mot · GM02Sk308 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk308av m.fl. (fp)En skattepolitik för fler jobbSammanfattningSverige har världens högsta skattetryck och världens högstaskatteuttag på arbete. Ändå får svenskarna inte "valuta" förskattepengarna. Bristerna i skattesystemet är ett av deallvarligaste strukturproblemen i svensk ekonomi. Skatternasutformning bidrar till att dämpa den ekonomiska tillväxtenoch hindra uppkomsten av jobb - i synnerhet itjänstesektorn. Massarbetslösheten och den svagautvecklingskraften i ekonomin urholkar basen för välfärden.Skattepolitiken måste läggas om och inriktas på att skapa förutsättningarför ett växande och dynamiskt näringsliv. Bara så kan skattebaserna växa.Eller enklare uttryckt: "behöver inte högre skatter utan fler skatte-betalare. "I denna motion föreslår vi en långsiktig strategi för skattepolitiken. Redan1999 bör skatterna sänkas med 10-12 miljarder. Hela sänkningen ärkoncentrerad på att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och fler jobbi näringslivet. I nästa steg bör inkomstskatterna sänkas, med tyngdpunktenlagd på de lägsta inkomstskikten, samt skattereformens principer återupp-rättas.Principlös (s)skattepolitikUnder förra mandatperioden höjdes skatterna med ca 70miljarder kronor, i huvudsak på arbete och sparande.Politiken har starkt bidragit till att cementeramassarbetslösheten och dramatiskt minska antalet företagarei Sverige.Skattepolitiken har dessutom präglats av planlösa höjningar och sänk-ningar av olika skatter. Arbetsgivaravgiften, olika energiskatter, statsskatten,fastighetsskatten, tobaksskatten, dubbelskatten på aktier etc etc har höjts ochdärefter delvis sänkts, ibland bara för vissa. Och efter ett antal osannolikaturer har 17 av 18 börsmiljardärer fått kraftigt reducerad förmögenhets-skatt, medan många vanliga villaägare betalar denna skatt för "de rika".Speciallösningar med sänkt marginalskatt för viss utländsk arbetskraft hardiskuterats osv.Regeringen går vidare med principlösheten som "rättesnöre". I budget-propositionen föreslås en tillfällig skattesänkning på förinkomster på . Sänkningen trappas av med stigandeinkomster för att helt upphöra vid ca . I valrörelsenlovade Socialdemokraterna att stödja barnfamiljerna genom en maxtaxa ibarnomsorgen. En viktig poäng sades vara att maxtaxan kraftigt minskarmarginaleffekterna. får många barnfamiljer tvärtom höjda marginal-effekter! Även fastighetsskatten på flerbostadshus sänks - tillfälligt, trotsattregeringen hävdade att uppgörelsen med borgade för attfastighetsskatten inte skulle kunna sänkas . Det äruppenbart att Socialdemokraterna helt saknar en strategi för skattepolitiken.Problemen med detta tilltar i takt med ekonomins internationalisering.Folkpartiet anser att det krävs en långsiktig strategi för skattepolitiken.Den ska inriktas på att åstadkomma ett robust och internationellt konkurrens-kraftigt skattesystem. Med vår skattepolitik skapas goda och stabila förut-sättningar för ekonomisk tillväxt, för minskat bidragsberoende och möjlighe-ter för fler att leva på sin lön. Regeringens förslag går inte i denna riktning.Vi är väl medvetna om att många människor lever med små eller ingaekonomiska marginaler. Barnfamiljerna har fått se hushållsekonomin för-sämras , särskilt de som drabbats av arbetslöshet. Vårtförslag om skattesänkningar på ger kraftigtförbättrade förutsättningar för nya jobb. Den största fördelningspolitiskaorättvisan går mellan arbetslösa och dem som har jobb. Därför vill vi harejäla satsningar på jobben. Detta ger underlag för att gå vidare medytterligare skattelättnader. Vi vill ge en skattereduktion med föralla i kombination med ett ökat stöd till barnfamiljerna om perbarn och år. Som ett steg i den riktningen vill vi använda det utrymme