. få flera mindreprogram att tillsammans lösa en återkommande uppgift, exempelvis ettkommunikationsprogram liknande IRC. Genom JAVA kan man kommunice-ra direkt på Internet och behöver inte "ladda ner" särskilda program.Vilken teknik man än använder och hur snabbt utvecklingen än går finnsdet en gemensam nämnare för Internet och den nya IT-tekniken: människorblir accepterade och respekterade som just människor, inte som någon medeller utan ett funktionshinder. har den nya tekniken ett gemensamtoch viktigt mål, nämligen att programmen skall utformas så användarvänligtoch enkelt som möjligt som de ges allt svårare och allt meravancerade uppgifter att lösa. Detta har avgörande betydelse för samhälletssyn på människor med funktionshinder.Attityden att funktionshindrade alltid skall "tas om hand" kommer attförändras. I stället kommer den nya teknikens möjligheter för funktions-hindrade att få en allt större betydelse. Vi kommer allt mer att återgå till densyn på funktionshinder som rådde och som innebär att ettfunktionshinder i mycket stor utsträckning utgörs av den miljö denfunktionshindrade befinner sig i. Genom att förändra miljön och förutsätt-ningarna minskar funktionshindrets betydelse och den funktionshindradesmöjligheter tas till vara fullt ut. I förlängningen bör denna ändrade syn ocksåinnebära att funktionshindrade ges samma chans på arbetsmarknaden sompersoner utan funktionshinder. Detta är en utveckling som vi anser måsteuppmärksammas och uppmuntras. måste man dock ha klart för sigatt det alltid kommer att finnas människor med funktionshinder som trots allteknik behöver extra stöd och hjälp. Detta stöd skall alltid garanteras och detstår inte i något motsatsförhållande till IT-teknikens möjligheter.Det är en svaghet med IT-tekniken att den t.ex. hindrar mångasynskadade att ta del av utbudet på t.ex. WWW (World ). Mensamtidigt ser vi detta som ett problem som kan lösas på andra sätt. Därför ärdet centralt att forskningen och utvecklingen på IT-området intensifieras medbl.a. de funktionshindrade i allmänhet och de synskadade i synnerhet somsärskilt prioriterad grupp. Detta bör också kunna innebära att IT-tekniken blirän mer användarvänlig även för andra. I detta sammanhang vill vi återigenuppmärksamma att det saknas handledare på landets hjälpmedels-centraler som kan bistå synskadade som har fått datorer som är särskiltanpassade för denna grupp. Det innebär att de synskadade sålunda inte kananvända sina datorer, vilket vi anser är orimligt. Vi vill därför upprepa vårtförslag att regeringen skyndsamt skall återkomma till riksdagenmed förslag på hur bristen på handledare skall åtgärdas.Vi vill också uppmärksamma en annan grupp, nämligen dyslektikerna.Genom den nya tekniken på dataområdet öppnas många möjligheter även fördenna ofta anonyma grupp att få hjälp med sina läs- och skrivsvårigheter.Bara har också flera nya datauppfinningar ochutveckling av dataprogram som skulle underlätta för dyslektiker presenterats.Statsmakten skall inte styra forskningen. Detta är en grundläggandemoderat princip. Det var ju inte heller genom statliga direktiv som t.ex. IRCoch JAVA utvecklades. Däremot har statsmakten en viktig roll sompåtryckare och opinionsbildare gentemot t.ex. dataindustrin och forsknings-institutionerna. En annan oerhört central roll i detta arbete spelar landetshandikapporganisationer. De bör kunna fungera som föregångare och godaexempel. Dessutom är det viktigt att de funktionshindrade själva också finnsmed i utvecklandet av nya program och ny IT-teknik. De vet vilka problemsom finns och kan ha förslag på hur lösningarna bör vara utformade.HjälpmedelEn av de grundläggande förutsättningarna för attfunktionshindrade skall ges en reell möjlighet att leva ett sånormalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag avhjälpmedel. Väl fungerande hjälpmedel kan innebära enväsentligt ökad livskvalitet för enskilda människor.Därutöver kan väl fungerande hjälpmedel medförabesparingar inom andra sektorer av samhället genom attinsatser inom andra områden inte behöver sättas in.Problemet är att de offentliga huvudmännen i princip har monopol påhjälpmedel och som ovan nämnts nyttjas nu det monopolet till begränsningarså att inte behovet styr utan produkten. Genom centralt dirigerade överens-kommelser hänvisas alla med rätt till hjälpmedel till en offentlig huvudman,landsting eller kommun. Detta är kostnadsdrivande på grund av frånvaron avkonkurrens. En anpassning av en bil för en rörelsehindrad som är beroendeav rullstol blir på så sätt ofta dyrare än den behövde varautan att några fördelar vinns trots den högre kostnaden! På så sätt kan alla desom inte har pengar och kontakter komma i kläm, precis som inomsjukvården, när byråkratin inte hänger med och inte sporras att hitta nya ochbättre hjälpmedel. Dessutom rekommenderar alltså de offentliga huvud-männens organisationer dessa att inte tillhandahålla vissa produkter, mång-falden slås ut.Moderna hjälpmedel är för många människor skillnaden mellan ett liv ipassivitet och invaliditet eller möjligheten att leva ett så normalt liv sommöjligt. Därför är det allvarligt när den offentliga sektorn bl.a. till följd avmonopolsituationen inte klarar av uppgiften att underlätta livet för landetsfunktionshindrade. Vi vet också att väntan på hjälpmedel riskerar att försvåraen invaliditet, men den kan också ge depressioner och arbetsoförmåga.Under senare år har den handikappade upplevt en utveckling med en mängdolika regelsystem inom hjälpmedelsområdet. Det har gällt avgifter,hyresavtal, kontakter med upp till fyra olika handläggare för samma personoch rekommenderar t.o.m. att intetillhandahålla vissa hjälpmedel till handikappade. Detta är byråkrati och inteflexibilitet. Därför måste alla vägar prövas för att komma till rätta meddagens kösituation, brist på flexibilitet och valfrihet inom hjälpmedels-området.För att komma tillrätta med dagens problem vill Moderata samlingspartietöppna hjälpmedelsmarknaden och öka möjligheterna för alla i behov avhjälpmedel att få dessa. Detta kommer att ge fler, bättre och billigarehjälpmedel, eftersom konkurrens ger kostnadseffektivitet som dentekniska utvecklingen påskyndasInför en hjälpmedelsgarantiModerata samlingspartiet har under ett flertal år föreslagit atten hjälpmedelsgaranti skall införas. Vi upprepar dettaförslag. Utvecklingen visar att behovet av en sådan garantiökat och vi menar att regeringen nu bör ges i uppdrag attskyndsamt utreda frågan.Förslagets grund är att alla som är i behov av ett hjälpmedel skall garan-teras detta - som möjligheten till val av hjälpmedel öppnas för denenskilde. Den handikappade får ett hjälpmedelskort, en "legitimation", somanger inom vilka områden personen har behov och rätt till hjälpmedel. Inomdetta område bestämmer sedan den funktionshindrade själv. Det skall sessom en fortsättning på den valfrihetsrevolution som den borgerligaregeringen inledde i form av t.ex. skolpeng och vårdgaranti.Vi föreslår därför att verksamheten på landstingens hjälpmedelscentralerkompletteras. En möjlighet för dem som har rätt till hjälpmedel och som inteanser sig kunna vänta i kön eller inte har denna möjlighet beroende på t.ex.svårt handikapp bör vara att själva få införskaffa sitt hjälpmedel.Fördelarna med detta är fleraGenom en hjälpmedelsgaranti ökar vi valfriheten för alla ochinte bara för de ekonomiskt starka.Genom garantin ökar informationen om nya hjälpmedel då en uppluckringav monopolet innebär en press på hjälpmedelsproducenterna att marknads-föra sina produkter.