mot · GM02Sf257 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf257av m.fl. (s)RehabiliteringDen statistik som har publicerat ochsom innehåller resultat efter rehabiliteringsåtgärder i form avyrkesinriktad rehabilitering är inte uppdelad på män ochkvinnor. Det finns inte heller någon redovisning av om manåtergår till offentlig eller privat sektor efter rehabiliteringen.En sådan uppgift går inte att få fram ur registren.Statlig utredningEn särskild utredning, Utredningen om bemötande avkvinnor och män inom hälso- och sjukvården, tillsattes 1994för att bl.a. kartlägga hur kvinnor och män bemöts när desöker vård och hjälp inom hälso- och sjukvården och för attundersöka i vilken utsträckning könsskillnaderna påverkarbemötande och behandling. Rehabilitering var också ettområde som undersöktes.Tyngdpunkten låg på arbetsrehabilitering, dvs rehabilitering med inrikt-ning på att få människor tillbaka till arbetslivet. Utredningens huvud-betänkande presenterades 1996. Ur detta, Jämställd vård - olika vård på likavillkor (SOU 1996:133) är uppgifterna hämtade.Utredningens rekommendation var att undersöka de långsiktiga effekternaav kvinnors och mäns arbetsrehabilitering och om den praktiska tillämp-ningen av socialförsäkringen innebär diskriminering på grund av kön eller påandra grunder.Mer rehabilitering för mänSammanfattningsvis konstaterade utredningen attkönsteoretisk rehabiliteringsforskning är begränsad. Destudier som utredningen använde sig av pekade delvis åtolika håll vad gäller könsskillnader. Men det fanns engemensam tendens att männens rehabilitering är något meromfattande än kvinnors och att kvinnor pensioneras i högregrad än män. Beträffande inriktning är utbildning vanligarebland män medan fler kvinnor än män deltar i arbetsträning.Skillnader i bemötandeDe lokala rehabiliteringsgrupperna genomförde enundersökning . Den visade att män ochkvinnor bemöttes olika av myndigheter som medverkade ideras rehabilitering. Tjänstemännen tog direkt kontakt medde långtidssjukskrivna männen och erbjöd utbildning ellerarbete medan kvinnorna i större utsträckning fick klara sigsjälva. Man talade med männen, men om kvinnorna.Män omskolas - kvinnor arbetstränarEnligt en undersökning i påbörjades mänsrehabilitering tidigare och vanligtvis med omskolning.Kvinnors rehabilitering inleddes senare och oftast medarbetsträning. Skillnader i mäns och kvinnors levnadsvillkoroch deras betydelse för möjligheterna att rehabiliteralångvarigt sjuka blev sällan uppmärksammade.Rehabiliteringsresultat skiljerDet motsatta förhållandet, att rehabilitering inleddes tidigareför kvinnor, visade en studie som Riksförsäkringsverketgjorde 1991-1994. Det förklaras med att arbetsgivarnaengagerade sig i utredningarna om rehabiliteringsbehov ochatt kvinnorna fick arbetsträna på den egna arbetsplatsen. Härkan också noteras att RFV:s undersökning avsåg en någotsenare period än Västerbottenundersökningen (1992/93),nämligen efter att sjukförsäkringsreformen (1992) varit ikraft längre.Något som också visade var att de långvarigt sjukskrivnamännens rehabilitering avslutades med friskskrivning i av fallen,medan motsvarande siffra för de sjukskrivna kvinnorna var 81 procent.Kvinnorna och männen hade erbjudits och påbörjat rehabilitering i lika storutsträckning i studien.Förändringar över tidÄndringarna i sjukförsäkringen 1992, när sjuklöneperiodeninfördes, innebar att kraven på rehabilitering av långvarigtsjukskrivna skärptes. Arbetsgivarna blev skyldiga att försökarehabilitera sina anställda. Eftersom kvinnors långasjukfrånvaro ökat mer än mäns blir rehabiliteringsåtgärdermer aktuella för kvinnor.Socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäker-het och kompetens vid ärendehandläggning. För att komma till rätta medovanstående är det viktigt att uppföljning och utvärdering av hur myndig-heten arbetat med ärendehantering kan ske. Dels vilken typ av ärende manhanterar, dels vad som händer efter rehabiliteringen. Återgår man till ordina-rie arbete eller återgår man till den privata eller offentliga sektorn. Ensjälvklarhet är att statistiken går att utläsa ur ett genusperspektiv likväl somur ett yrkesperspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att integrera ett könsperspektiv irehabiliteringsarbetet.Stockholm den 21 oktober 1998Siw ()()()()Elisebeht ()()()