mot · GM02Ub801 · 1998-10-28 00:00:00 — Vid svenskauniversitet och högskolor finns det bara en tjänst efterdoktorsexamen som är avsedd för vidaremeritering iforskarkarriären, nämligen tjänsten som forskarassistent.Genom att konkurrensen om forskarassistenttjänster är hårdoch meriter endast skall räknas från efterdoktorsexamen så är många kvinnor näst intill chanslösa attgå vidare mot ett arbete som självständig forskare vid ettsvenskt universitet med nuvarande system. (Om kvinnan villha familj och barn .) En eftersläpning imeriteringsutrymmet innebär att kvinnorskall konkurrera med män som har en till två femtedelar sålång meriteringstid. Den begränsade meriteringstiden föranställning som forskarassistent är i sin nuvarandeutformning en ren kvinnofälla.Denna begränsning står också i strid med vad regeringen i andra samman-hang framfört om vikten av en ökad samverkan med det omgivandesamhället, betydelsen av att lärare och unga forskare också går ut och skaffarerfarenheter och bidrar i verksamheten i företag utanför universitet ochhögskolor. En nybliven doktor som lyder detta råd hamnar med regeringensförslag i ett klart sämre läge om han eller hon har för avsikt att fortsätta sinforskarkarriär via den vanliga vägen över anställning som forskarassistent.Miljöpartiet föreslår att ingen begränsning i meriteringstid för anställningtill forskarassistent skall förekomma.RekryteringsmålRegeringen har specificerat rekryteringsmål förnyanställning av professorer för olika lärosäten. Målen ärframräknade som estimat av vad som skulle kunna förväntasutifrån antalet kompetenta sökande inom respektive kön vidlärosätet och innebär i praktiken en könskvotering vidanställning av professorer. Beräkningarna vilar påantagandet att anställning bör göras i proportion till antaletlatenta sökande med formell kompetens. Genom attskillnaderna i antal män och kvinnor i gruppen möjligasökande ofta är mycket stor så leder förfaringssättet somregel till en kvalitetsförsämring om de angivna målen skalluppnås. Det måste också klart uttalas att det som ställs uppsom mål för större enheter, t ex lärosäten, inte kan användassom rekommendationer för små enheter, som t ex enskildauniversitetsinstitutioner, med mycket små rekryterings-underlag.Det tidigare beslutet om ekonomiska sanktioner för de lärosäten som intenår de uppställda rekryteringsmålen är olyckligt och bör upphävas.Angivande av rekryteringsmål kan möjligen accepteras som en behövligpåminnelse om riskerna för en fortsatt ojämlikhet mellan kvinnor och män iforskarkarriären. Regeringens förslag innebär emellertid att åtgärderna riktasmot symtomen i stället för att uppmärksamheten riktas mot orsakerna. För atteffektivisera jämställdhetsarbetet vid tjänstetillsättningar är det sannoliktbättre att skärpa efterlevnaden av gällande jämställdhetslag. Miljöpartietföreslår att man i detta syfte stipulerar att i varje tjänstetillsättningsnämndeller motsvarande alltid skall ingå en ledamot vars enda uppgift är att bevakaatt jämställdhetslagen verkligen följs i varje enskilt ärende.Miljöpartiet delar regeringens uppfattning att åtgärder för ökad jämställd-het är nödvändiga. Däremot har vi ingen förståelse för de räknetekniskaunderligheter man använder för att ge skenbar saklighet åt argumenten och videlar inte regeringens sanktionsiver. delar inte heller regeringensuppfattning att bindande rekryteringsmål för kvotering av kvinnligaprofessorer vid nyanställning är en lämplig metod för ökad jämställdhet.Alternativa åtgärdsförslagRedan de ovan anförda skillnaderna i förutsättningar för mänoch kvinnor i forskarutbildningen pekar på vissa typer avlämpliga åtgärder för att förbättra situationen. Ändrahandledningssituationen på C- och D-nivån så att kvinnligastuderande inte drabbas av konkurrenshinder redan iingången till forskarutbildningen och genomför motsvarandeförändringar i handledningen i forskarutbildningen. Vadgäller val av avhandlingsämne så gäller vad som tidigarenämnts i motionen i samband med uppsatsskrivande på C-och D-nivåerna i hög grad också för kvinnors val av ämneför doktorsavhandlingen. Universitet och högskolor bör fåtydliga direktiv om åtgärder för att förbättra rutinerna förhandledning med särskild uppmärksamhet riktad påkvinnliga studerandes speciella situation.