mot · GM02A221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A221av m.fl. (v)ArbetslöshetsförsäkringInledningVänsterpartiet anser att arbetslöshetsförsäkringen skall varaen omställningsförsäkring för den som av konjunkturellaeller strukturella skäl blir arbetslös. Den skall tillsammansmed en aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildningsinsatserbidra till att den som drabbas av arbetslöshet tryggt kanförstärka sin position på arbetsmarknaden och söka jobb.Försäkringens grundidé är att skapa ekonomisk trygghetunder omställningsfasen till ett nytt jobb. Kraven på denarbetslöse motsvaras av krav på en effektivsysselsättningspolitik där både stat och kommun har ett stortansvar.Kompetensförstärkning och rörlighet skall stimuleras. Passiva ersättnings-perioder skall vara kortvariga. Den individuella handlingsplanen skallprioritera ett aktivt förhållningssätt. Därför måste svårigheter att fåtillfreds-ställande barntillsyn undanröjas.Arbetslinjen som tillämpats i i kombination med en väl utbyggdarbetslöshetsförsäkring har länge fungerat väl. Höga aktivitetskrav har ställtspå de arbetslösa som politikens uppgift har varit att prioriterasysselsättningsmålet och bekämpa arbetslösheten. Det är inte försäkringensfel att långtidsinskrivningen ökar vid arbetsförmedlingarna eller attrundgången mellan åtgärder och ersättningsperioder blir vanligare. Dethandlar snarare om brister i den ekonomiska politiken, att sysselsättnings-politiken varit svag. Trots de stora behoven i samhället erbjuds intearbetstillfällen i tillräcklig omfattning, och det utförda arbetet är mycketojämlikt fördelat.ErsättningsnivåerVänsterpartiet står fast vid att ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen successivt bör höjas tillmotsvarande av den tidigare inkomsten. Detstatsfinansiella utrymmet för denna reform beror till stor delpå att arbetslösheten kan minskas genom ökad reguljärsysselsättning. På så sätt kan målsättningen att halvera denöppna arbetslösheten kombineras med målsättningen attåterställa ersättningen till den tidigare nivån. I övrigt harVänsterpartiet föreslagit höjningar i dagpenningnivåer samtatt nivåerna skall följa den allmänna löneutvecklingen. Alltfärre erhåller ersättning vid arbetslöshet. Itidningen kan vi läsa om att nio av tiopappersarbetare inte får full a-kassa. Om försäkringen skallha kvar någon anknytning till inkomst så måstedagpenningnivåerna successivt höjas. Vi förutsätter att denarbetsgrupp som bereder frågan om dagpenningnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen beaktar detta.ArbetsvillkoretArbetsvillkoret har gjorts hårdare trots att arbetsmarknaden fått större inslagav korttids- och deltidsarbeten. Det drabbar ungdomar ochinvandrare och inte minst betydande delar av kvinnorsarbetsmarknad. Ungdomars allt högre grad avsocialbidragsberoende är ett oroande tecken. Det får inte bliså att arbetsvillkoret utesluter alltfler från möjligheten till attfå arbetslöshetsersättning. Vi anser att analyser av vilkakonsekvenser det nya arbetsvillkoret får för olika kategorierav anställda är viktiga att ta fram inför kommande arbetemed att utveckla sysselsättnings- ocharbetsmarknadspolitiken.Regeringen bör återkomma med en utvärdering av det nyaarbetsvillkorets effekter för olika utsatta grupper på arbetsmarknaden och förförsäkringens täckningsgrad.Vänsterpartiet menar liksom tidigare att begränsningsregeln förkvalifikation till arbetslöshetsförsäkringen med avseende på anställningarmed offentliga subventioner är tveksam. Försäkringen bör stimulera över-gångar till den ordinarie arbetsmarknaden. Även om övergången sker medoffentligt stöd så är det en övergång som måste uppmuntras. Försäkringenbör inte hindra en aktiv arbetsmarknadspolitik.Vi menar att kriteriet skall vara att det rör sig om ett reguljärt arbete. Dåskall det avgörande vara att anställningsförhållande råder och att lön betalasut enligt avtal för det arbete det gäller. Det innebär exempelvis attindividuellt anställningsstöd bör kvalificera till försäkringen. Den offentligasubventionen saknar i detta fall betydelse. Det finns för övrigt andra formerav offentliga subventioner till anställningar med avtalsenliga anställnings-villkor, t.ex. lönebidrag.DeltidsarbetslöshetVänsterpartiet har upprepade gånger krävt att den negativasärbehandlingen av deltidsarbetslösa skall upphöra. kanden som har en fast deltidstjänst endast fyllnadsmarkera ochfå arbetslöshetsersättning under