mot · GM02N274 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N274av m.fl. (kd)Tillväxt och regional utvecklingInledningAtt skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd medmänniskor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, godservice, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för denkristdemokratiska regionalpolitiken.Regionalpolitikens uppgift är att bidra till att utveckla livskraftiga regioneri hela landet. Det innebär att regionalpolitiken inte enbart handlar omlandsbygdens problem. Den regionala utvecklingen omfattar i högsta gradockså regionala centra med medelstora och mindre städers problem. Detinnebär också att satsningar på en större residensstad kan vara en effektivregionalpolitisk åtgärd.Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statligasektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvens-analyser måste upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma attförändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regional-politik.Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och goda förut-sättningar för den regionala utvecklingen genom att garantera utbildning,infrastruktur och goda villkor för företag och företagande. En generell politiksom är inriktad på ett bättre företagarklimat, tillväxt och nya jobb skapar debästa förutsättningarna för ökad sysselsättning även i svagare regioner.Utifrån subsidiaritetsprincipen är det i första hand ett ansvar för regionernaatt själva ta ansvar för sin utveckling. Ökad självstyrelse ochregional självstyrelse genom direktvalda regionala fullmäktige stärkerkommunernas och regionernas möjlighet att ta detta ansvar. Kommunernabör få ett ökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiska stödet. Enviktig förutsättning för att kommuner och regioner ska få fram väl utveckladelandsbygdsprogram är att de utformas nedifrån och upp. I det sammanhangetär det angeläget att lyfta fram byalagen och byutvecklingsgrupper som aktivtarbetar med att formulera mål och program för sin bygd på olika platser runtom i hela . Den demokratiska processen måste fungera så attlandsbygdsbefolkningen som berörs av utvecklingsprogram är de som ocksåutformar dem. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att det ideellaengagemanget stimuleras och att hinder för ett ökat ansvarstagande förföreningar, kooperativ och enskilda undanröjs.En grundläggande förutsättning för ett i regional balans är välutbyggda och fungerande kommunikationer. Ett effektivt transportsystem ärnödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt.Flyttbidragen motverkar en sådan satsning och bör därför avskaffas. Fortsattstöd till kommunala flygplatser i glesbygdsområden är dock nödvändigt.Möjligheterna att decentralisera verksamheter och lokalisera företag iglesbygd förbättras genom användningen av modern informationsteknik (IT).För den regionala utvecklingen är det av stor betydelse att det finns tillgångtill väl utbildad arbetskraft i hela landet. De mindre och medelstorahögskolorna har en viktig uppgift i detta avseende. Dessa högskolor har visatsig kunna ta tillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernassärskilda förutsättningar.Nya arbetstillfällen på landsbygd och i glesbygd måste i huvudsaktillkomma inom småföretagen. Jord- och skogsbruk utgör en betydande delav småföretagen i glesbygd och på landsbygd och har stor betydelse för denregionala utvecklingen. En livskraftig fiskenäring är en viktig förutsättningför en levande skärgård. Därför måste jordbruks- och fiskerinäringenskonkurrenssituation stärkas genom undanröjande av konkurrenssnedvridandepålagor och skatter.Flyttlassen har gått alltoftareDessvärre har de regionalpolitiska frågorna kommit iskymundan i den politiska debatten. Detta trots en kraftigomvälvning då flyttlassen gått allt tätare frånglesbygdsområden till storstäderna. Något som den senastestatistiken bekräftat. Storstadslänen har ökat sin befolkningunder 1997. Nästan samtliga övriga län har minskat.Storstäderna kan karaktäriseras som vinnare ibefolkningsomflyttningen i vårt land, medan de flesta andrakommuner drabbas hårt. Särskilt allvarlig blir situationen förde kommuner som under en följd av år minskat sinbefolkning. Minskat skatteunderlag skapar svårigheter fördessa kommuner att upprätthålla en god service förinvånarna. måste en ny politik utformas, en ansvarigpolitik som kan stoppa flyttlassen och därmed förhindra denegativa följder för olika landsdelar som avfolkning medföroch därmed lägga en bättre grund för en positiv utveckling ihela landet.Orsakerna till regionala obalanser har förändrats över tiden. Efter jord-brukets rationalisering som ledde till inflyttning till växandeindustriverksamheter i befolkningscentra bromsades flyttlassen upp under1970-talet. De inomregionala