på 3miljarder kronor som regeringen anger för skattelättnad 1999 till atttidigarelägga ökningen av stödet till barnfamiljerna. Det kan ske t ex i formav en tidigareläggning av den höjning av barnbidraget som regeringen talarom till att börja . Det skulle innebära en höjningav barnbidragen med . På detta sätt kan hälften avden lättnad för barnfamiljerna som vi strävar efter åstadkommas snabbt.Vi noterar att regeringen har för avsikt att bjuda in partierna till över-läggningar om skattepolitiken. Vi deltar gärna i samtal men våra förhopp-ningar om att dessa ska vara konstruktiva och leda till strukturella förbätt-ringar av skattesystemet är små. Därtill torde regeringen vara alltför låst avsina stödpartier, och Miljöpartiet.Folkpartiet vill genomföra de nödvändiga skattesänkningarna i tre steg. Iett första steg skall de skatter som är mest skadliga för jobb och tillväxtsänkas. Vi liberaler ser det som en central politisk uppgift att skapaförutsättningar för fler jobb och ett växande och dynamiskt näringsliv. Enhögre ekonomisk tillväxt ger i sin tur utrymme för fortsatta skattesänkningar.Våra skatteförslag har denna inriktning - sänkt skatt på arbete,företagande och kapitalbildning. Sänkningarna finansieras fullt ut i vårtbudgetalternativ.I ett andra steg vill vi sänka inkomstskatten med inriktning på de lägstainkomstskikten. Vårt förslag innebär en skattereduktion för alla med 3 000kronor , vilket relativt sett betyder mest för dem med de lägstainkomsterna. vill vi höja stödet till barnfamiljerna med 3 000kronor per barn och år. Detta utjämnar de växande skillnaderna mellanbarnfamiljer och andra hushåll, och ger störst inkomstökning åt dem med delägsta inkomsterna utan att marginaleffekterna ökar.Två förutsättningar måste dock föreligga. För det första måste denekonomiska tillväxten ha skapat ett överskott i de offentliga finansernautöver de budgetpolitiska målen om överskott på av BNP över enkonjunkturcykel. För det andra måste ekonomin i kommuner och landstingvara sådan att de har möjligheter att klara sina åtaganden, t ex inom vård ochskola.I ett tredje steg vill vi återupprätta skattereformens mål om att högst 15procent ska betala statsskatt genom en höjning av den s k brytpunkten. Ommöjligt bör detta genomföras , om inte så snart detlåter sig göras därefter.Sänkt skatt på jobbenSänk arbetsgivaravgifternaOrimliga skatteregler hindrar framväxten avhundratusentals nya jobb. Skatter som bromsar tillkomstenav nya jobb måste sänkas. Det är en central del i en politiksom syftar till en snabb uppgång i sysselsättningen. Sverigehar den industrialiserade världens högsta skatteuttag påarbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete . I är motsvarande siffra 56,2 procent.Vidare utgörs mellan av kostnaderna fören tjänst av skatter och sociala avgifter. Skattesystemetlägger alltså en stor del av sin tyngd på den sektor därpotentialen för fler nya jobb bedöms vara som störst - denprivata tjänstesektorn. Hög skatt på arbete leder till mindrearbete och färre jobb precis som hög skatt på alkohol ochtobak leder till lägre konsumtion.Det måste bli billigare att anställa. Eftersom vi bedömer att den störstapotentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänstesektornanser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del av ekonomin. Vårtförslag innebär att arbetsgivaravgifterna kan sänkas från till redan 11/1 1999.Denna åtgärd sänker skatten på arbete med ca . Det bliravsevärt mera gynnsamt för företagare att anställa. I en aktuell undersökningfrån svarar av 600 tillfrågadesmåföretagare att sänkta arbetsgivaravgifter är den enskilt viktigaste åtgärdenför att underlätta nyanställningar. Internationella studier visar att sänktskattpå arbete leder till ökad sysselsättning. Det är inte troligt