Ändra meriteringskraven så att en fördröjning genom barnafödande intelägger onödiga hinder i vägen vid konkurrens om tjänster i forskarkarriären.Öppna möjligheten för forskarstuderande att söka egna forskningsmedel, såatt de inte är helt hänvisade till handledarnas resurser och välvilja (t.ex.genom rådsanslag för avhandlingsarbeten). Inför olika typer av tids-begränsade tjänster i forskarkarriären.Miljöpartiet föreslår att får i uppdrag att aktivt verka föratt universitet och högskolor vidtar åtgärder i linje med vad ovan anförts isyfte att nå likvärdiga förutsättningar för kvinnor och män i forskar-utbildningen samt att också får ett tydligt tillsynsuppdragvad gäller forskarutbildningen som helhet.Ny tjänstestruktur för ökad rörlighetAlla universitet och de högskolor som har forskarutbildningoch forskning i sin verksamhet måste få möjligheter till ökadrörlighet och större flexibilitet i anställningsförhållanden.Den stela struktur som råder med en tjänstehierarkibestående av forskarassistent (tidsbegränsad), adjunkt, lektoroch professor låser systemet på ett olyckligt sätt.Forskarassistenttjänsterna är för få. Dessutom saknaslämpliga alternativ till forskarassistenttjänst för dem somefter forskarexamen önskar fortsätta med vetenskapligverksamhet . föreslår attytterligare en tidsbegränsad, postdoktoral tjänst införs.Denna tjänst skall gälla ett- eller tvåårsförordnande medinriktning av arbetet inom en betydligt vidare ram än vadsom gäller för nuvarande forskarassistenttjänster.Tjänstestrukturen vid universiteten bör ses över med målet att få en störrerörlighet. Lärare och forskare inom ett lärosäte skall stimuleras att undervissa perioder arbeta vid andra lärosäten i och utanför , delta i forskningsprojekt utanför sitt lärosäte, under vissa perioderarbeta inom andra delar av den offentliga sektorn och inom näringslivet. Enökad rörlighet är en nödvändighet för att skapa möjligheter för yngreforskare och lärare att komma in i universitetens verksamhet. En ökadrörlighet skulle också bidraga till en ökad kompetens inom näringslivet, inomden offentliga sektorn och, inte minst, inom universitet och högskolor. har en närmast unik tröghet inbyggd i systemet somhämmar utvecklingen. Vissa åtgärder har vidtagits för att stimulera till ökadrörlighet t ex att en anställd inom ramen för tillsvidareanställning vid enhögskola skall kunna arbeta som visstidsanställd vid annan högskola. Hittillsvidtagna åtgärder är emellertid att betrakta som försök att göra ettstelt system något mjukare. Steget är emellertid fortfarande långt till entjänsteorganisation som karakteriseras av rörlighet, flexibilitet och öppenhetför förnyelse.Adjunkttjänsterna, som huvudsakligen knyts till grundutbildningen var ur-sprungligen tänkta som tidsbegränsade lärartjänster införda för att ökautbytet med gymnasier, högre yrkesutbildningar utanför universitet ochhögskolor samt näringslivet. Denna tanke har man släppt.Adjunktstjänsterna har i stället blivit rena lärartjänster med så mycketundervisning att innehavaren saknar alla praktiska möjligheter att bedrivaegen vetenskaplig verksamhet. Dessutom är innehavet som regel inte tidsbe-gränsat. Dessa tjänster bör bort eller ändras.Den förändring som skett när det gäller möjligheter för lektorer attautomatiskt, i kraft av kompetens, anställas som professorer har ännu inteutvärderats. Vi vet emellertid redan att en tillämpning av denna befor-dringsregel måste åtföljas av betydande ökningar i medelstilldelning då deökade kostnaderna är avsevärda om man beaktar att en professur ingalundainskränker sig till enbart lönekostnaden