mot · GM02Sk309 · 1998-10-28 00:00:00 — Det ger en inkomstförstärkning på3.700 miljoner år 2000 och 7.400 miljoner år 2001.4.4 KapitalbeskattningenEtt av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativaenskilda sparandet. Trenden har vänt men fortfarande finns all anledningatt lyfta fram sparandets betydelse i den ekonomiska debatten. Skatteregleroch lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att spa-randet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren försparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras tillföretagssektornför att nyttiggöras till investeringar i näringslivet.4.4.1 Dubbelbeskattningen bortSkattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital iföretag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. Kristdemokraternamenar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklashelt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan intelångsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerarmed. Avvecklingen bör ske i två steg med en minskad skattenivå till 15 %1999 och till . Den beräknade kassamässiga budgeteffektenuppgår till 1999, och 4.950 miljoner år 2001.4.4.2 Arvs- och gåvoskattEn översyn bör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt attföretagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- ochgåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generationsskiften.Regeringen bör återkomma till med förslag till förbättringar idenna fråga.4.4.3 FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivån är1,på belopp som överstiger . De senaste årens ut-veckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen.Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen somgör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetrycksom avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidiga-re kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekterän de tänkta. Detta har tydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvud-ägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t ex låginkomsttagare sområkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigthöjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är 17 av Sve-riges 18 aktie-miljardärer befriade från förmögenhetsskatt på sitt aktieinne-hav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna Sveri-ge med sina pengar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar ochfinna sig i att betala skatten.Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andraavseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sam-beskattas. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomisktstraffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Inkomstbeskattningenoch kapitalinkomstbeskattningen innebär att en faktisk inkomst beskattas.Förmögenhetsbeskattningen, däremot, bygger ofta på fiktiva värden. Dettakan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T ex tvingas många små-husägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt.Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsättatill inkomster med mindre än att bostaden säljs.Det är sannolikt att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas . Detta oavsett vilken kulör sittande regering har. har den högstaförmögenhetsskatten av . Allt fler av våra grannländeravskaffar denna skatt. sällade sig och Danmarktill de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter.Kristdemokraterna har kommit fram till slutsatsen att förmögenhetsskattenska fasas ut ur det svenska skattesystemet, därför föreslår vi en skattenivå på0,1999 för att därefter helt utgå. För att finansiera detta höjs bolags-skatten, dvs skatten på företagens vinster. Vi gör bedömningen att dennuvarande förmögenhetsskatten är väsentligt mer skadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som viföreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i ärEuropas lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt skerbeskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden.Kostnaden för utfasad förmögenhetsskatt beräknas till år1999, och år 2001.4.4.4 Höjd avdragsrätt på pensionssparandeSparandet framställs ibland - inte minst av företrädare för regeringen - somett betydande problem och en av orsakerna till djupet i den ekonomiskakrisen och den höga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Individuellt sparande är en nödvändighet som statsmakterna på olika sätt skapremiera.Hushållssparandet i har legat extremt lågt. Det privata sparandethar ökat, men ligger fortfarande inte särskilt högt,internationellt sett. Att spara i missgynnas av de skatteregler vi har.Under den gångna mandatperioden har regeringen på olika sätt