att sänktaarbetsgivaravgifter äts upp av höjda löner när arbetsmarknaden nu försämras.Erfarenheten visar nämligen att löneökningstakten påverkas av förändringar iarbetsmarknadsläget. Även om sänkta arbetsgivaravgifter leder till enviss uppgång i lönenivån hinner andra jobbskapande åtgärder attkomma in och påverka situationen positivt. Sänkta arbetsgivaravgifter ärdärför ett effektivt medel om man snabbt vill påverka arbetsmarknaden. Detär viktigt att få snabb effekt. Det är klart att ju längre arbetslöshetentillåtsvara hög desto svårare är det att få ner den.Släpp loss tjänstesektornProblemen med de höga skatterna på arbete är särskilt storanär det gäller jobben i den hushållsnära tjänstesektorn.Inkomstskatter, sociala avgifter - och i vissa fall moms -driver upp priserna till nivåer som få människor är bereddaatt betala med redan beskattade medel. Riksrevisionsverkethar uppskattat att 200 000-300 000 hushåll köper svartatjänster. betalas i svartersättning för arbete som utförs med koppling till hemmen. (RSV Rapport 1996:5). Att så många är beredda tilllagöverträdelser måste tolkas som att skatterna upplevs somorimligt höga. Alltför få är beredda att betala förett jobb som någon är villig att utföra för 150 kronor.Debatten om att göra vita s k hushållstjänster tillgängliga för människormed normala inkomster, t ex genom skattelättnader, har böljat fram ochtillbaka . Varje gång har det politiska samtalet blockerats av djuptrotade föreställningar om att det är "fult" att betala någon för att städa,putsafönster etc i det egna hemmet. Socialdemokraterna har valt att tiga ihjälfrågan, trots att den vid det här laget är ordentligt utredd och genomlyst.Förutom att det skulle vara "fult" att betala för tjänster i hemmet brukarSocialdemokraterna avfärda frågan med att "det ger inte så många jobb". Fååtgärder torde emellertid vara så väl teoretiskt och empiriskt belagda somjust skattelättnader för hushållsnära tjänster.Folkpartiet har tillsammans med och Moderaternaföreslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnader för hushålls-tjänster (Bryt handlingsförlamningen - Sänk skatten på tjänstejobb). Deninnebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras direkt vidbetalningen. Vi föreslår att en skattereduktion motsvarande påsikt införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushålls-tjänster som utförs i det egna hemmet, ochhushåll. Förutom att priset behöver sänkas för att efterfrågan skall ta fartbehöver det bli enklare att bjuda ut tjänsterna, vare sig man gör det iföretagsform eller som privatperson. Sommarlovslediga ungdomar ska t exinte behöva registrera firma för att klippa grannarnas gräsmattor mot vitersättning. Vi föreslår därför också förenklingar i transaktionerna mellanprivatpersoner.Förslaget bygger på ett antal enkla iakttagelser avverkligheten.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster.? 1994:43 fann att av hushållen varintresserade av hjälp ibland och av hushållen var mycket intresseradeav att regelbundet anlita hjälp - totalt nästan vart fjärde hushåll i . ?Det finns ett stort potentiellt utbud av arbetskraft.? Med ett så stort antal människor utan arbete är det självklart att utbudetav arbetskraft är stort. Att en betydande del dessutom kan tänka sig attarbeta med den typ av tjänsteproduktion det här är fråga om bekräftas avflera undersökningar. Enligt är totalt av dearbetslösa villiga att arbeta med denna typ av tjänster. Det skulle betyda100 000-150 000 personer. ?Våra förslag till skattesänkningar förbättrar förutsättningarnaför den vita marknaden för hushållstjänster. Detövergripande målet är att öka antalet jobb. Det är naturligtvissvårt att ange exakt hur många nya jobb som skulle kunnatillkomma. Men antag att en fjärdedel av alla hushåll