utan också inkluderar kostnader förlokaler, utrustning, service etc som totalt ligger pertjänst. Något utrymme för ökade kostnader i samband med reformensgenomförande finns inte i årets budget.De två helt dominerande problemen när det gäller tjänsterna vid universitetoch högskolor är emellertid den dåliga rörligheten och bristen på kompetentalärare och forskare. föreslår därför införande avvisstidsförordnade vid anställningar, en ordentlig förstärkning av forskar-utbildningen samt införande av en särskild högskollärarutbildning. De tvåsenare förslagen har presenterats utförligt på annat ställe i motionen.Forskning vid universitet och mindreoch medelstora högskolor - ett opti-meringsproblemMiljöpartiet stöder tanken på utbyggnad av små ochmedelstora högskolor i syfte att få en bättre spridning avutbildningsmöjligheterna, främst då grundutbildning ochregionalt motiverade yrkesutbildningar. Samverkan mednäringsliv och offentliga sektorns övriga verksamheter iregionen bör vara ett viktigt inslag i dessa högskolors verk-samhet. Frågan om forskning vid dessa högskolor är merkomplicerad. Man får lätt intrycket att regeringen gjort denallmänna bedömningen att det är bra om alla forskar. Det ärviktigt att frågan om forskning vid högskolor får en allsidigbelysning och att förutsättningarna noga analyseras.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att regeringen och inteHögskoleverket skall besluta om en högskola, efter ansökan, skall tilldelasvetenskapsområde. Detta kan förefalla rimligt med tanke på att regeringenhar budgetansvaret vid bildande av nya verksamhetsområden. Det äremellertid också viktigt att garantier ges för att kvalitetsbedömningen sker påett kompetent sätt. Det senare torde falla naturligt inom Högskoleverketsuppdrag. förordar därför att regeringen i samverkan medHögskoleverket skall besluta om en högskola, efter ansökan, skall tilldelasvetenskapsområde. I de fall då och regeringen ej når enigheti frågan bör ansökan avslås.Regeringen har inte presenterat någon analys av tillgången på kvalificeradeforskare inom landet. Det finns därför inte heller i budgeten någonbeskrivning av inom vilka områden som kan starta nyaforskningscentra. Regeringen har inte heller i årets budget förbättratunderlaget för fördelningen av forskningsresurser med hänsyn till framtidabehov.Man kan i propositionen på flera ställen utläsa en uppfattning att spridningav forskningsresurser är en fördel i sig. Detta bör verkligen ifrågasättas. Detfinns mycket som talar för att felet med svensk forskningsorganisationsnarare är att forskningen är för utspridd och splittrad på för små enheter.Om resurserna i stället koncentrerades så skulle forskningsklimatet sannoliktförbättras, effektiviteten öka samt studiemiljön för forskarstuderande berikas.I det ovan givna perspektivet borde forskning vid små och medelstora hög-skolor utvecklas med större eftertanke och omsorg om högskoleforskningensframtid. Kanske är det bättre att man koncentrerar sig på att först pröva omde kvalitativa förutsättningarna finns för en viss forskningsverksamhet vid enviss högskola och sedan, om verksamheten förväntas innebära enförstärkning av landets samlade forskningsorganisation, satsa ordentligt påatt bygga upp en resursstark forskningsenhet vid denna högskola. Initialfasenmåste för högskolan få vara en försöksperiod med relativt stor frihet attplanera och pröva olika utvecklingsmöjligheter utan att resurser binds uppoch hindrar möjligheterna för andra alternativ inom den närmaste framtiden.Ett sådant utvecklingsarbete måste utföras av högskolan själv (ofta isamverkan med andra högskolor, universitet, myndigheter och det regionalanäringslivet). Vi ser redan exempel på sådan naturligt framväxande hög-skoleforskning och det är viktigt att denna utveckling följs och att deinstitutioner som dokumenterar sådan växtkraft också får ordentligt stöd.Som stöd för en utveckling av forskning vid små och