visat sininställning till sparande genom ytterligare skattehöjningar på olika former avsparande.Vår uppfattning är att det fordras ett individuellt sparande på en hög nivåför att ge den enskilde individen ett större handlingsutrymme och enekonomisk buffert för oförutsedda händelser. De olika socialförsäkrings-systemen är så generella att det inte går att i dessa täcka in alla individuellaönskemål. Därför bör enskilda få möjlighet att genom långsiktigt sparandegardera sig mot inkomstbortfall eller för att göra en större investering.Möjligheten till enskilt långsiktigt sparande var också en förutsättning påvilken pensionsuppgörelsen vilar. Utan eget sparande blir de enskilda heltberoende av staten för sin trygghet vid sjukdom och ålderdom.Staten och kommunerna tillhör dem som förlorar om det enskildasparandet minskar, då den enskildes kapacitet att klara oförutsedda utgifterminskar.Tillgången till riskkapital säkras genom ett högt sparande. Enminskning av det inhemska långsiktiga kapitalet drabbar både svenskföretagsamhet och staten med behov att placera omfattande lån.Kristdemokraterna föreslår lägre beskattning på pensionssparande genomen höjning av avdragsrätten till ett basbelopp. För detta anslås 470 miljonerkr för och 930 miljoner för och 1 170 miljoner för år 2001.4.4.5 Avskaffad särskild löneskattKristdemokraterna vill avskaffa den särskilda löneskatt som tas ut på bidragsom en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Kostnaden i budgetenblir 100 miljoner 2000 och år 2001.4.5 Fler jobb i tjänstesektorn4.5.1 Hemtjänst, renovering, om- och tillbyggnad ()Tjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion och försäljningav tjänster kommer få ett allt större utrymme i relation till varu-produktion och försäljning. För att detta skall kunna ske måste den ekono-miska diskriminering som drabbar tjänsteföretag minska. Diskrimine-ringen består i att arbete generellt beskattas hårdare än kapital. Tjänste-företagen har allmänt varit högre beskattade än industriföretagen under sena-re år. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretagskulle få stora effekter på antalet nya jobb. Ett ökat utrymme för tjänstesek-torn är angeläget också ur resurshushållningssynpunkt.Cirka 45 procent av allt arbete som utförs sker i hemmen. Hushållssektornhar alltså en stor potential vad gäller nya jobb. Genom de höga så kalladeskattekilarna är den vita marknaden för denna typ av hushållstjänster i stortsett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dock mycket omfattande.Kristdemokraternas förslag är att göra vita hushållstjänster tillgängliga förmänniskor med normala inkomster. Detta innebär en rejäl utvidgning avdagens ROT-system till att omfatta hemtjänst, renoverings-, underhålls- ochreparationsarbeten samt större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär ochinstallationsarbeten för t.ex. vitvaror och datorer i och för hushållet. Dettaskulle också leda till att långt fler tjänster i hushållet som är traditionelltkvinnligt arbete i hemmen får lika skattemässiga villkor som de traditionelltmanliga.Vi föreslår att en skattereduktion på införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i det egnahemmet, . Förslaget innebär att det vita prisethalveras, direkt vid köpet, jämfört med dagens regler. Vår bedömning är attförslaget kan ge upphov till mellan 50 000 och 100 000 nya jobb.Vårt förslag är gemensamt med och och ett viktigtsteg mot lägre skatt på arbete och en växande och dynamisk tjänstesektor.Dessutom ger det människor en chans att inordna sig i ett legalt system.Kostnaden i form av skattebortfall är liten och ger förslaget snarare enpositiv nettoeffekt för de offentliga finanserna. Vi tillgodoräknar ossemellertid inte några dynamiska effekter förrän de uppstått och redovisardärför den beräknade kostnaden i budget till: 1999, 1.115miljoner och 1.600 miljoner år 2001.4.5.2 Förmånsvärde på hemserviceEtt andra kompletterande förslag, som bör införas parallellt med det ovannämnda, är att utveckla formerna för hemservice som löneförmån. Det finnsflera företag som erbjuder sina anställda en sådan löneförmån men därschablonbeskattningen ger orimliga effekter för den anställde. Det scha-blonmässiga förmånsvärdet sätts så högt att den anställde tvingas betala ca100 kr i skatt.Många tvingas därför tacka nej till den möjlighet som skulle kunnainnebära en betydande förbättring av livskvaliteten, inte minst fördubbelarbetande småbarnsföräldrar. Detta som potentialen i en storframtidsbransch inte utnyttjas. Istället blir det den svarta sektorn som växer.Det finns därför all anledning att se över nuvarande förmånsbeskattning.Förmånsvärdet kommer