obalanserna förblev dock stora. Städernafortsatte att växa medan landsbygden avfolkades. Nya regionala problem dökupp, som exempelvis neddragningar av varvsindustrin och gruvindustrin ochstrukturomvandlingen inom stålindustrin i framför allt Bergslagen. Deregionala effekterna av den pågående strukturomvandlingen motverkadesdelvis av en snabb utbyggnad av den offentliga sektorn.Under 1980-talet stannade tillväxten av inom den offentliga sektorn vilketbidrog till att göra strukturproblemen synliga. Tidsbegränsade regional-politiska åtgärdspaket genomfördes med avsikt att genom en koncentreradsatsning lösa strukturproblemen. Under högkonjunk-turen framstod den regionala problembilden somkoncentrerad kring inlandsproblem. Regionalpolitiken inriktades på attkompensera framför allt norra befolkning och näringsliv förlägesnackdelar som långa avstånd och små lokala arbetsmarknader.Vissa regioner har drabbats extra hårt av bantningen av den statligabudgeten. , och i norr samt ochGotland i söder är mest utsatta. Men också kommuner i olika kustområdenoch i är exempel på områden som fått betydande problemberoende på bristande hänsynstaganden till regionala effekter av nedskär-ningspolitiken. Sysselsättning, servicekvalitet och framtidsutsikter för dessaområden har försämrats. De senaste årens kraftiga nedskärningar i försvars-budgeten har inneburit ytterligare svårigheter ur regionalpolitiskt perspektiv.Sammanfattningsvis kan man säga att den statliga servicen snabbt försämrasoch koncentreras till länens eller i ännu värre fall regioners huvudorter. Dettagäller exempelvis polisverksamheten och . Tingsrätternahar varit aktualiserade och deras fortsatta verksamhet är ännu inteavgjord. Många mindre lasarett håller på att avvecklas liksom vissa andrasjukvårdsspecialiteter i mindre kommuner. Den viktiga detaljhandelnkrymper kraftigt i mindre och mellanstora tätorter i hela landet. Detta visartydligt att regionalpolitik inte bara får handla om det som kallas "den lillaregionalpolitiken" utan att man i högsta grad måste ha en helhetssyn så attdet som kallas "den stora regionalpolitiken" har rätt inriktning. Det gårnämligen inte att i högre grad justera en felaktig syn på regionala frågor medregionalpolitiska stöd. Det är helheten i politiken som är avgörande för omdevisen "Hela skall leva" ska bli verklighet.Regeringen aviserar nu tillkomsten av den parlamentariska kommitté föratt utreda regionalpolitiken som beställt. Denna parlamentariskautredning i vardande har en viktig uppgift framför sig. Utredningen bör läggafram förslag om en ny regionalpolitik, en regionalpolitik som kan skapa nyaförutsättningar och möjligheter för de olika regionerna i vårt land attutvecklas. Utredningen bör ha ett brett anslag och till uppgift att se över allade olika regionalpolitiska stödssystemen som gäller parallellt med EU:s olikastödformer. Dagens flora av system är svåröverblickbar. Målet bör i dennadel vara att förenkla, göra systemen mer överblickbara och effektivare.Kristdemokratiskautgångspunkter förregionalpolitikenEtt välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans. Enförutsättning för en god välfärd är en effektiv och ansvarsfullmarknadsekonomi. En väl fungerande marknadsekonomibygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa det goda samhället.Den måste styras av sociala och ekologiska hänsyn. Det är utifrån ett socialtansvarstagande viktigt att alla människor oavsett var de bor i landet hartillgång till arbete, service och en god miljö. Regionalpolitikens uppgift ärattbidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet.För att skapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitikenoch den ekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. Ihuvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentligsektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, små lokala marknader,brist på utbildad personal, sämre kringservice etc.En effektiv regionalpolitik med målsättningen att hela ska levamotverkar att "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och minskarsårbarheten i en konjunkturnedgång.Den statliga sektorspolitiken måste ta regionalpolitiska hänsyn. Samord-ning och helhetssyn över sektorsgränserna måste vara vägledande. Det börfinnas med i de statliga instruktionerna till de olika sektorernas verksamheteratt man ska ha en helhetssyn där de regionala faktorerna vägs in ibeslutsfattandet. Statliga verk och myndigheter skall väga in regional-politiska effekter.För att underlätta detta beslutsfattande bör regionalpolitiska konsekvens-analyser upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändraförutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik.Ett exempel är domstolsväsendet där man nu diskuterar att ta bort demindre tingsrätterna. Om detta skulle bli verklighet