ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Kr515 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr515av ()Bygdegårdar och allmänna samlingslokalerRegeringen föreslår i sitt budgetförslag att anslaget förombyggnad och upprustning av allmänna samlingslokaleravskaffas. Detta trots vetskapen om den enorma betydelsedetta anslag har haft för bygdegårdar och andra allmännasamlingslokaler - inte minst på landsbygden.I mitt hemlän har ett antal bygdegårdar rustats upp med stödav detta anslag. Fler står på tur om nu inte denna möjlighet avskaffas. Det-samma gäller exempelvis lokaler.De allmänna samlingslokalerna är en del i det sociala och demokratiskaumgänget. I när röstdeltagandet sviktar och avståndet mellan makt-havare och medborgare av många uppfattas som ökande är det definitivt felsignal att nu minska möjligheterna till social samvaro och demokratisamtal.Tvärtom borde staten uppmuntra och stötta fortsatt livlig verksamhet iallmänna samlingslokaler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att avskaffa anslaget förombyggnad och upprustning av allmänna samlingslokaler,2. att anvisar till allmänna samlingslokaler.Stockholm den 27 oktober 1998Dan ()
mot · GM02Kr516 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr516av ()Allmänna samlingslokalerRegeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget N1,Bidrag till allmänna samlingslokaler inom utgiftsområde 17skall reduceras från innevarande budgetårtill 4 miljoner och därefter föreslås en förändring avanslagsstrukturen. Hur det senare skall ske framgår inte.Regeringen motiverar anslagsreduktionen med att bidraget har "en liteneffekt på lokalbeståndet som helhet" och att lokala lösningar med olika slagssambruk i skolor och fritidsverksamhet tillgodoser behovet avsamlingslokaler. Kommunerna anses ha bäst förutsättning att bedöma delokala lokalbehoven.Det sistnämnda är säkert sant men kommunernas möjligheter att bidra tillandra än sina egna lokaler är ytterligt begränsade. Och på många platser ivårt avlånga och glesbefolkade land finns endast icke-kommunala samlings-lokaler att tillgå, ex. Folkets Hus, bygdegårdar, och nedlagdabyskolor som bygdebefolkningen tar över och rustar upp. För dessa orterbetyder bidraget till allmänna samlingslokaler väldigt mycket. Det kan varaliktydigt med byars och små samhällens identitet, sammanhållning ochutvecklingsmöjlighet att ha tillgång till gemensamma lokaler.I som kan karaktäriseras som ett i miniatyr, meddrygt av befolkningen, med stor och livaktig glesbygd, med närahundratalet små samhällen av s k tätortskaraktär, med fyra mindre städer ochen medelstor, med lång havskust och betydande inland av norrländsk art haransökningarna till samlingslokalbidraget alltid varit större än beviljadeanslag. M a o har behoven varit större än medelstillgången. Mångaföreningar har fått vänta på positiva beslut. 1997 var ansök-ningsvolymen 7,4 miljoner medan beviljades. 1998beviljades 1,1 miljoner till välbehövda projekt i både ochHälsinglands glesbygd. Pengarna användes både till ombyggnader,standardhöjningar, värmekonvertering, handikappanpassning och inredning.Och följdes upp av många både avlönade och rent ideella dagsverken. Allttill gagn för det lilla samhällets utvecklingskraft. Anslagen bidrog till attminimera skuldsättningsgraden och räntebördan i de berörda föreningarna.Det finns fortfarande många orter som helt saknar en allmänsamlingslokal. Var fjärde samlingslokal är ännu inte handikappanpassad.Många andra åter står i förväntansfull kö för att komma i åtnjutande avbidrag för modernisering av sina lokaler.Det är således nödvändigt att anslaget för stöd till allmänna lokaler skallfinnas kvar som självständig del av utgiftsområdet och att anslagsnivån åter-ställs. Dessa 40 miljoner får finansieras genom omfördelning inom utgifts-området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för stöd till handikappanpassning, utrustningoch nybyggnad av allmänna samlingslokaler anvisa 40 miljoner kronor.Stockholm den 27 oktober 1998Sven ()