att justeras ned om vårt förslag för skattereduktiongenomförs.Ovannämnda åtgärder för att öppna upp tjänsterna till hushållen skaparnya jobb och höjer den totala produktionen, men minst lika viktigt är att deintroducerar tusentals med människor in i företagandets villkor. Dennaenklare form av företagande kan mycket väl bli den erfarenhet som tar bortde psykologiska hinder som bromsat många människor från att bli egnaföretagare.4.6 Skattebefrielse för individuella utbildningskontonÖkad personlig kompetens är helt avgörande för att ska kunna hävdasig på världsmarknaden med höga löner. Genom en hög utbildningsnivå ochavancerade produkter kan ligga i utvecklingens framkant. Kompe-tens omfattar förutom formell utbildning också erfarenheter, praktiska fär-digheter, personligt kontaktnät, personlighet och attityder.Det bör vara ett gemensamt intresse för arbetsgivare och varje anställd iföretaget att utveckla medarbetares kompetens för att utveckla såväl företagetsom den enskildes personliga kvalifikationer. Avdragsrätt föreligger förutbildning som arbetsgivaren initierar och betalar.Kristdemokraterna anser att skattelagstiftningen bör medge möjlighet attmed avdragsrätt sätta in medel på ett för arbetsgivaren och den enskildegemensamt utbildningskonto. De belopp som genom förhandling förs upp påkontot skall enbart kunna användas för den enskildes egen kompetens-utveckling. Med denna möjlighet är vi övertygade om att det gemensammaansvaret och den individuella drivkraften skulle gynna alla parter.Regeringen bör återkomma till med förslag till regler för ettsystem med utbildningskonton. Ett förslag skulle kunna träda i kraft 1/71999. Kostnaden är beräknad till 1999, 200 miljonerkronor 2000 och 2001.4.7 Skatteväxling för miljön och jobbenEtt effektivt sätt att bekämpa miljöhoten är att använda olika former av eko-nomiska styrmedel. Inte minst i ett modernt samhälle med en mängd aktivi-teter som tillsammans skapar en hård belastning på vår livsmiljö. Med hjälpav regleringar kan de stora utsläppskällorna kontrolleras, medan de mångasmå utsläppskällorna bättre angrips med hjälp av ekonomiska styrmedel. Enökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymmesom bör användas för att sänka skatten på arbete. Då uppnås både en bättremiljö och ökad sysselsättning.Skattetrycket måste sänkas i för att skapa nya jobb och ge vanligamänniskor ökad möjlighet att klara sin egen försörjning. Men eftersom varjeskattesänkning måste vara finansierad i den meningen att staten inte beräknasfå ett underskott till följd av skattesänkningen kan och bör skatterna, ocksåinom ett givet skattetryck, omfördelas från arbetskraft till miljöbelastandeutsläpp, ändliga naturresurser och energi. Förutom de sänkta arbetskrafts-kostnaderna innebär en skatteväxling också att arbetstillfällen kopplade tillkretsloppssamhället, som t ex återvinningsindustri, ny och småskalig energi-produktion med inhemska och förnybara energikällor, kan växa fram.Kristdemokraterna var med och tog initiativ till en parlamentariskutredning (SOU 1997:11) om skatteväxling. Den avslutade sitt arbete ijanuari 1997 och lade fram ett betänkande som visar hur kan gåvidare mot en ökad miljörelatering av vårt skattesystem. Utredningenkonstaterade att de skatter på arbete som skulle ge störst effekt på syssel-sättningen om de sänktes var skatten på hushållsnära tjänster.Sett i ett 15-årsperspektiv har intäkterna från de energi- ochmiljörelaterade skatterna i fasta priser ökat med ,från 35 miljarder till 55 miljarder , exklusive momseffekt.Med momseffekt har dessa skatter ökat med . somandel av BNP har skatterna ökat med knappt en procentenhet under sammaperiod och är . Bara sedan valet har de miljö-relaterade skatterna höjts med 10 miljarder kronor.Eftersom skattebaserna på miljö- och energirelaterade skatter är mindre änpå arbete begränsar givetvis de senaste årens totala skattehöjningar (ca 70miljarder kr sedan valet ) möjligheterna att gå mycket snabbt fram,särskilt med hänsyn till det internationellt konkurrensutsatta näringslivet.Bakom den parlamentariska utredningens majoritet stod samtligariksdagspartier utom . I utredningens betänkande slogs det fastatt kan och bör gå vidare med att öka miljörelateringen avskattesystemet, och att dessa skatteintäkter ska användas till sänkta skatter påarbete, så att inte skattetrycket drivs upp ytterligare. Utredningen bedömdeatt det fanns ett minst lika stort utrymme för ökade miljöskatter och därmedsänkta skatter på arbete, som tagits i anspråk under den senaste 15-årsperioden.Avgörande för hur snabbt och långt kan gå är givetvis utveck-lingen i omvärlden. Det förs en livlig debatt i dessa frågor i många