mot · GM02Sf219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf219av m.fl. (v)SocialförsäkringenVår välfärdsmodell bygger på hög tillväxt och fullsysselsättning. Det kräver att en större del av befolkningenfår sin inkomst tryggad genom lönearbetet. Socialbidragenutgör det yttersta skyddsnätet när den enskilda inte kanförsörja sig. slår vakt ominkomstbortfallsprincipen eller, som den också kallas,standardtrygghetsmodellen. Med den principen som kompassmåste varje förändring i systemen analyseras så att vi inteomvägen hamnar i ett grundskyddssystem. Syftet med ettgenerellt och solidariskt välfärdssystem är att det skall verkaomfördelande och utjämnande mellan grupper, mellankvinnor och män och över livet.Ett solidariskt system måste bygga på folkmajoritetens deltagande ochengagemang, det som också kallats ett kontrakt mellan klasserna. Samhälls-kontraktet innebär att vi solidariskt och progressivt betalar för välfärds-systemen via skatter och sociala avgifter och som en uppfyllelse också får uten rimlig del vid behov. Ett sådant kontrakt minskar också intresset för ochbetydelsen av privata lösningar.Välfärdssystemen har inte enbart som funktion att ge människor trygghet iolika situationer i livet. Systemen påverkar också de normer som blir giltiga iett samhälle. Om samhället baserar sin välfärd på individuella lösningar lederdet till att ansvaret helt läggs på den enskilda människan och då tvingas hon iförsta hand se till sitt eget bästa. Om välfärden däremot baseras på kollektivalösningar lyfts den till ett gemensamt ansvar. Solidariska välfärdssystem äralltså inte enbart målet utan också medlet. ser vi tecken på förskjut-ningar i denna för arbetarrörelsen så grundläggande ideologi.InträdeskravenEtt bra socialförsäkringssystem omfördelar över livscykeln,mellan generationer, mellan klasser och mellan kön. Men detfinns inget socialförsäkringssystem som klararen hög arbetslöshet. De svenska socialförsäkringssystemenär konstruerade att klara en låg arbetslöshet, vilket är bra. Vifår aldrig acceptera en hög arbetslöshet. I stårdock cirka 500 000 människor utanför arbetskraften. Mångaav dessa är unga människor. krävs t.ex. för att kvalificera sig till sjukförsäkringen 6 månadersoavbruten anställning. Rapporter visar att allt fler ungdomar arbetar kortarevikariat, i projektanställningar m.m. Det kan innebära att ungdomar trots attde arbetar inte kvalificerar sig till socialförsäkringen. Detta gäller ävenmånga kvinnor vars anställningsförhållanden präglas mycket av "just-in-time", korta vikariatsanställningar, projektanställningar m.m. Vänsterpartietanser därför att kvalificeringsreglerna till socialförsäkringssystemen måsteses över och göras mer flexibla, så att även de som arbetar i s.k. atypiskaarbeten kan kvalificera sig till pensionsgrundande socialförsäkringssystem.Detta bör ge regeringen till känna.Den privataförsäkringsmarknadenVi har tidigare framfört vår oro för att det reformeradepensionssystemet var första steget till att bryta upp denideologi som socialförsäkringssystemen bygger på.Samtidigt som direktiven till pensionsarbetsgruppen utreddesfick bankerna rätt att teckna privata pensionsförsäkringar ochförsäkringsbolagen överglänste varandra i lockande reklam.Pensionsförsäkringar som tidigare saluförts som något somvar bra för höginkomsttagare eftersom de var ett sätt attminska skatten ansågs nu vara nödvändiga även förlåginkomsttagare eftersom pensionspengarna var slut. Liknande signaler kommer från de stora försäkringsbolagen som avkonkurrensskäl agerar för att privatisera olika socialförsäkringsprodukter. IDS 1998:45 Reformerad försäkringsrörelse föreslås att livförsäkringsbolagenskall kunna få ge utdelning på sitt aktiekapital och att bolagen skall kunnakonkurrera med bl.a. avkastningen. har detta inte varit möjligt efter-som det ansetts nödvändigt att hålla vattentäta skott mellan vad som är för-säkringstagarnas pengar, i t.ex. sjukförsäkring och vinstutdelning. Det finnsnu stora kapital i livbolagen genom börsutvecklingen i världen. Skulle depar-tementspromemorians förslag genomföras kan detta leda till att ytterligarebryta upp den generella och solidariska socialförsäkringen.Servicen isocialförsäkringssystemenFör den enskilda försäkrade är en viktigserviceinrättning. Har kassorna en bra servicenivå sermänniskor sig inte föranlåtna att vända sig till privataalternativ. Kostnaderna för administrationen av vårasocialförsäkringssystem är extremt låga jämfört med andraländers försäkringsadministration just därför att de ärgenerella. Vi behöver inte gå längre än till en jämförelse avadministrationskostnaderna för de privatapensionsförsäkringarna och det generella pensionssystemet.En stor del av servicen är att det fattas riktiga beslut efter noggrannautredningar. JO har uppmärksammat socialförsäkrings-utskottet på brister i handläggningen. I de flesta fall har det handlat omtidsbrist på grund av för liten personalstyrka hos kassan. Under de senasteåren har försäkringskassorna fått en avsevärt ökad ärendemängd på grund avriksdagsbeslut som lett till förändringar i systemen. En utredning somsocialförsäkringsutskottet lät göra visade också att tiden mellan beslut ochgenomförande har minskat drastiskt, vilket är ytterligare en faktor som göratt försäkringskassorna inte hinner med. har i en särskildmotion utvecklat sina synpunkter på försäkringskassorna och rättssäkerheten.Ovan har pekat på tre anledningar som kan leda till attideologin bakom de generella och solidariska socialförsäkringssystemenutsätts för påfrestningar. Vi anser därför att regeringen under mandatperio-den bör ta initiativ till en översyn med syfte att bevara standardtrygghets-modellen i våra socialförsäkringssystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av kvalificeringsreglerna till socialförsäkringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om standardtryggheten som den bärande ideologin isocialförsäkringssystemen.Stockholm den 25 oktober 1998Ulla ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)