innebär det att manförsämrar rättssäkerhet och sysselsättning samt service i just de områden sombör stödjas regionalpolitiskt. Detta är ett exempel på ett ärende där man börgenomföra en regionalpolitisk konsekvensanalys innan man går till beslut.Sveriges regionalpolitiskamålsättningar i EUSverige måste i egenskap av medlem i EU påverkautformningen av de regionalpolitiska stöden. De ska fyllasamma funktion bland EU-länderna som vi menar äravsikten för regionalpolitiska stöd inom - nämligenatt ge alla människor oavsett var de bor förutsättningar förarbete, service och en god miljö.Sveriges inriktning vid medlemskapsförhandlingarna var att skapa godamöjligheter för återflödet från strukturfonderna och på så sätt förstärka denationella satsningarna. Det är därför alarmerande signaler som kommerom att kan komma att mista delar av återflödet. Den svenskaregeringen måste med all kraft värna svenska intressen i de pågåendeförhandlingarna.Det är också en ytterst angelägen uppgift att utnyttjar deregionalpolitiska stöd från EU som kan komma ifråga så långt som möjligt. Idet avseendet har det varit lite si och så av medlemskap.För svenskt vidkommande är det viktigt att kommuner i samverkan medlänsstyrelser och andra regionala organ och sammansatta arbetsgrupper kanfinna former för ett effektivt samarbete kring regionala utvecklingsprojekt.Det har varit vissa problem i inledningen av detta samarbete och det är nuangeläget att man kan trimma organisation och administration kring EU-stöden så att inte i onödan tappar de möjliga stöd som finns att tillgå.Viktiga faktorer för regionalutvecklingRegionalpolitiken kan inte ses isolerad. Insatser från ochförutsättningar inom flera olika politikområden påverkar denregionala utvecklingen långt mer än de förhållandevis småanslag som finns för regional utveckling över statsbudgetenoch de något större som finns via . Dedirekta anslagen till regionalpolitiken kan trots allt ha en storbetydelse för den regionala utvecklingen om de satsas på rättställe i rätt tid.Det är i första hand regionerna själva som ska ta ansvar för sin utveckling.Ökad självstyrelse och regional självstyrelse genom direktvaldaregionala fullmäktige stärker kommunernas och regionernas möjligheter attta detta ansvar.Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och godaförutsättningar för den regionala utvecklingen genom att garanterautbildning, infrastruktur och goda villkor för företag och företagande.Företagarklimatetavgörande för framgång -småföretagen centralaEn framgångsrik ekonomisk politik för hela landet fårpositiva konsekvenser även för den regionala utvecklingen.Det skapar också utrymme för särskilda regionalpolitiskasatsningar. Dessvärre har regeringens politik inte bidragit tillett gynnsamt företagarklimat vilket därmed ocksåmissgynnar den regionala utvecklingen. För att de nyajobben ska komma hela landet till del är det viktigt attvillkoren för ny- och småföretagande är gynnsamma. Nyaarbetstillfällen på landsbygd och i glesbygd måste ihuvudsak tillkomma inom småföretagen. Ju fler småföretagdesto mindre sårbarhet vid konjunkturnedgång och destobättre förutsättningar att klara av strukturomvandlingar. Heltnödvändigt är att förenkla regelverket för företagande. Nyaarbetstillfällen ökar också skatteintäkterna, vilket i sin turkan ge nya jobb och bättre service.Kvinnors företagandeUtvärderingar av regionalpolitiska stöd visar att företag somdrivs av kvinnor är underrepresenterade bland de företagsom fått regionalpolitiskt företagsstöd.Jämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i det regionalautvecklingsarbetet. Ensidiga lokala arbetsmarknader ger inte kvinnor rimligamöjligheter till jobb och utveckling. Den nya tekniken, ett decentraliseratutbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kan ändra på detta.Insatser för kvinnor skall prioriteras i länsstyrelsernas utvecklingsarbete.Jord-, skogsbruks- ochfiskepolitikenTrots att antalet jordbruk dramatiskt har minskat under desenaste decennierna utgör just jord- och skogsbruken enbetydande del av småföretagen i glesbygd och på landsbygd.Villkoren för dessa näringar får alltså stor betydelse för denregionala utvecklingen.