mot · GM02MJ306 · 1998-10-28 00:00:00 — Ekologisklandskapsplanering är en modell som kan passa skogsägare med störrearealer. Ett annat instrument som prövats är tecknande av naturvårdsavtal. Vianser att denna form av avtal kan bli av stor betydelse i framtidensbevarandearbete.Information och rådgivningDen nya skogspolitiken bygger på ett ökat ansvar hos denenskilde skogsägaren. Detta kräver att denne har kunskap omsåväl de skogspolitiska målen som om hur dessa skall kunnauppnås på den egna marken. I detta arbete är såvälskogsägarnas egna organisationer som ochskogsvårdsstyrelserna engagerade. Detta arbete måstefortsätta och kampanjidé som går undernamnet Rikare landskap är ett utmärkt exempel påkunskapsspridning inom skogsbruket. Som tidigare angivits imotionen anser vi att frivilliga överenskommelser, bl.a. närdet gäller bevarandeintressen i skogsbruket, är bra lösningarför att uppnå miljömålen. Detta måste då bygga på ömsesidigförståelse och kunskapsutbyte. När det gäller ansvaret frånsamhällets sida i detta sammanhang anser vi attSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna är väl skickade fördessa uppgifter. För att klara detta krävs enligt vår meningytterligare resurser varför vi föreslår att iförhållande till regeringens förslag tilldelas ytterligare 5miljoner kronor för rådgivning och informationsverksamhet.Skogen en förnybar råvaraFrågorna kring de förnybara råvaru- och energikällorna ärhögaktuella. Detta återspeglar mycket av miljödebatten såvälnationellt som på internationell nivå.Skogen är en mycket viktig förnybar råvarukälla. Detta medför att frågankring den produktiva skogsmarken också måste sättas in i detta sammanhang.Här ligger även avvägningen mellan de framtida produktions- ochmiljömålen, baserade på nödvändigheten av en hållbar utveckling. I vissasammanhang diskuteras en ensidig syn på skogen och skogsbruket urhållbarhetssynpunkt. Diskussionen förs kring den nog så viktiga frågan ombevarande av värdefulla biotoper och natur- och miljövärden i skogen.Denna debatt kan omsider föras under sådana premisser att man kanbibringas den uppfattningen att andra råvaror skall träda in i skogsråvaransställe. Detta som vi vet att andra med skogen konkurreranderåvaror ofta inte är förnybara. Vi anser att synen på skogen som en framtidaförnybar råvarukälla starkt måste betonas och belysas utifrånframtidsperspektivet om en framtida hållbar utveckling när det gällerråvaruresurser.När det gäller forskningen bör fördelningen ses över vad gällerforskningsresurser till det rent skogliga området respektive det skogs-industriella området. finns tecken på att fördelningen väger över motdet primärt skogliga området, vilket gjort att för lite satsats på utveckling avnya industriprodukter av skogsråvaran. skulle ha mycket att vinna påatt öka förädlingsgraden på skogsprodukterna.I detta sammanhang ligger också behovet av ytterligare forskning ochvidareförädling av skogsprodukter. som är ett av de viktigasteskogsproducerande länderna i har inte en framskjuten plats i dettasammanhang. Detta är i hög grad en fråga för näringen själv, där bl.a.strukturfrågorna kommer in i bilden. Vi anser dock att staten tillsammansmed näringens olika grenar på nytt aktualiserar frågan just utifrån detframtidsperspektivet, att skogen är vår viktigaste råvara.En sammanhållenskogspolitikI motionen har vi tidigare understrukit att skogen är denstörsta exportkällan, och detta förpliktar. Skogsnäringen hartraditionellt sett inte alls eller i ringa omfattning varitberoende av statliga bidrag, vilket är bra. Vi kan samtidigtkonstatera att från regerings- och myndighetshåll har deskogliga frågorna inte behandlats på ett samlat sätt ochutifrån en helhetssyn.I då skogsbruk och skogsindustri blir allt mera beroende av åsikteroch ställningstaganden i vår omvärld, så kan svensk skogspolitik inte ståisolerad och splittrad. Ett exempel är den internationella opinion som läggersynpunkter på hur även svenskt skogsbruk skall bedrivas. I dettasammanhang är det nödvändigt att man från svensk sida, utifrån en samladuppfattning, dels redovisar den stora vikt vårt skogsbruk har ekonomiskt förvårt land, dels sakligt informerar om våra brukningsmetoder och innehållet iden skogliga lagstiftningen. Detta utifrån det faktum att etiska koder och vadsom uppfattas som sunda ekologiska principer fastställs inte enbart härhemma. Vi blir alltmera beroende av hur man i andra länder eller andrakontinenter uppfattar t.ex. begreppet en hållbar utveckling.Det är angeläget att svenskt kunnande och den erfarenhet och tradition vihar på det skogliga området presenteras och att våra intressen hävdas närman sätter internationell agenda på skogsbruket. Detta är viktigt inte minstutifrån det faktum att det är få länder som är så beroende av skogsbruket somSverige är. Vid en jämförelse med en av våra största konkurrenter på denskogliga exportmarknaden, nämligen , kan vi konstatera att definländska positionerna lyfts fram på ett betydligt mera aktivt sätt.Sverige saknar en sammanhållen och framåtsyftande skogspolitik. De olikadepartementen ger olika budskap, vilket är negativt inte minst iinternationella sammanhang. Vi är från Moderata samlingspartiets sidamycket kritiska till bristen på effektivitet på detta område, vilket vi ocksåtidigare påtalat. Vi har i ett stort kunnande på det skogliga områdetsåväl inom de statliga organen och skogsvårdsstyrelsernasom inom skogsägarrörelsen och skogsindustrierna. Detta kunnande måsteockså aktivt tas tillvara i detta framåtsyftande arbete. Vi anser att regeringenmåste se över nuvarande ordning, och då göra detta utifrån den storabetydelse skogen representerar för det svenska folkhushållet.Skogliga frågor och EUVi anser att skogen och skogspolitiken i huvudsak är ennationell angelägenhet. Det är trots detta mycket angelägetatt bevaka de svenska intressena på det skogliga områdetinom EU. När och blev medlemmar i detta att gemenskapens resurser på detta områdekraftigt förstärktes. För de nordiska länderna har skogen sområvara och inkomstkälla en utomordentlig stor betydelse.Detta medför att de nordiska länderna måste vara tongivandenär det gäller att sätta agendan inom områden som berörskogliga frågor som t.ex. miljö- och forskningsområdena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om terminologin för ägoslagsindelning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avverkning av skog,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogs- och miljöredovisning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jordförvärvslagen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. odlingsgränsen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av skogsimpediment som skyddad mark,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information och rådgivning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och vidareförädling av skogsprodukter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanhållen skogspolitik,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsfrågor och EU.Stockholm den 28 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()1Yrkande 4 hänvisat till BoU.2Yrkande 8 hänvisat till NU.