medelstora högskolorföreslår inrättande av en "fond för utveckling av forskning vidsmå och medelstora högskolor" (se separat avsnitt).Finansiering av grundforskning ochforskarutbildningDen totala forskningsvolymen har ökat mycket kraftigt iSverige framför allt beroende påen stark expansion av den s.k. kunskapsutnyttjande(tillämpade) forskningen. Inom tunga sektorer av svenskt nä-ringsliv har behovet av egen forskning för produktutvecklingökat dramatiskt. På motsvarande sätt har den offentligasektorns behov av forskning rörande olika samhällsfunk-tioner ökat. Den kunskapsgenererande forskningen,grundforskningen inklusive forskarutbildningen, har inteökat i den omfattning som skulle krävas för att stå iproportion till den tillämpade forskningen. Utvecklingen harpå detta sätt lett till att vi har en underdimensioneringav grundforskning och forskarutbildning som innebär storarisker för kvalitetssänkningar inom svensk forskning somhelhet.Den grundforskning som bedrivs vid våra universitet är livsnerven för allvetenskaplig verksamhet i . Genom att är ett litet land har viockså ett relativt litet antal forskare vid våra universitet. Dessa forskareutgören resurs som dels svarar för att svensk grundforskning håller höginternationell standard, dels svarar för att kvaliteten i den tillämpnings-forskning, som är en förutsättning för produktutveckling och nyskapandeinom svenskt näringsliv, håller en hög standard. Samma grupp av forskareleder också utbildningen av nya forskare.Sverige har ett relativt ovanligt system för finansiering av grundforskningoch forskarutbildning. Fakultetsanslag till universiteten finansierar huvud-sakligen tjänster, t.ex. professorer, forskarassistenter och doktorander iforskarutbildningen (samt viss forskningstid för lektorer). De statligaforskningsråden finansierar genom projektanslag den grundforskning somuniversitetens forskare (professorer, forskarassistenter och vissa lektorer)bedriver. Kostnaderna för doktorandernas vetenskapliga arbete (avhand-lingsarbetet) finns inte inbyggda i systemet (med undantag för vissamarginella bidrag via fakulteterna för ograduerade forskares vetenskapligaverksamhet). Ofta finansieras denna utbildningsforskning indirekt via deanslag som institutionernas professorer har. Resurserna för grundforskning äremellertid helt otillräckliga för att tillgodose såväl institutionsforskarnassomdoktorandernas behov av forskningsmedel.Departement, statliga verk, statliga stiftelser och fonder delar utforskningsmedel för olika typer av tillämpad forskning som mångdubbeltöverstiger de resurser som den fria forskningen och forskarutbildningen viduniversiteten förfogar över via forskningsråden. För att svensk forskningskall kunna hävda sig i den växande internationella konkurrensen behöverfakulteterna och forskningsråden en mycket kraftig förstärkning avresurserna. måste många goda ansökningar om forskningsanslag frånframstående forskare avslås i brist på medel och många forskare avstår frånatt söka i vetskapen om att möjligheterna att få anslag är mycket små. Hitkan också räknas gruppen ännu icke docentkompetenta forskare ochdoktorander som i praktiken inte har någon möjlighet att få anslag frånforskningsråden.Den gradvisa förskjutningen mellan grundforskning och tillämpadforskning har gått så långt att det är nödvändigt att vidtaga kraftigaåtgärder för att återställa balansen. Medel måste i någon form överföras frånsektorsforskningen till forskningsråden och högskolornas fakultetsanslag(anslag till vetenskapsområden för grundforskning och forskarutbildning).Miljöpartiet har anvisat en metod enligt vilken medel överförsfrån den tillämpade forskningen till grundforskningen genom ett grund-forskningsavdrag (GFA). Ett GFA om t ex skulle innebära enökning av grundforskningsresurserna med vilket utantvekan skulle kunna föra upp svensk forskning till en tätpositioninternationellt sett som grunden för en god forskarutbildning läggsoch vi