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör en livskraftig fiskenäring en viktigförutsättning för en levande skärgård.Det handlar ju om att ge dessa näringar förutsättningar för att kunna växa.Från sida motsätter vi oss en regionalpolitik som ledertill färre lantbruksföretag. Höjda arbetsgivaravgifter för lantbruksföretag ären direkt felaktig politik som minskar sysselsättningen och förutsättningarför näringsverksamhet i hela landet. Basen för sysselsättning och boende pålandsbygden är konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag. Därförkrävs att skatter som ur konkurrenssynpunkt slår hårt mot dessa företag somexempelvis el- och dieselbeskattningen sänks. Våra förslag för ökad rättvisaför jordbruksnäringen redovisas i en separat motion.InfrastrukturenEn grundläggande förutsättning för ett i regionalbalans är väl utbyggda och fungerande kommunikationer.Näringslivet, tillgången till arbete och service kräver en godinfrastruktur.Under flera decennier var investeringarna i väg- och järnvägsnäten efter-satta. Under den förr-förra mandatperioden vände den dåvarande fyrklöver-regeringen utvecklingen. Den upprustningenmåste fortsätta, och självklart bygga på noggranna samhällsekonomiskabedömningar av olika investeringars lönsamhet. Framväxten av det gränslösaEuropa och dubbla avståndshandikapp, både det inom landet ochdet till våra viktigaste exportmarknader, leder bland annat till att svenskaföretags transportkostnader blir relativt större än europeiska konkurrenters.Det gäller i synnerhet för företag i . Ett effektivt transportsystem ärdärför nödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt.Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna. Utnyttjandet avmodern informationsteknik skapar ständigt nya möjligheter att effektiviseranäringsliv, utbildningsväsende och offentlig förvaltning. Det skapar ocksåhelt nya förutsättningar för att utveckla glesbygdsregioner. Möjligheterna attdecentralisera verksamheter och lokalisera företag till glesbygd förbättrasgenom användningen av modern informationsteknik. De fortsatta pris-sänkningar som en fortsatt ökning av antalet operatörer och av konkurrensendem emellan ger, kommer att ha stor regionalpolitisk betydelse.När regeringen drog ned på anslaget till kommunala flygplatser i skogs-länen drabbades just sådana regioner som är beroende av aktiv regional-politik. Det är bra att regeringen nu tänkt om och planerar för ett särskiltstatligt driftsstöd för dessa flygplatser.Ytterligare en viktig del av infrastrukturen är en fungerande postgång somär heltäckande och omfattar hela landet. Postservicen och möjligheten attsnabbt och säkert ta emot och skicka post och paket utgör ett väsentligtinslag i en aktiv regionalpolitik. Inte minst för mindre företag i glesbygd ärposten en viktig del av infrastrukturen för att sälja och leverera vissa varor.Den senaste tidens tendens med allt sämre postservice måste brytas.Eventuella fortsatta besparingskrav bör i första hand genom en ökadsamordning med andra verksamheter vad gäller lokaler och inte genom entotal avveckling av den lokala verksamheten. Människors och företagstillgång till postservice måste säkerställas även i glesbygd.Utbildning och forskningFör den regionala utvecklingen är det av stor betydelse attdet finns tillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. Demindre och medelstora högskolorna har en viktig uppgift idetta avseende. Dessa högskolor har också visat sig kunna tatillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernassärskilda förutsättningar. Initiativ för att främja utbytetmellan högskolor och näringsliv ska uppmuntras.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också större krav på fort-löpande kompetensutveckling. Förutom högskolorna är även gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen viktiga resurser i detta arbete.KulturEtt rikt kulturliv bidrar till att göra orter och regionerattraktiva för såväl arbetskraft som företag. Det kandessutom direkt innebära att arbetstillfällen skapas inomexempelvis turistnäringen. Det är viktigt att de insatser somgörs inom kulturområdet från olika myndigheter ochkommuner samordnas och sker utifrån en samlad ochlångsiktig strategi.Regionalpolitiska stödSom vi tidigare slagit fast är de direkta insatserna förregionalpolitiska stöd tämligen begränsade. I och med EU-medlemskapet kommer nu i åtnjutande av ett antalnya stödformer i mån av nationell, regional, ochprivat delfinansiering. Denna möjlighet bör användas fullt utför att öka möjligheterna till arbete och boende i hela landet.Regeringen bör också sluta med stödformer som har direktmotsatt effekt, exempelvis flyttningsbidrag.Målsättningen med det regionalpolitiska stödet måste vara att det ska ge enså hög utväxling som möjligt mot de regionalpolitiska målen. Ett litet stödsom placeras på rätt ställe i rätt tid kan få stor betydelse för den totalautvecklingen. motsätter sig regeringens förslag om attfrån slopa nedsättningen av sociala avgifter för jord- ochskogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske i stödområdet. För detta ändamålanslås 100 miljoner kr.Kommunalafastighetsavgifter förvattenkraftsstationerI och med att uttaget av skatt på elström som produceras avvattenkraft nu gjorts om till en fastighetsskatt aktualiseras ettkristdemokratiskt förslag som skulle gynna devattenkraftsproducerande länen. Vårt förslag är attfastighetsskatten i ett längre