mot · GM02Kr517 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr517av m.fl. (s, v, mp)SamlingslokalerI årets budgetproposition föreslås att bidraget till allmännasamlingslokaler avskaffas. Om förslaget genomförs kommerdet att påverka förutsättningarna för kultur och föreningsliv.Bra och ändamålsenliga mötesplatser för alla på sammavillkor är nödvändigt för att bevara och utveckla demokratinoch för att möta det växande lokala engagemanget runtom ivårt land. Behovet av goda och ändamålsenligasamlingslokaler är stort och väl dokumenterat både iglesbygd och i tätorterna.I budgetpropositionen föreslås att anslaget N1 Bidrag till allmännasamlingslokaler avskaffas. Det betyder att försvinner.Kvar blir endast till Folkets Husföreningarnas , Folkparkerna i , ur anslaget M2 Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet m m.Vi föreslår att, utöver anslaget på under anslaget M2,bidraget till allmänna samlingslokaler under N1 behålls. Vi föreslår att15 anvisas.Detta måste finansieras inom utgiftsområde 17. Därvid kan olika alternativövervägas, och den slutliga finansierigen får fastläggas vid utskottetsberedning. Vi föreslår följande finansiering av vårt förslag.- Det föreslagna anslaget till folkbildningen minskas med 10 miljonerkronor 1999.-- I budgetpropositionen föreslås under N1 Stöd till idrotten att anvisas, dels att bidraget till frånAB 1999 ökar med till 105 000 000kronor. Vi föreslår att statsanslaget till utgår med470 och att bidraget från i stället blir110 . På så sätt drabbas inte idrotten av vårt förslag tillfinansiering.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med ändring av regeringens förslag begär att regeringen påAB Svenska verkar för att bolagsstämmanbeslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på ,2. att med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfundoch fritid enligt uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringL 1 Bidrag till folkbildningen 2 508 405 000 -10 000 000N 1 Stöd till idrotten 475 240 000 -5 000000Nytt anslag: Bidrag tillallmänna samlingslokaler 0 +15 000 000Stockholm den 28 oktober 1998Åke ()(v)()
mot · GM02Kr521 · 1998-10-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad integration mellan idrott för funktionshindrade och ickefunktionshindrade.Stockholm den 26 oktober 1998Peter ()()()()()(v)()()()1 Yrkande 10 hänvisat till UbU.
mot · GM02L2 · 1998-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L2av och ()med anledning av prop. 1997/98:168, GodtrosförvärvI regeringens proposition 1997/98:168 Godtrosförvärvföreslås att det inte längre ska vara möjligt att göragodtrosförvärv av föremål som stulits. En utredning skaunder 1998 tillsättas med uppdrag att ta fram ett lagförslagom detta. I avvaktan på utredningsförslaget menarregeringen att kraven för godtrosförvärv av lösöre skaskärpas. En målsägande som har gjort anspråk påbeslagtagen egendom ska få tid för att säkerställa sin rättinnan beslaget hävs. Denna lagändring föreslås träda i kraftden 1 januari 1999.Kristdemokraterna tillstyrker i stort regeringens förslag vad gäller godtros-förvärv. Situationen ute i samhället är oroväckande. Allt fler egendoms-stölder och en utbredd häleriverksamhet är besvärande samhällsfenomen. Detkan inte vara lagtekniskt svårt att ta fram lagförslag på det här området.Kristdemokraterna menar därför att ska begära att regeringensenast lägger fram ett lagförslag så att det inte ärmöjligt att genom förvärv i god tro få äganderätten till stöldgods.Vi vill också uppmärksamma den särskilda frågan om godtrosförvärv avbilar och eventuella äganderättsförbehåll. vet en köpare inte med vilkenrätt säljaren äger bilen. Den kan ha köpts på avbetalning med återtagandeförbehåll eller helt enkelt vara utmätt. , somtillsattes 1996, väntas lägga fram ett förslag på det härområdet.Kristdemokraterna menar att ska begära att regeringen även idenna fråga lägger fram ett lagförslag senast den 1 juli 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen attdet inte är möjligt att genom förvärv i god tro få äganderätten tillstöldgods,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen atts.k. avbetalningsspärr i bilregistret kan införas.Stockholm den 7 oktober 1998Rolf ()()
