mot · GL02Fi50 · 1998-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:150 ekonomiska vårproposition Motion till riksdagen1997/98:Fi50av m.fl. (m) med anledning av prop. 1997/98:150 1998 rs ekonomiska vrproposition Innehll1 Att kunna leva p sin ln - en social skattepolitik 21.1 En ny fattigdom 21.2 Frre frsrjer fler 31.3 Skattepolitikens inriktning 51.4 Srskilt avdrag fr lga och medelstora inkomster 61.5 Snkt kommunalskatt 61.6 Grundavdrag fr barn 71.7 Hlften kvar 81.8 Snkt fastighetsskatt 81.9 Snkt bensinskatt, hjt reseavdrag och avdragsbelopp fr resor 91.10 Snkt skatt p pensionssparande 101.11 Snkt skatt p hushllstjnster 102 Fretagsbeskattning 112.1 Slopa diskrimineringen av smfretag 112.2 F-skattsedel till alla fretagare 182.3 Frdelning av basbeloppsavdrag 182.4 Omrkningstalen i fastighetstaxeringen 182.5 Tobaksskatten 192.6 Reklamskatten 192.7 Slopad dubbelbeskattning 202.8 Slopad frmgenhetsskatt 202.9 Elskatt och brnsleskatt p arbetsredskap 202.10 Frlngd skatteinbetalningsperiod 202.11 Lgre beskattning av royaltyinkomster 212.12 Slopad lneskatt p vinstandelar 213 Frslag till skattesnkningar 214 Hemstllan 22SkattefrgorRegeringens ekonomiska vrproposition r en stor besvikelsefr mnga hushll och smfretagare. Regeringens endalngsiktiga strategi tycks vara att den inte vill snkaskatterna utan behlla ett hgt skattetryck. Yttreomstndigheter har dock gjort det uppenbart ven frregeringen att de hga skatterna leder till onskade effekter.Tobaksskatten torde vara det tydligaste uttrycket fr detta.De sm och mindre fretagen har inte myckat att gldja sig t i proposi-tionen. De freslagna tgrderna innebr inga frndringar, som p ettsignifikant stt frbttrar fretagsklimatet. Framfr allt fr nystartade kun-skapsintensiva fretag finns det behov av att reformera skattesystemet. Lg-och medelinkomsttagare fr ingen del i de f skattesnkningar som reger-ingen freslr.I denna motion redogrs fr vra frslag p skatteomrdet bde fr hushlloch fretag. Betrffande finansieringen hnvisas till den moderata parti-motionen, som lagts fram med anledning av proposition 150.Att kunna leva p sin ln -en social skattepolitikEn ny fattigdomDet totala skatteuttaget r i r av densamlade produktionen och vriga offentliga inkomster . Arbetsinkomster belastas med ver iskatt ven fr lga inkomster. Skatten r den i srklasshgsta kostnaden fr de flesta hushll.I tabell 0.1 redovisas hur stora skatter en vanlig familj 1998 betalar av sintotala arbetsersttning. Detta jmfrs med skatteuttaget enligt 1994 rsregler, givet samma totala arbetsersttning.Familjen bestr av tv vuxna och tv barn i skolldern som bor i en hyres-lgenhet p 100 m. Mannen r industriarbetare med en ln p 16 000 kronori mnaden, vilket r under den genomsnittliga lnen. Kvinnan arbetar trekvartstid och tjnar i mnaden. De betalar genomsnittligkommunalskatt (1988 ). Fastighetsskatten har berknats medutgngspunkt i det genomsnittliga taxeringsvrdet fr flerfamiljshus. Kost-naderna fr icke frdelade skatter har berknats till av hushlletsberknade konsumtion 1994 och till 1998 med tanke p energi-skattehjningarna och andra skattehjningar som pverkar hushllensekonomi direkt och som inte srredovisats.Tabell 0.1Skattekostnad fr en normalfamiljFamiljens skattebrda:19981994Total arbetsersttning399 100399 100- lneskatter-99 100-95 280= bruttoln=300 000=303 820- egenavgifter-20 850-5 920- skatt-79 470-84 110- statlig skatt-200-100= terstr=199 480=213 690- fastighetsskatt-5 100-3 980- moms, energiskatter m.m.