perspektiv växlas över till enkommunal fastighetsavgift. Detta skulle bli en mycketkraftfull regionalpolitisk insats, inte minst för de län somproducerar el baserad på vattenkraft. Regeringen böråterkomma med förslag till hur en successivt sänktfastighetsskatt i ett längre perspektiv skall kunna växlas övertill en fastighetsavgift. Särskilt bör utredas hurfastighetsskatten på vattenkraft skall kunna komma devattenkraftproducerande kommunerna och länen till del viden framtida skatteväxling.LandsbygdsutvecklingAtt skapa en livskraftig landsbygd med människor i allaåldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö ochrik kultur är ett centralt mål i regionalpolitiken. Det börbetonas att det ska vara en politik för förnyelse därlandsbygdens resurser tillvaratas på ett ansvarsfullt sätt.I detta sammanhang menar vi kristdemokrater att det är av särskild vikt attdet ideella engagemanget stimuleras. Motsatsförhållande får inte finnasmellan offentlig och privat service å ena sidan och ideella initiativ å andrasidan. Det är istället viktigt att skapa förutsättningar för ett utökatsamarbetedär det ideella engagemanget tillvaratas och att undanröja hinder förföreningar, kooperativ och enskilda till ett ökat ansvarstagande.Utifrån subsidiaritetsprincipen anser vi kristdemokrater att det är önskvärtatt kommunerna får ett ökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiskastödet. Detta måste självklart ske i samarbete med länsstyrelserna ochGlesbygdsmyndigheten, som har det övergripande ansvaret för samord-ningen av insatserna för glesbygdens utveckling. En viktig förutsättning äratt kommuner och regioner har väl utvecklade landsbygdsprogram utformadenedifrån och upp. I detta sammanhang vill vi gärna lyfta fram byalagen ochbyutvecklingsgrupperna som redan aktivt arbetar med att formulera mål ochprogram för sin bygd på olika platser runt om i Sverige.Rennäringen och andra samiska näringsgrenar behöver stärkas ochutvecklas. Ett utvecklat samiskt näringsliv innebär de facto också en stärktsocial trygghet och en förbättrad möjlighet för samebyarna att överleva.Kommersiell service ochsamhällsserviceEn förutsättning för gles- och landsbygdens fortlevnad är attdet finns en dagligvaruförsörjning på rimligt avstånd. För attlanthandeln ska kunna fortleva och utvecklas krävs ett ännubättre samarbete och ett samlat agerande av alla aktörer - pålokal, , regional och central nivå. Det stöd somfinns till kommersiell service måste bevaras.För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse att samhälls-servicen, dvs utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationer etc, hållspå en rimlig nivå. Servicen måste dock anpassas just till glesbygdensförhållanden och då blir det absolut nödvändigt med sektorssamordning.Samutnyttjande av lokaler och personal, utnyttjande av modern informations-teknik etc är viktiga inslag i en sådan samordning. Nya former aversättningar för utfört socialt arbete måste utvecklas. En kommun ska kunnasluta avtal med en lanthandlare om vissa tjänster som underlättar för fortsattboende för dem som är i behov av tillsyn och stöd av olika slag. För attmöjliggöra god service bör ytterligare omstrukturering göras för att finnalokal samverkan runt verksamheter som exempelvis berör apotek, post,försäkringskassa och service. Att finna gemensamma lösningarsom är till gagn såväl för den enskilde näringsidkaren som fortsatt boende iglesbygd måste vara en strävan.Viktigt är också att det finns lokaler som kan fungera som samlingspunkterför de olika aktiviteterna som kan förekomma i en bygd. Inte minst olikakulturella aktiviteter såsom teater och bygdespel förutsätter att det finnstillgång till en samlingslokal. satsar därför ytterligare 25miljoner kronor på anslaget för icke-statliga kulturlokaler utöver regeringensmagra förslag på 10 miljoner kronor.Småskalig turismSverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedom ilandskapet. De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna ochfjällen lockar människor från mer tätbefolkade områden ilandet och även från andra länder. Även det odladelandskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. Intresset kommer med all sannolikhetatt öka i framtiden.Turismen ökar kraftigt i hela världen. Mycket talar också för att turismenär en av de viktigaste framtida näringarna för landsbygden. Kristdemo-kraterna värnar allemansrätten och äganderätten. Kommersiell verksamhet påannans mark är inte en del av allemansrätten och får inte tillåtas utan ägarenssamtycke.Det regionalpolitiska stödet har haft och har en stor betydelse för turist-näringen i många områden, inte minst när det gäller uppförande och drift avturistanläggningar i olika fjällområden. Den småskaliga landsbygdsturismenhar dock inte dragit någon större nytta av dessa stöd.