en ersättningsperiod.Därefter anses den deltidsarbetslöse ha anpassatnormalarbetstiden till den nya deltidstjänsten ochersättningsrätten upphör. menar att denspeciella deltidsregeln bör slopas.Vi menar att ersättningen inte får vara en inkomstutfyllnad när arbets-givare väljer att anställa personal med begränsad arbetstid, men att lösningenligger i att arbetsrättsligt ytterligare förstärka rätten till heltidsarbete och attarbetsförmedlingarna inte prioriterar bort de deltidsarbetslösa.Nu bestraffas i första hand kvinnor för att arbetsgivare inom kommuner,landsting, handel, hotell och restaurang planerar sin verksamheter meddeltider. Rapporter har visat att många lämnar arbetet för att kunna försörjasig på hel arbetslöshetsersättning. Det motverkar arbetslinjen genom att geincitament för heltidsarbetslöshet i stället för deltidsarbete. Vänsterpartietbetraktar de nuvarande reglerna som diskriminerande. De slår huvudsakligenmot lågavlönade kvinnor. Utredningen om arbetslöshetsersättning ochdeltidsarbete bör komma med förslag som undanröjer problemen.En bortre parentesEn stor del av arbetslöshetsproblemet är av strukturell art.Det handlar om kompetensproblem och om regionalasvårigheter på arbetsmarknaden men också om effekter avden könssegregerade arbetsmarknaden. Den fullasysselsättningen i rådde somarbetslöshetsförsäkringen hade som mest gynnsammavillkor. De senaste årens nedskärningar i ersättningsnivåeroch försämringar i regelverket som styr a-kassan har inte pånågot sätt bidragit till att minska arbetslösheten. Däremot harklassklyftor och otrygghet ökat. Massarbetslösheten undersenare år kan inte skyllas på de arbetslösa eller på problemmed arbetslöshetsförsäkringen.Sverige har ganska korta tidsbegränsade ersättningsperioder. Grund-läggande är att vi med aktiv arbetsmarknadspolitik driver arbetslinjen så attåterkvalifikation till försäkringen blir möjlig. Så länge detta ärarbetsmarknadspolitiskt meningsfullt skall det inte förhindras av godtyckligatidsregler. Misslyckanden på arbetsmarknaden och i det politiska systemetskall inte straffa den enskilde.Vi anser att en formellt bestämd tidsgräns inte är relevant i de individuellahandlingsplaner som sätter arbets- och kompetenslinjen främst. Så länge denarbetslöse efter förmåga och efter vad som kan bedömas vara skäligtuppfyller sin del i "kontraktet" är det andra politiska åtgärder som behövs.Enligt uppfattning är det inte säkert att nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärder är de lämpligaste för alla äldre ochlångtidsarbetslösa. Tvärtom kan rundgången upplevas som meningslös ochdestruktiv. I stället för att angripa arbetslöshetsförsäkringens regler föråterkvalifikation bör alternativa sysselsättningsprogram, arbetstidsförkort-ningar och övergångslösningar till pension studeras. Det är givet attkommunerna har en viktig roll att spela när dessa arbetsmarknadspolitiskaproblem skall ges en effektiv lösning.Den bortre parentesen bör slutgiltigt avföras från diskussionen.Arbetslinjen behöver stärkasDet har uppmärksammats hurförsäkringen fungerar för studerande. De som stämplar undersommaruppehållet kan göra det kommande sommar.Däremot de som arbetade får ingenersättning den kommande sommaren.Detta beroende på ettårsregler, överhoppningsbar tid och kvalifikations-villkor. Detta ger felaktiga incitament. Alltfler som studerar är vuxnamänniskor med stort försörjningsansvar. Försäkringen kan kanske inte lösadetta försörjningsansvar heltäckande, men försäkringen bör uppmuntraaktivitet då man står till arbetsmarknadens förfogande och tar lediga jobb.Samtidigt bör försörjningsproblemet få en lösning som är mer heltäckandeför denna grupp.I takt med ökad betoning på kunskapssamhällets krav måste också enfördjupad analys till när det gäller regelverket kring överhoppningsbar tidoch studier, krav på heltidsstudier, krav på heltidsarbete före studierna.Förutsättningarna för personer med en svag ställning på arbetsmarknaden attförbättra sin position via utbildning måste stärkas. Försäkringen måsteutvecklas utifrån detta perspektiv.Försäkringens incitamentsstruktur bör också analyseras i ett vidareperspektiv. Fast anställda på deltid tvingas säga upp sin anställning, dettadärför att fast deltidsanställda har en "bortre parentes" i försäkringen.Det kan också finnas andra fall som genom gällande regelsystem innebäratt arbete missgynnas jämfört med passivitet. Det kan gälla t.ex. förstudiecirkelledare.