-46 700-46 140= terstr efter skatt=147 680=163 570Familjens totala skattekostnader251 420235 530Totala skattekostnaderna som andelav arbetsersttningen63 %59%Sedan regeringsskiftet har skatterna hjts medsammantaget eller nstan1 i mnaden per hushll i genomsnitt. Frhushllet i detta exempel har de skatter som direkt pverkarhushllsekonomin, och som berknats hr, hjtsmed per mnad.Skattehjningarna har haft en sdan inriktning att de relativtsett drabbat lg- och medelinkomsttagare hrdast och lett till att beroendet avbidrag och subventioner kat. har kommit att f vrldens hrdastbeskattade lg- och medelinkomsttagare. Det r uppenbart att detta slrmycket hrt mot hushllens marginaler och familjernas sociala trygghet.Skattehjningarna p arbete och inkomster har varit av den omfattningen attde p ett direkt stt urholkar en grundlggande social trygghet, nmligenmjligheten att kunna leva p sin ln. Fler och fler hushll har kommit att blibidragsberoende.Den grundlggande trygghet som ligger i att ha kontroll ver den egnaekonomin frsvinner och frbyts i otrygghet - det vxer fram en ny fattig-dom.Frre frsrjer flerEn av frklaringarna till det hga skatteuttaget r att detunder de senaste 25 ren har skett en kraftig frskjutningfrn privata till offentliga inkomstkllor i . Det r del resultatet av en medveten politisk strvan och till endel resultatet av den negativa effekten fr samhllsekonominav en sdan politik. Frn 1970 har antalet personer som frsin frsrjning via den offentliga sektorn nstan frdubblats,som de som arbetar i den privata sektorn har blivitungefr en halv miljon frre. Beroendet av offentlig sektorhar kat mest vad gller transfereringar. Detta r givetvis enav frklaringarna till det orimligt hga skatteuttaget.Tabell 0.2Antalet personer i offentlig produktion, offentlig frskring samtsysselsatta i det privata nringslivet, 1000-tal personer197019961. Sysselsatta i offentlig sektor7661 1662. lderspensionrer9471 5933. Sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska tgrder692825. Summa 1-72 3194 0839. Sysselsatta i privata nringslivet2 7632 40210. Kvoten mellan rad 8 och 90,841,70Klla: SAFr 1970 arbetade fler i den privata sektorn n som hade sinutkomst frn den offentliga. Som framgr av diagram 1.1 harnstan tv av tre vuxna det offentliga som huvudsakliginkomstklla och endast en tredjedel har sin huvudsakligainkomst frn den privata sektorn. Det r uppenbart att dettafrhllande leder till orimligt hga skatter och samtidigtsvrigheter att ge std till dem som verkligen behver det.Diagram 0.1Privat och offentlig frsrjningKlla: SAFEn frutsttning fr att lngsiktiga strukturellaproblem skall kunna lsas och att skatterna skall kunnasnkas rejlt r att frsrjningskvoten (frhllandet mellanantalet offentligfrsrjda och antalet privatanstllda) sjunker.Skattepolitikens inriktningDe hga svenska skatterna gr dubbel skada. Medborgarnasberoende av den politiska sektorns frmga att klara sinataganden blir mycket stort. frsvagas valfrihetenoch den trygghet som ligger i att ha kontroll ver sin egenekonomi. Drtill kommer att de hga skatterna snedvriderekonomins stt att fungera, frsvrar mjligheterna att skapafrutsttningar fr de nya jobb som s vl behvs och kvvertillvxtkraften i ekonomin.En politik som syftar till att skapa frutsttningar fr att de flesta skallkunna leva p sin ln mste drfr st p tv ben. Det ena r en kraftfullskattesnkningspolitik som syftar till att vxla lgre skatter mot minskatbehov