mot · GM02L201 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L201av de ()Tvångsinlösen av aktierDet är inte alls ovanligt att stora bolagsförvärvgenomförs genom att ett bolag med ett betydandeaktieinnehav i ett annat bolag lägger ett bud till aktieägarna idet senare bolaget i syfte att förvärva avaktiestocken. Syftet är i dessa fall att därefter använda sig avlagstiftningens möjlighet till tvångsinlösen av kvarvarandeaktier.Det finns inget att invända mot att dessa möjligheter finns. Det somdäremot i några fall inger en känsla av rättsosäkerhet är att lagstiftningenintesynes reglera den tid som kan gå från det att tvångsinlösen inletts tills dessatt den i själva verket sedan genomförs. Ett aktuellt exempel är Handels-bankens övertagande av . Trots att gått sedanHandelsbanken uppnådde erforderlig aktiemajoritet på harde aktieägare i som inte accepterade erbju-dande ännu inte fått några besked om hur deras aktier skallhanteras.Ett sådant förfarande innebär i själva verket att de aktieägare som intefrivilligt accepterar det övertagande bolagets erbjudande får se sina tillgångarfrysta på uppenbarligen obestämd tid. Kontakt med berörda myndigheter,t. ex. , visar att berörd lagstiftning inte innehåller någotstadgande om att en tvångsinlösen måste ske inom viss skälig tid från det attförfarandet inletts. är berörda personers kapital i praktikenkonfiskerat och osäkerheten är stor.Berörd lagstiftning om genomförande av tvångsinlösen av kvarvarandeaktier i ett bolag där en ny ägare förvärvat av aktiestockenbör därför kompletteras med ett stadgande om att ett förfarande medtvångsinlösen skall vara genomfört genom att skäligt bud ges till berördaaktieägare inom skälig tid, exempelvis ett år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av komplettering av lagstiftningen om tvångsinlösen avaktier.2. . 11F.Stockholm den 15 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02L203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L203av ()Könsfördelning i bolagJag har ingen rimlig möjlighet vare sig som politikereller kund att följa frågan om könsfördelning i bolag i minvalkrets, . Orsaken är följande: Merparten avde svenska företagen drivs i aktiebolagsform och ägs av sinaaktieägare. De kan vara fysiska eller juridiska personer varsom helst i landet. Den enda bolagsform där man kan knytaägandet till en enskild person är enskilda bolag. I Jönköpingslän är av de enskilda bolagen registrerade påkvinnor. Företagen är vidare registrerade på den ort där dehar sitt huvudkontor, oavsett var verksamheten bedrivs.Från SCB:s arbetskraftsundersökning, , kan man få en viss indikationpå kvinnligt företagande i . Undersökningen är dock, vilketbör påpekas, en urvalsundersökning med de brister det kan medföra.Dessutom redovisas medhjälpande familjemedlemmar tillsammans medföretagarna. Enligt uppgick antalet kvinnliga företagare,inklusive medhjälpande familjemedlemmar, i till 5 000 avtotalt 16 000 i länet, d.v.s. . Dock syns inte ens i de företagenkönsfördelningen på de ledande posterna.Utredningen om kvinnor och chefskap avgav betänkandet"Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap". I betänkandets inledningframhålls att den enkätundersökning som utredningen genomfört visar på enlåg nivå kvinnorepresentation i styrelserum och på ledningsnivå i svensktnäringsliv och att företagna intervjuundersökningar blottar en brist påkunskap om de faktiska orsakerna till detta hos ledande representanter församma näringsliv. Där framhålls också bland annat att utredningens slutsats,som också givit utredningen dess namn, att den viktigaste orsaken till attkvinnor har så svårt att nå chefspositioner är mäns föreställningar omkvinnor och chefskap.Trots att kvinnor förvärvsarbetar i nästan lika hög grad som män är detlångt kvar till jämställdheten när det gäller könsfördelningen inom yrken,sektorer och på olika beslutsnivåer. För att kunna följa och driva frågan ärdet av stor vikt att behovet av information tillgodoses. Ett sätt att kunnaföljafrågan på riksnivå vore genom kompletterande krav på årsredovisningarna.Syftet med årsredovisningarna är att bolagets intressenter av skilda slag skallkunna få upplysningar som är av betydelse för bedömning av bolagetsekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. Det synsättet passarväl in i ambitionen att synliggöra vilka företag som tar tillvara sina kvinnligamedarbetares kompetens.För att få en balanserad utveckling som tar tillvara både mäns och kvinnorsresurser och värderingar är det nödvändigt att båda könen finns represente-rade på alla beslutsnivåer i hela samhället. En jämn könsfördelning är såvälen demokrati- och maktfråga som en resurs- och kvalitetsfråga av en sådandignitet att den måste kunna följas upp politiskt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på redovisning av könsfördelning i bolagensårsredovisningar.