länder.Trots att det gått utredningen lade fram sitt betänkandehar regeringen ännu inte agerat för att förverkliga de förslag och deninriktning som finns i utredningens slutsatser, trots att de omfattas av en bredriksdagsmajoritet.Skatteväxling innebär sänkta skatter på arbete och höjda skatter påmiljöfarliga utsläpp och ändliga resurser. Priset på arbete är högt i Sverige.Det gäller inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms på varor ochtjänster. är kostnaden för att belasta miljön med miljöfarligautsläpp relativt låg. Skatteväxlingsmodellen vill ta tillvara båda dessafenomen . Genom att växla skatt på arbete mot skatt påmiljöbelastning kan två viktiga mål nås - ökad efterfrågan påarbetskraft och minskad miljöbelastning. Det är viktigt att konstatera att detotala skatterna har höjts med netto sedan valet ochatt de miljörelaterade skatterna höjts med utan attmotsvarande skatter på arbete sänkts. Därmed har utrymmet förskatteväxling avsevärt begränsats av den socialdemokratiska regeringen. Detfinns dock anledning att gå vidare, inte minst med anledning av attutvecklingen i omvärlden kan vidga detta utrymme.4.7.1 AvfallsskattFör att åstadkomma en anpassning till kretsloppsprincipen föreslår vi att enavfallsskatt införs enligt tidigare presenteradeförslag från och med den 1/1 1999. Skatten ger netto ca 1300 miljoner kronorper år. Regeringen har aviserat införandet av en avfallsskatt fr o m 1/7 1999,men ännu inte åstadkommit ett förslag till . Vi har i tidigare motio-ner föreslagit att skatten borde har införts . Regeringenberäknar att avfallsskatten kommer att ge 325 miljoner . Till följdav kvartalsuppbörden blir därför förstärkningen engångsvis miljoner kronor.4.8 Sänkt skatt på arbete4.8.1 Lägre skatt för låg- och medelinkomsttagareDet är ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att så många medborga-re som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. Om detta skall bli möjligtmåste beskattningen av låg- och medelinkomsttagarna kraftigt reduceras.Genom ett kraftigt höjt grundavdrag reduceras den kommunala beskattning-en som är mest kännbar för alla skattebetalare. Detta ger lägre skatt ochdärmed ett ökat konsumtionsutrymme för både medborgare som har ett ar-bete och för dem som uppbär beskattningsbara transfereringar.Kristdemokraterna föreslår ett kraftigt höjt grundavdrag i den kommunalabeskattningen. För låg- och medelinkomsttagare sänks inkomstskatten med10 miljarder kronor genom en höjning av grundavdraget med 8 400kronor i normala inkomstlägen. Effekten blir en skattesänkning med ca 220kr/månad. föreslås grundavdraget i den kommunalabeskattningen höjas på samtliga inkomster med ytterligare , såatt den nya grundnivån totalt uppgår till . För deltidsarbetandemed en taxerad inkomst på ca blir det nya grundavdraget29 900. Därmed blir skillnaden jämfört med regeringens förslag att allainkomsttagare får behålla ca mer av sin egen lön.Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understigerdet av föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet ienlighet med den så kallade finansieringsprincipen. Förslaget gerförutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär dessutomförbättringar för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med Krist-demokraternas grundavdrag kan man tjäna innan manbehöver betala kommunalskatt jämfört med i dag.Kristdemokraterna avvisar därmed regeringens förslag i budgetpropositio-nen om en tillfällig skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare . förslag ger en budgetkostnad på 9.090miljoner kr , och år2001.4.8.2 Värnskatten bortSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likaarbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om likainkomst oavsett om man arbetar och utbildar sig eller ej. Skattereformensmål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste fortsattgälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till och den så kalladevärnskatten därmed slopas. Införandet av värnskatten är ett allvarlig brottmot skattereformen. avvisar regeringens förslag om attbehålla en statskatt på för månadsinkomster på över 32 500 kro-nor efter 1998.Värnskatten skulle enligt regeringspartiet bidra till att minska arbets-lösheten men Socialdemokraterna har bevisligen totalt misslyckats med att fåned arbetslösheten. Pengarna från värnskatten går inte direkt till dearbetslösa. De kan fritt användas av politiker till de områden som de anser ärviktiga för stunden. Detta är ytterligare ett bevis på att det inte är någon braidé att försöka "öronmärka" skatter.Kostnaden beräknas till , och 2.200 miljonerkr för resp. år 2001.4.8.3 ReseavdragRegeringen har tidigare