får en säkerhet i tillgången på forskare för näringslivets framtidabehov. För den tillämpade forskningens del kan en femprocentig minskningtäckas genom en rimlig rationalisering i verksamhet och administration ochbör sannolikt inte föranleda någon försämring vare sig i kvalitet elleromfattning. I ett första steg föreslås grundforskningsavdraget endast tas utfrån medelstilldelare inom den offentliga sektorn och andra fonder ochstiftelser som delar ut anslag för tillämpad forskning (näringslivets forskningundantagen).Det smidigaste sättet att ta in grundforskningsavdrag är sannolikt att ta detdirekt vid källan. Fördelningen av de på detta sätt frigjorda resurserna kanske enkelt som förstärkning av fakultetsanslag till universiteten och som ökatanslag till de statliga forskningsråden. Administrationen torde bli relativtenkel och billig.I det följande ges ett exempel på vad GFA skulle kunna innebära i form aven fördelning av överförda forskningsmedel på forskningsråd, fakultets-anslag och en utvecklingsfond för små och medelstora högskolor. Medel frångrundforskningsavdraget har beräknats utifrån ett avdrag om påtotalt 20 miljarder, som väl stämmer med anslagen till den tillämpadeforskningen via statsbudgeten och via särskilda stiftelser och fonder (alltsåexklusive näringslivets forskningsresurser). Detta ger totalt , varav370 mkr fördelas på forskningsråd och på universitetensfakultetsanslag för främst doktorandtjänster, enligt följande tabell.Återstående avsätts för en utvecklingsfond för små och medelstorahögskolor.Forskningsråd199920002001FRN101010HSFR150150150MFR404040NFR150150150TFR202020Förstärkning av forskningsrådens medel via GFA i mkr.Lärosäte199920002001Uppsala universitet100100100Lunds universitet100100100Göteborgs universitet909090Stockholms universitet100100100Umeå universitet808080Linköpings universitet404040Karolinska Institutet303030Kungl. Tekniska högskolan303030Luleå tekniska universitet101010Förstärkning av universitetens fakultetsanslag via GFA imkr.Utvecklingsfond för små och medelstorahögskolorStöd för utveckling av grundforskning vid små ochmedelstora högskolor kan inte fördelas som generella anslagi budgeten enär utvecklingen av forskningen har kommit såolika långt vid olika högskolor. ärkvalitetssäkringen osäker i initialskedet och felaktigasatsningar kan komma att permanenta brister snarare änstärka goda initiativ. Behovet av forskning är emellertid stortoch motiverar stöd. föreslår därför inrättandet aven utvecklingsfond för små och medelstora högskolor.Fondens syfte är att stimulera utveckling av forskning, iförsta hand grundforskning, av betydelse för utveckling avhögskolans framtida forskning. Anslag kan ges för en periodom 1 till . Som exempel på verksamheter som skallprioriteras kan nämnas1. Anställning av en forskare (professor eller motsvarande) underbegränsad tid för att utveckla ett visst område, biträda vid undervisningenoch bedriva forskning inom ett för högskolan intressant område.2. Projekt för utveckling av vissa forskningsområden i samverkan medhögskolor eller universitet inom eller utom landet.3. Internationell utbytesverksamhet, t ex för att möjliggöra ett lärar-forskarutbyte med ett utländskt universitet , som stimulansför högskolans forskning och högre utbildning.4. Deltagande i internationella forskningsprojekt av direkt intresse för hög-skolans långsiktiga utveckling i kompetenshöjande syfte.5. Anordnande av internationella konferenser vid högskolan inom områdenav speciellt intresse för utveckling av högskolans framtida forskning.Fonden skall handhas av och anslagen delas ut efteransökan till fonden från högskolans rektor. Ansökningstillfällen skall varatvå gånger och projektens kvalitet och betydelse för högskolansutveckling skall vara huvudkriterier vid bedömningen. Utdelning av anslagsker efter bedömning i en grupp där majoriteten skall vara väl kvalificeradeforskare. Närmare detaljer rörande fondens mål och