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02L301 · 1998-10-28 00:00:00 — kan man även räkna med att inskrivningaroch register över företagsinteckningar flyttas till PRV Bolag.PRV Bolag har som kunder företag, organisationer och myndigheter somkopplar upp sig direkt på datanätet och som på så sätt får omedelbarinformation utan fördröjningar genom exempelvis postgång. Domstolarnasaknar denna resurs, vilket förorsakar merarbete och tidsspillan. Det ärangeläget, att domstolarna förses med erforderliga resurser så att de intekommer efter i utvecklingen.PRV Bolag har egen ADB-enhet som svarar för drift, underhåll ochutveckling av datasystemet. Genom denna uppläggning kan man snabbtanpassa sig till de krav som ställs på grund av ny lagstiftning och nyauppgifter, till exempel vad gäller konkurshanteringen.PRV Bolag sköter alla tvångslikvidationer och utser likvidatorer. Icirka 2.000 likvidationer saknades 1997 tillgångar att täcka likvidations-kostnaderna. Dessa likvidationsbolag försattes därför i konkurs. Av de cirka10.000 konkurser som registrerades i var således i likvidation före konkursen. En ändring i konkurslagen börrimligen ske som ger möjlighet för en tvångslikvidator att bli konkurs-förvaltare. Som det är förordnas först en person till likvidator ochhärefter en annan till konkursförvaltare. Dessa uppgifter bör kunna hand-läggas av samma person. Konkurskostnaderna skulle härigenom minska ochhandläggningstiden förkortas.PRV Bolag handlägger de cirka 290.000 årsredovisningar som inlämnasårligen från aktiebolagen. Enligt bestämmelserna skall dessa vara PRV Bolagtillhanda senast från räkenskapsårets utgång. Efterföljsinte denna bestämmelse, påförs bolagen en förseningsavgift på 5.000 kronor.På samma sätt skulle konkursbona kunna påföras förseningsavgifter omhalvårsredovisningarna och berättelserna inte kom in rättidigt frånkonkursförvaltarna.Min förhoppning är att de tekniska resurser som PRV Bolag besittermed snabbhet och effektivitet vid handläggningen av sina ärenden snarastskall komma konkursförvaltarna till del vid konkurshanteringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till med deninriktning som föreslagits i motionen.Stockholm den 26 oktober 1998Stig Rindborg (m)
mot · GM02L303 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L303av m.fl. (c, m, kd, fp)Skyddet för äganderättsförbehållLeverantörerna i , däribland många små ochmedelstora företag, har en utsatt position när derasbeställare går i konkurs. Av den behållning som finns ikonkursbolaget går den övervägande delen till att betalabankernas och statens fordringar. En mycket liten del, , återstår till de s k oprioriterade fordringsägarnabland vilka leverantörerna räknas. Reglerna för hurbehållningen ska fördelas vid konkurs ses för närvarandeöver inom ramen för arbete, menoavsett utfallet av kommitténs arbete kommerleverantörernas ställning inte att märkbart förbättras.Ett sätt att påtagligt förbättra leverantörernas ställning är att stärka detsakrättsliga skyddet för äganderättsförbehåll. Med det avses en rätt förleverantören att återta varor som inte betalts om beställaren går i konkurs.För närvarande gäller den rätten endast om den levererade varan inte äravsedd att säljas vidare, bearbetas eller infogas i någon annan vara. Detavgörande är med andra ord vad som är avsikten med köpet. Något faktisktförfogande krävs alltså inte, utan varor som är avsedda för vidareförsäljningkan stå orörda hos beställaren när denne går i konkurs och leverantören gesändock ingen rätt att återta dem.Ett förstärkt skydd skulle ge leverantören en bättre ställning i konkurs ochsamtidigt skulle ytterligare fördelar uppnås. Under början av 1990-taletdebatterades s k bekvämlighetskonkurser livligt. Med det avses ett förfarandedå företrädare för konkursbolaget planerar konkursen för att sedanförvärva konkursbolaget och driva verksamheten vidare i ett nystartatföretag. I de mest flagranta fallen av bekvämlighetskonkurser beställerkonkursbolaget en mängd varor konkursen för att förbättrabolagets ställning gentemot banken. Detta förfarande skulle på ett effektivtsätt förhindras om det sakrättsliga skyddet för äganderättsförbehåll stärktesoch leverantören gavs möjlighet att återta de levererade varorna.En