av bidrag och offentliga subventioner. Det lngsiktiga mlet mstevara att den som r i behov av bidrag och offentligt std inte skall betalaskatt och att den som betalar skatt inte skall behva bidrag.Det andra benet r reformer p bl.a. skatteomrdet som syftar till att strkatillvxtkraften i ekonomin s att den hga arbetslsheten kan pressas tillbakaoch antalet mnniskor som av andra skl blivit helt beroende av detoffentliga fr sin frsrjning minska.Skattesnkningarna br utformas s att problemet med den s.k. fattigdoms-fllan beaktas. De hga marginalskatterna innebr att mnga hushll somocks betalar daghemsavgifter som kar i takt med inkomstkningar ocherhller bostadsbidrag som minskar i takt med inkomstkningar fr samman-tagna marginaleffekter p . Det innebr att de lses in ien situation dr de i realiteten inte av egen kraft kan frbttra sin ekonomiskasituation. De fastnar i fattigdomsfllan. Skattesnkningarna mste drfrsyfta till svl lgre skatt i kronor rknat som lgre marginalskatt vilket gerlgre marginaleffekter.Srskilt avdrag fr lga ochmedelstora inkomsterUnder mandatperioden har den socialdemokratiskaregeringen hjt egenavgiften till sjukfrskringen kraftigtutan att det haft samband med utvecklingen avsjukfrskringens kostnader. Innevarande r hjdes avgiften,som r att betrakta som ren inkomstskatt, med enprocentenhet. beslutade hsten 1997 p frslag avregeringen att de allmnna egenavgifterna skulle dpas omtill pensionsavgift.Moderata samlingspartiet freslog i samband med budgetbehandlingenhsten att egenavgifterna, till den del de var att betrakta som reninkomstskatt, skulle slopas helt. Genom en slutlig kompromiss mellan deborgerliga partierna och Socialdemokraterna tas dessa avgifter nu i ansprk idet nya pensionssystemet. Drfr mste en ny form av skattesnkning frlga och normala inkomster vljas. Ett sdant nytt frslag br utformas s attdet i stort sett kompenserar lntagarna fr den egenavgift till pensions-systemet som betalas av dem som uppbr pensionsgrundande inkomst upptill ett tak p 7,5 basbelopp, 1998.Vrt frslag r drfr att ett srskilt frvrvsavdrag infrs. Det berknassom en viss andel av den pensionsgrundande inkomsten fr inkomstdelar upptill 7,5 basbelopp. Avdraget br enbart glla vid den kommunala beskatt-ningen och inte reducera berkningen av pensionsgrundande inkomst.Kommunerna kompenseras fullt ut. Det utrymme som motsvarar den tidigareegenavgiftssnkning vi freslog innebr att avdraget kan sttas till 12 procentr 2001. Under ren 1999 och 2000 blir avdraget 7 respektive 9 procent.Den freslagna skattesnkningen har mnga frdelar:? Arbetsinkomster fr lg- och medelinkomsttagare beskattas lgre vilketminskar beroendet av offentliga bidrag och subventioner.?? Genom att skatten p arbete snks skapas bttre frutsttningar fr envl fungerande lnebildning och fler nya arbetstillfllen.?? Genom avdragets konstruktion snks marginalskatten i alla inkomst-lgen upp till 7,5 basbelopp, och drmed minskas skattekilarna parbete. ?Snkt kommunalskattKommunalskatten r fr srskilt lg- ochmedelinkomsttagare den tyngsta skatten att bra. Det gllerinte minst det stora flertalet pensionrer. Till det kommer attdet nya pensionssystemet innebr att alla pensionrerkommer att f samma skattesituation som lntagare.Pensionsbeloppen fr dem som har de lgsta pensionernahjs fr att kompensera.Det kan diskuteras huruvida ett utrymme fr att snka den kommunalainkomstskatten br utnyttjas fr att snka utdebiteringen, vilket innebr snktmarginalskatt