villkor bestäms avHögskoleverket i samverkan med representanter för högskolornas ledning.Samordning och effektivisering avforskningsresurserGenom forskningsrådens ökade ansvar för svensk forskningfår råden också ett större ansvar för att tillgodosegränsöverskridande forskning och tvärvetenskapligforskning. Den samverkan som redan finns mellan råd ochmellan ämnesgrupper inom vissa råd skall utvecklasytterligare. Förstärkningen av anslaget till FRN motiverashuvudsakligen av att FRN skall ta ett betydligt större ansvarför samordning av finansieringen av tvärvetenskapligaprojekt. Möjligheterna att knyta TFR:s projekt till projekt vidövriga forskningsråd är här av speciell betydelse. FRN bör fåett ökat ansvar för samordning av universitetsforskning ochforskning inom olika sektorsorgan och näringslivet.Rationalisera sektorsforskningenVid en genomgång av sektorsforskningens resurser börockså en omprövning av behoven ske så att kommandefördelning verkligen återspeglar samhällets behov ochforskningens kvalitet. Därvid bör även de ökademöjligheterna till internationellt stöd för forskning inomvissa tillämpningsområden uppmärksammas, t.ex. inom EU:sramprogram. Det är också viktigt att utvärderingen sker i etthelhetsperspektiv så att onödiga kvalitetsbrister kan botasoch dubbelarbete undvikas. förutsätter att den nupågående utredningen 2000, som enligt direktivenhar att genomlysa hela forskningsfinansieringen, kan ge ettunderlag för regeringen att relativt snabbt föreslå riksdagenrelativt genomgripande förändringar så att nödvändigaeffektiviseringar kan ske redan under år 2000.Stärk sektorsforskningen inommiljöskydd, miljövänlig produktionoch varuhantering samtmiljöbetingade hälsoriskerDe miljöproblem som det moderna samhället står införkräver stora forskningsinsatser . Viföreslår att regeringen i sitt förslag till omfördelning avmedel för sektorsforskning speciellt uppmärksammarbehovet av stöd till forskning inom miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingathälsoskydd.Utvecklingen av miljöforskningen har kraftigt bromsats av regeringen bl agenom tidigare indragna bidrag till miljöforskningen, t ex bidrag till SNV.Detta står i strid med de utfästelser som gjorts i regeringsförklaringen omsatsningar på miljö och inriktning mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Demindre, miljötekniska institut som vuxit fram bör få ökat stöd ochkompletteras med ett större miljötekniskt institut enligt förslag i detföljande.Regeringen har beslutat att starta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg.Miljöpartiet föreslår att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift attplanera för att ett institut med liknande konstruktion inrättas med inriktningpå forskning och utveckling av miljöanpassad teknik med en inrikting motmiljöskydds- och naturvårdsområdet. Ett sådant miljöteknikinstitut skallbildas i samverkan mellan Kungl. Tekniska högskolan, Försvaretsforskningsanstalt, och ett eller flera universitet. Verk-samhetens samordning med företagens intressen skall ske genom medverkanav och företag eller branschorganisationer. FRN föreslås få ansvaretför ledning av planeringsarbetet som skall ske i samarbete mellan deltagandeparter. Den organisatoriska strukturen skall i relevanta delar utformas somVTT i , dvs. med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla förinstitutet. Möjligheterna till samordning med existerande laboratorier vidKTH eller någon universitetsinstitution skall utnyttjas. (Sådan verksamhet imindre skala har startats på eget initiativ av KTH). Med hänsyn till närhetentill olika institutioner och aktuella företag föreslås att institutet förläggstillStockholmsregionen. (Alternativa placeringar kan övervägas, flera godaalternativ finns. )Det miljötekniska institutet skall utöver forskning och utveckling avmiljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övrigautvecklingsinstitut och produktutvecklande företag.