ytterligare fördel med ett förstärkt skydd bör framhållas. I konkurs-situationen ansvarar konkursförvaltaren för att konkursbolagets tillgångaravyttras till bästa pris. Med hänsyn till att förvaltaren arbetar undertidspress,en utdragen försäljning kostar pengar och bör därför undvikas, ochunderstundom saknar den fackkunskap som behövs för att uppnå det bästapriset, sker försäljning ofta till ett pris som väsentligt understiger marknads-priset. Konkursen i sig medför ett mått av kapitalförstöring. Dennakapitalförstöring skulle minska om leverantören fick återta varorna och självombesörja en ny försäljning. Leverantören får anses ha de bästa kunskapernaom hur varorna bäst bör bjudas ut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förstärkt skydd för äganderättsförbehåll.Stockholm den 27 oktober 1998Marianne ()()()()()()()
mot · GM02L401 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L401av de ()Talerätt om hävande av faderskapNumera ärver efterlevande barn sin döde far även om barnetfötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i enpsykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makesfrånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigareokänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet ärfelaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. Enförutsättning för att kunna väcka talan är nämligen attmannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte hellerbekräftat att barnet är hans.Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § föräldrabalkenär faderskapsfrågan definitivt avgjord och änkan har små möjligheter attifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerättenligt lag.Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metodernaför fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden ärockså en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittraspå ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40 000 barnberörsårligen av föräldrars separation.Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet ochtrygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevandemaka som mannens arvingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att talerätt om hävande av faderskap för såväl efterlevande makasom mannens arvingar bör införas.Stockholm den 15 oktober 1998Marietta de ()
mot · GM02L402 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L402av ()Partnerskapsförrättare på ambassaderPå ett antal svenska ambassader och konsulat i utlandet finnspersoner som är förordade att förrätta vigslar enligt svensklag. Ingen av dessa svenska representationer har dock någonperson som är förordad att förrätta registrering avpartnerskap.Den har avvisat tanken på partnerskapsför-rättare på ambassaderna med hänvisning till att ambassadernas värdländerinte skulle godkänna en sådan verksamhet. Detta argument har dock ingensaklig grund eftersom saken aldrig har undersökts. Vi är övertygade om attmånga värdländer för de ambassader där vi har vigselförrättare inte skulle hanågot att invända mot att det även förrättades partnerskapsceremonier påambassaden.Ett annat argument som har framförts är att behovet inte är lika stort somför äktenskap. Då blundar man dock för att antalet partnerskap som ingåsnaturligtvis måste förväntas bli mycket lägre än antalet äktenskap eftersomantalet homosexuella i befolkningen är mycket lägre än antalet heterosexuel-la. Det bör finnas lika möjligheter för homosexuella som för heterosexuellaatt gifta sig.Ett tredje argument som har framförts är att det skulle kosta för mycket. Vihar svårt att ta detta argument på allvar eftersom det gissningsvis skulle rörasig om sammanlagt något tiotal ceremonier . Om dessa partnerskapinte ingicks på ambassaderna skulle de ju utföras i till motsvarandekostnad, varför nettokostnaden för staten blir noll.Det är en viktig principiell fråga att svenska myndigheter ska ge sinamedborgare samma service och bemötande oavsett medborgarnas sexuellaläggning. Regeringen bör därför få i uppdrag att skyndsamt utse partner-skapsförrättare på samtliga de ambassader och konsulat där det finnsvigselförrättare och där godkännande har givits från ambassadens eller kon-sulatets värdland.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om partnerskapsförrättare.Stockholm den 21 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)