fr alla, eller fr att hja grundavdraget vid inkomstbeskatt-ningen och drigenom undanta en strre del av inkomsten frn kommunalbeskattning. I bgge fallen snks skatten rejlt fr lg- och medelin-komsttagare med minskat bidragsberoende och med positiva effekter frekonomin som fljd. I det senare fallet minskar emellertid inte marginal-effekterna utan de kan t.o.m. komma att ka och omfatta fler n idag.Sammantaget gr vi drfr bedmningen att ett tillgngligt utrymme frsnkt kommunalskatt tminstone inledningsvis huvudsakligen br utnyttjasfr att snka utdebiteringen. Det kan emellertid finnas anledning att till endel hja grundavdragen, srskilt fr att stadkomma skatt efter frsrjnings-brda fr barnfamiljerna. Vi terkommer till detta nedan.Fr att skerstlla att alla kommuner kan snka kommunalskatten freslrvi drfr att staten tar ver kostnader som belastar den kommunalasektorn. Detta kan tekniskt ske p olika stt men genomfrs i samband medatt en nationell skolpeng infrs. Detta frslag, som redovisades i denmoderata partimotionen 1996/97:Ub211, innebr att staten vertar finansi-eringsansvaret men inte ansvaret fr att organisera och erbjuda utbildning.Nr denna kostnad lyfts av kommunerna, skapas ett utrymme som kanutnyttjas fr att snka kommunalskatten. Lngsiktigt motsvarar dettautrymme en skattesnkning p ca genomsnittligt fr hela landet. Fratt garantera att det utrymme som successivt skapas verkligen utnyttjas stllskrav p kommunerna att de skall snka skatten med lika mycket somkostnaderna kar.Fr r 2000 finns i det moderata budgetalternativet ett utrymme fr att taver kostnader som motsvarar en snkning av den genomsnittligakommunalskatten med en krona, och fr r 2001 finns ett utrymme sommotsvarar en ytterligare snkning av kommunalskatten med en krona.Det r viktigt att varje kommun koncentrerar sig p sina krnuppgifter ochtar till vara mjligheterna att effektivisera verksamheten. Drigenom kankommuninvnarna erbjudas vrd, omsorg och skola med god kvalitetsamtidigt som det i de flesta kommuner kan bli mjligt att snkaskatteuttaget utver vad som finansieras genom att staten tar ver kostnader.Vr bedmning r att de avregleringar vi freslr fr kommunerna och denekonomiska utveckling som fljer av den politik som i vrigt redovisas skallge utrymme fr en snkning av utdebiteringen med i vart fall 50 re r 2000och ytterligare 50 re r 2001. De senaste rens utveckling i flera kommuneri ger vid handen att en mlmedveten inriktning p koncentrationoch effektivitet kan ge utrymme fr rejla skattesnkningar.Grundavdrag fr barnVi freslr ett hjt allmnt grundavdrag p fralla. Bidragsberoendet r strst fr familjer med barn.Srskilt flerbarnsfamiljer har sm eller obefintligaekonomiska marginaler. Barnfamiljernas ekonomi brstrkas genom att hnsyn tas till frsrjningsbrdan vidberkningen av den beskattningsbara inkomsten. Vi freslrdrfr att det frn och med 1999 vid sidan av nu utgendebarnbidrag infrs ett extra grundavdrag p frvarje barn, vid den kommunala beskattningen.Fr de familjer vars inkomst inte r tillrckligt stor fr att man skall kunnatillgodogra sig grundavdraget fullt ut skall en "negativ skatt" utg. Det skeri form av en kontant utbetalning som motsvarar det inte utnyttjadeavdragsbeloppet multiplicerat med den kommunala skattesatsen.Utbetalningen sker mnadsvis. Som framhllits i fregende avsnittkompenseras kommunerna fullt ut.Fr att ytterligare strka barnfamiljerna infrs vrdnadsbidrag ochavdragsrtt fr barnomsorgskostnader upp