Även företagares rätt till a-kassa måste ytterligare analyseras. Mångaarbetslösa människor kan bära på goda företagsidéer, men vågar inte satsa pågrund av risken att förlora sin ersättning. Försäkringen och dess villkor skallinte snedvrida konkurrensen men måste arbetslinjen stimuleras.Det bör också analyseras hur den nya arbetsmarknaden står i samklangmed försäkringens regler. Att ta korta anställningar, nån timme då och då,kan i vissa fall vara olönsamt i jämförelse med att enbart uppbära ersättning.Enligt bör aktivitet ej missgynnas i försäkringen. Genom attstimulera aktivitet kommer också kostnaderna för ersättning frånförsäkringen att minska.Även deltagande i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan missgynnaen arbetssökande genom att resekostnader och andra kringkostnader ökar.Ekonomin blir bättre om man stannar hemma. Utredningen omarbetslöshetsersättning och deltidsarbetslöshet (A 1998:01) bör få tilläggs-direktiv att komma med förslag som stärker arbetslinjen i försäkringen.AnslagDet nära sambandet mellan utgiftsområdena 13 och 14 gördet dessutom tveksamt att ha en uppdelning på tvåutgiftsområden inom nuvarande system. En övervägande delav kostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaavser försörjningsmedel vars alternativ vore a-kasseersättning. Av de totala kostnaderna för kontantstödoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder består avförsörjningsmedel av olika slag.Mycket talar för att ett anslag för omställningskostnader bör införas inomramen för utgiftsområde 14, och som inkluderar det nuvarande anslagetutgiftsområde 13 A 1. På detta sätt skulle en mer flexibel lösning kunnaåstadkommas som medger ett aktivare förhållningssätt i syfte att minimeradet passiva bidragsberoendet. Detta bör ges regeringen till känna. "Semesterskall stå till arbetsmarknadens förfogande för attkunna erhålla ersättning. Arbetslöshetsperioden är för mångaen stor påfrestning. då andra åker på semesterfår den arbetslöse vara hemma om ej ersättningen kanundvaras. För arbetslösa, och då speciellt långtidsarbetslösa,finns inget ekonomiskt utrymme att avstå från a-kassa.Samtidigt har arbetslösa troligen större behov av att kommabort från den dagliga arbetslöshetslunken, möjlighet att hälsapå släkt, vänner och umgås med familjen. Av sociala skäl ärdet viktigt att arbetslösa kan, utan att förlora ersättning, få"sommarsemester". Det antal dagar som en arbetslös kan fåersättning ökar ej varför förslaget ej är budgetpåverkande.Enligt uppgift finns i en form av semester förarbetslösa, detta bör studeras.RättssäkerhetUnder har arbetsvillkor ochavstängningsregler skärpts. skall enarbetsförmedlare arbeta mer med individuellahandlingsplaner. Kraven på arbetslösa har ökat och om t.ex.en informationsmiss uppstår kan resultatet för den arbetslösei det närmaste bli katastrofalt. De ökade kraven på arbetslösamåste balanseras med ökade möjligheter att få sin sakprövad. Det finns arbetslösa som är missnöjda medarbetsförmedlingens agerande. Arbetslösa, som blivitavstängda från ersättning från a-kassan, har litet förtroendeför . De har litet förtroende för attöverprövning av deras ärende sker i den organisation som ideras ögon orsakat problemen. För att öka arbetslösasrättssäkerhet utifrån skärpa avstängningsregler samt attarbetslösa som ligger i tvist med skallkänna ökat tillit till rättvis och objektiv behandling frånsamhällets sida, bör regeringen ges i uppdrag att komma medförslag till åtgärder. Det bör också understrykas om vikten avatt utbetalningarna från kassorna sker . Arbetslösa harofta en dålig ekonomi. Varje försening av utbetalningarnaställer till med stora problem. Vid större förändringar, t.ex.nytt datasystem, måste det finnas alternativ så att pengarnakommer fram till arbetslösa i rätt tid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av arbetsvillkoret för utsatta grupper m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om deltidsarbetslöshet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bortre parentes,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkandet av arbetslinjen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett anslag för omställningskostnader införs underutgiftsområde 14,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om semester för arbetslösa,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättssäkerhet.Stockholm den 21 oktober 1998Gudrun ()()()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)