höjt reseavdraget per mil förresor mellan bostaden och arbetsplatsen med egen bil. Avdraget för kostna-der för egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet höjs också från 13 till 15kronor per mil. De nya reglerna tillämpas vid 1999 årstaxering. höjdes dock gränsen för att få rätt till avdrag för kostna-der för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till 7 000kronor per år.Kristdemokraterna avvisar den höjda gränsen för att få avdrag och hållerdärför fast vid den nuvarande gränsen på . Den höga gränsenmissgynnar kollektivresenärer och de som har relativt korta resor med egenbil till arbetet. Kostnaden beräknas till 330 miljoner och de följandeåren 320 miljoner per år.5 Sänkt skatt på boende5.1 Regeringens principlösa politik för fastighetsskattenUtformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en stor roll för mångamänniskor. Det gäller småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. Sve-rige har vid sidan av världens högsta skatter och har den isärklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. I de europeiskaländerna är momsen lägre, försäljningsskatten (reavinstskatt) är mycketsällsynt och fastighetsskatten är mycket begränsad - vissa länder har överhu-vud taget ingen fastighetsskatt. Det innebär att boendekostnaderna som pro-centuell andel av hushållens disponibla inkomster i de europeiska länderna igenomsnitt var . Det ska jämföras med 30 pro-cent år 1993.Statens intäkter och kostnader för boendet genomgår dramatiskaförändringar . Statens nettokostnader för boendesektorn harvarit stora men förändras detta faktum snabbt. Ökade intäkter, bland annatfastighetsskatt, moms på byggande och sjunkande kostnader för räntebidrag,gör att statens netto för boendet blev positivt. Den post påutgiftssidan i budgeten som sjunker är räntebidragen. Prognosen är att desjunker från 20 miljarder till 1999. Det är orimligtatt staten tar in ökade skatter på boendet när statens kostnader för räntebidragminskar. Fastighetsskatten borde istället sänkas i samma takt som ränte-bidragen försvinner.Fastighetsskatten är en skatt på en inkomst som inte finns, vars enda syfteär att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsett inkomst ochbetalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten, förpersoner med låga inkomster som inte har råd att betala skatten.5.2 förslag till lindring av fastighetsskattenI årets valrörelse lade den socialdemokratiska regeringen under hård press avopinionen fram ett förslag till som fattade beslut om en nivåsänk-ning av fastighetsskatten från till på alla bostäder.I nu föreliggande budgetproposition föreslår regeringen en tillfällig nivå-sänkning av fastighetsskatten från till , men endast förhyreshus och bostadsrätter, dvs.för flerfamiljshus. Därmed ökar regeringenden redan stora snedfördelningen av beskattning mellan boendeformernahyreshus och småhus/egna hem.5.2.1 Skattemässig neutralitetKristdemokraterna anser att samhället skall förhålla sig skattemässigt neut-ralt till olika boendeformer. Det är medborgarna som skall välja boendeformutan att bli styrda av att skatterna läggs mer på än den ena boendeformen änden andra. redovisar att skatteskillnaderna är hela25 kr/m2 och år mellan hyreshus och villa (villor: /m2 och hyres-hus: /m2).Kristdemokraterna kan inte acceptera denna negativa styrning av val avboende och avvisar därmed Socialdemokraternas, och Miljö-partiets budgetförslag.5.3 Skatteförslag för trygghet i boendetKristdemokraterna anser att systemet med statlig fastighetsskatt böravvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift förtäckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan kommunalservice kopplad till fastigheten. Som ett första steg kräver Kristdemokraternai en motion att skatten sänks från av taxeringsvärdet föralla boendeformer, och avvisar därmed regeringens förslag som leder till enökad snedvridande och orättvis beskattning för villaboende. Kostnadernaberäknas till , och 1.420miljoner kr . Vidare har anslagit 120 miljoner kr1999 och för åren 2000 resp. , för att fastig-hetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför etttaxeringsvärde på 150 000 kronor.5.4 Hyreshus i krisårgångarnaI syfte att lindra skattebelastningen på de hyreshus som byggdes under hög-kostnadsåren, de s.k. krisårgångarna som belastas med mycket höga kapital-kostnader, föreslår vi ett framskjutet inträde för dessa årgångar i fastighets-skattesystemet. Kostnaden blir för år 1999.6 Punktskatter6.1 Punktskatter på alkohol, tobak, bensin etcPunktskatter på alkohol, tobak, bensin etc bör höjas i takt med inflationen ienlighet med det beslut som togs under förra mandatperioden.