till en viss beloppsgrns.Hlften kvar1991 rs skatteomlggning syftade till en marginalskatt fr den helt vervgande delen av inkomsttagarnaoch hgst . Bakom detta beslut stod en bredmajoritet av partier. Reformen har drefterurholkats. Socialdemokraterna infrde hsten 1994 en extrastraffskatt, s.k. vrnskatt, p fr dem sombetalar statlig inkomstskatt fr tiden fram till och med 1998.Man sviker nu de utfstelser som d gjordes och lter dennaskatt ligga kvar fr en stor del av dem som betalar statliginkomstskatt. Regeringen har dessutom accepteratkommunalskattehjningar p i genomsnitt 60 re. Till detkommer att regeringen urholkat inflationsskyddet s attuppemot hlften av de heltidsarbetande fr betala den hgstamarginalskatten, nu nstan , egenavgiftshjningenorknad.Det r viktigt att marginalskattereformens ml s snart som mjligtuppfylls. De frslag vi lgger fr 2001 om frvrvsavdrag p upptill 7,5 basbelopp och statligt finansierad kommunalskattesnkning p2 kronor, som vi avvisar frslaget om hjd statlig skatt, innebr attmarginalskatterna minskar rejlt. Den hgsta marginalskatten sjunker frnknappt till vid genomsnittlig kommunalskatt.Marginalskattesnkningen varierar i olika inkomstlgen till fljd avgrundavdragets upp- och nedtrappning. Den uppgr till mellan 4 och7 procentenheter.Snkt fastighetsskattFastighetsskatten skall successivt avvecklas. Avdragsrtten,som har avgrande ekonomisk betydelse fr de flestasmhusgare, mste emellertid behllas. Det skulle inte blifallet om den lpande beskattningen av smhus slopas helt.Som fastighetsbeskattningsutredningen freslog 1994 brsymmetrin i reglerna fr beskattning av gda bostderterinfras. Fastighetsskatten fr smhus br ersttas av enschablonintkt som tas upp till beskattning som inkomst avkapital.Schablonbeskattningen br utformas s att underlaget fr beskattningendast r det taxerade byggnadsvrdet. Markvrdet rknas bort. Det innebratt man med en schablonintkt p berknad enbart pbyggnadsvrdet skulle f en effekt som motsvarar ett fastighetsskatteuttag idagens system p genomsnittligt . Drmed kan ytterligare ettproblem f sin lsning. Man kan nmligen anta att de kraftiga kningarna avtotala taxeringsvrden i attraktiva omrden, som inte br ligga till grund frbeskattning, huvudsakligen manifesteras genom att markvrdet stigerkraftigt. Lindringen blir vsentligt strre dr de stora regionala orttvisornaidag finns.Det finns vidare anledning att strva efter en frenklad fastighetstaxering.Det underlttas genom ett lgre skatteuttag. Ju lgre skatteuttag desto grvrekan de olika regler som jmfr olika fastigheter med varandra vara. Det brvara mjligt att relativt omgende infra en klassificering av byggnaderna ien normalgrupp, en grupp med vsentligt bttre standard och en medvsentligt lgre standard. Drmed frsvinner mycket av det "kineseri" somfr nrvarande prglar fastighetstaxeringen.1996 rs fastighetstaxering har ocks lett till att mnga vanligasmhusgare fr erlgga frmgenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen avfrmgenhetsskatten br sambeskattningen slopas som grnsen frskatteplikt hjs till 1,2 miljoner kronor.De frndringar som freslagits i fregende avsnitt kan inte genomfrasredan frn innevarande r. Det krvs drfr att tillflliga tgrder genomfrssom gr i samma riktning som den lngsiktiga lsning som skisserats.Fljande frslag br sledes genomfras och kan, ven om beslutfattas av sent , glla redan frn detta r.Fastighetsskatten p bostder snks frn av taxerings-vrdet fr.o.m. . Drefter snks skatten 1999, 2000 och2001 vartdera ret och uppgr 2001 till 1,2 procent.Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lindras genom attmarkvrdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I avvaktan p en permanentlsning br underlaget fr uttag av fastighetsskatt justeras s att endasthlften av markvrdet tas med. Ett tak fr den del av markvrdet sombeskattas mste infras.Snkt bensinskatt, hjt reseavdragoch avdragsbelopp fr resorSverige r ett glest bebott land. Fr mnga hushll r resornatill och frn arbetet lnga. Kollektivtrafiken r i mnga fallinget alternativ. Det r d ndvndigt att anvnda bilen.Dessutom krvs ofta biltransporter fr privata ndaml fratt det skall vara mjligt att bo kvar i mindre tttbefolkadeomrden.Denna situation krver srskilda avvgningar nr det gller att utformaocks skattepolitiken. Hjd bensinskatt (i kombination med andra kostnads-kningar) frsvagar hushllsekonomin och innebr mindre intresse att taarbete p strre avstnd frn hemmet. Det minskar rrligheten p arbets-marknaden.Mot denna bakgrund br bensinskatten snkas med 20 re(med 25 re inkl. moms) till den niv som gllde fre den hjning somgenomfrdes vid halvrsskiftet. Dessutom br avdraget fr resor till och frnarbetet hjas till per mil och inkludera resor till barnomsorg.Grnsen fr icke avdragsgilla resor till och frn arbetet som hjttill , vilket drabbar ven kollektivtrafikresenrer, br ter snkastill 6 000 kronor.Snkt skatt p pensionssparandeRegeringen har frsmrat frutsttningarna fr det enskilda,frivilliga pensionssparande som fr mnga har varit enmjlighet att skapa bttre trygghet infr lderdomen med denoskerhet som gller betrffande de offentliga pensionerna.De lften som stlldes ut av Socialdemokraterna i sambandmed att ATP-systemet infrdes har visat sig inte hlla. reformering av pensionssystemet har drfr tvingatsfram. En verenskommelse trffades 1994 mellan de flestaav partier. Den socialdemokratiska regeringen haremellertid haft svrigheter att driva fram frgan till enlsning, vilket skapat oskerhet hos mnga medborgare.Dessutom str det nu klart att fr mnga kommer denoffentliga pensionen att bli lgre n vad som tidigareutlovats. Det r drfr av stor vikt att det skapas tillrckligtbra frutsttningar fr ett enskilt pensionssparande. Detlngsiktiga och bundna sparandet skapar dessutom brafrutsttningar fr ett enskilt sparande som kan bidra tillriskkapitalfrsrjningen. Ett vsentligt led i att skapafrutsttningar fr detta var infrandet av det individuellapensionssparandet 1994.Socialdemokraterna har frsvagat frutsttningarna fr enskilt pensions-sparande genom att minska den avdragsrtt som motsvarar avdragsrtten frinbetalningar av ATP-avgifter. Man har dessutom hjt avkastningsskatten ppensionssparandet. Det frsvagar intresset fr pensionssparande samtidigtsom det lett till ett utflde av sparande till utlandet dr denna beskattning rlgre.Avdragsutrymmet fr pensionsfrskringar br terstllas till ett bas-belopp. Avdrag br dessutom medges fr pensionssparande fr makesrkning.Snkt skatt p hushllstjnsterEn viktig del av fretagstillvxten mste komma i den s.k.tjnstesektorn. Hit hr ocks de tjnster som kan utfras ieller i anslutning till hushllen.I ett gemensamt frslag har , angivit hur en snkning av skatten p hushllstjnster brgenomfras. Frslaget innebr fljande:En skattereduktion p infrs fr privatpersoners betalning avarbetskostnaden fr hushllstjnster som utfrs i det egna hemmet, upp till25 per r. Det innebr att det vita priset halveras, direkt vidkpet,jmfrt med dagens regler.Fr att f fart p sysselsttningen krvs inte bara att priset kommer ned tillniver som mnga r beredda att betala. Det mste ocks bli lttare atterbjuda tjnsterna, vare sig man gr det i fretagsform eller som privat-person. Drfr behvs frenklingar fr bildande och drift av i synnerhetmindre tjnstefretag. Ambitionen r att frmja att en flora av nyasmfretag vxer fram, som p professionell basis erbjuder olikahemservicetjnster. Hrutver behvs en enkel och obyrkratisk lsning frden som vill anlita en privatperson.En reform av detta slag r ett viktigt steg mot lgre skatt p arbete och envxande och dynamisk tjnstesektor. Den gr ltt att genomfra och gersannolikt snabbt fler nya jobb. Dessutom ger den mnniskor en chans attinordna sig i ett legalt system. Kostnaden i form av skattebortfall r liten ochp sikt ger reformen snarare en positiv nettoeffekt fr de offentligafinanserna.En skattesnkning p hushllstjnster har enligt vr mening en radfrdelar. En betydande frdel r att skattesnkningen snabbt kan skapamnga nya jobb. 50 000-100 000 jobb ligger inom rckhll om vrt frslaggenomfrs.En annan frdel r att vrt frslag kan frvntas ha srskilt gynnsammaeffekter fr ungdomar. Det innebr att den besvrande ungdomsarbetsls-heten skulle kunna pressas tillbaka.FretagsbeskattningSlopa diskrimineringen av smfretagIdag ingr satsningar p smfretagen i snart sagt varjeekonomisk-politiskt anfrande, oavsett vilket parti somfretrds. Detta r i och fr sig positivt, men enbart vackerretorik ndrar inte p de diskriminerande regler som sedanlnge frsvrat och frhindrat de mindre fretagenstillblivelse, verlevnad fr att inte tala om expansion.Diskrimineringen finns p mnga omrden, men r kansketydligast nr det gller skatter.I de svenska skattelagarna finns mnga bestmmelser, som tydligt ochppet innebr att bolag med f gare skall srbehandlas. Om syftet var attstimulera smfretagandet skulle det givetvis vara positiva srbestmmelser,men utan undantag r det regler som diskriminerar och frsvrar frsmfretagen och dess gare. I frarbetena till den srskilda lagstiftning sominfrdes 1976 (prop. 1975/76:79 s. 34 och SOU 1975:54 s. 10) anges syftetmed srreglerna vara att stadkomma neutralitet vid beskattningen avfretagsinkomster oavsett om verksamheten bedrivs i fmansfretag eller iannan fretagsform. Regelverket, som fortfarande till strsta delen r giltigt,siktar in sig p att frhindra att de fmansgda fretagen skulle kunna"uppn skattefrdelar som inte kan anses motiverade med hnsyn till denbedrivna verksamheten". Sttet att frhindra att vissa transaktionergenomfrs r att gra skatteeffekterna helt oacceptabla, s.k. stoppregler.Dessa terfinns framfr allt i KL 32 14 mom. Men effekterna av dennalagstiftning har inte blivit den nskade neutraliteten utan i stllet en negativsrbehandling av fmansfretagen och deras gare.I SIL 3 12 och 12 a-12 e finns ett invecklat regelsystem som syftar till attfrhindra att garna skall kunna omvandla arbetsinkomst till kapitalinkomstoch drigenom f en lgre total beskattning jmfrt med lneinkomst-beskattning.Det finns f sakliga skl fr de flesta av stoppreglerna fr fmansfretag. Imnga fall r de helt ondiga, och ett avskaffande skulle inte heller medfrangon saklig frndring i rttslget. Dremot skulle fmansfretagarenbesparas en massa extraarbete med att fylla i srskilda blanketter, lmnauppgifter som inte begrs av andra fretag, utfra komplicerade utrkningarsom ofta krver kvalificerade konsultinsatser m.m.