anlitararbetskraft , eller ,då motsvarar det 110 000 heltidsarbeten. Om vart sjättehushåll (ca 680 000 hushåll) efterfrågar per årkommer att efterfrågas,motsvarande 74 000 heltidsarbeten. Uppenbart finns här enmycket stor potential för fler, vita, jobb i tjänstesektorn.Vårt förslag syftar dessutom till att:? Göra svarta jobb vita: Det är djupt olyckligt att orimliga skattereglerpressar människor till svart arbete. För många unga riskerar den förstakontakten med arbetsmarknaden att vara svartjobb. Genom vårt förslagtill skattereduktion får de som arbetar svart möjlighet att inordna sigi ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna isocialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pension m.m.?? Öka valfriheten för hushållen: Med ett ökat utbud av servicetjänster ökarockså valfriheten. Människor får större möjlighet att välja mellan attarbeta mycket och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och istället göra hemarbetet själva. Med fler privata serviceföretag ökar ocksåmöjligheten för den kommunalt finansierade att erbjudastörre valfrihet.?? Öka jämställdheten: Jämställdheten har visserligen gjort framsteg underde , men är det kvinnorna som harhuvudansvaret för hemmet och barnen - och som utför merparten av detoavlönade hemarbetet. "Pigdebatten" speglar en djupt föraktfull syn pådet arbete som fortfarande mest utförs av kvinnor. Traditionellt manligtarbete i ett hushåll, som reparationer och underhåll, är enligt detta synsätt"riktiga och hederliga jobb", som dessutom ger rätt till skatteavdraginom ramen för ROT-systemet, som t ex att lägga eller slipa ett golv. Dettraditionellt kvinnliga arbetet - att tvätta samma golv - skulle detdäremot vara "fult" att ens sätta prislapp på! Mycket förenklat kan mansäga att skattesystemet uppmuntrar män att köpa tjänster av män, menhindrar kvinnor från att köpa tjänster av kvinnor. Skattereglerna hindrarkvinnor från att såväl bjuda ut sitt kunnande på en vit marknad som attköpa sig servicetjänster. Men särskilt i storstäderna, där arbetsresorna tarmycket tid, och gentemot familjer där övertidsarbete är vanligt, har ettutbud av servicetjänster till hushållen börjat växa fram. Med vårt förslagkan denna marknad utvecklas ytterligare, bli tillgänglig för allt fler ochdärmed underlätta för både kvinnor och män att förena yrkesarbete medföräldraskap.?? Öka effektiviteten i ekonomin: Individens fria val mellan fritid, oavlönathemarbete och beskattat marknadsarbete snedvrids av de storaskattekilarna på tjänsteproduktion. Genom att minska skattekilarnaminskar snedvridningarna. Människor kommer då i större utsträckning attkunna köpa hushållstjänster och använda den frigjorda tiden till ökatförvärvsarbete eller tillbringa den med barnen. Det ökar specialiseringenoch därmed effektiviteten i ekonomin. De som köper tjänsterna kanspecialisera sig mer på sitt förvärvsarbete och de som säljer tjänsternablir specialister på just hushållstjänster. En ökad effektivitet leder på sikttill ännu fler arbetstillfällen eftersom köpkraften hos befolkningen -efterfrågan på varor och tjänster - ökar. ?Tillsammans med våra förslag till förenklingar av företagandet kan en floraav tjänsteföretag, som erbjuder dessa och näraliggande tjänster, växa fram.Branschen är mycket väl lämpad för småföretagare. Från företagenssynpunkt är behovet av att minimera tiden och kostnaden för varje hembesökstort, vilket kräver rationell planering, professionell utrustning och utbild-ning. Arbetsgemenskap, bra utrustning och vidareutbildning bidrar till atthöja trivseln och motivationen hos de anställda. Och precis som i alla andrayrken bidrar förstås vetskapen om att ha "gjort ett bra jobb" till självkänslaoch yrkesstolthet. "Hälften kvar""En god grundregel i livet är att man skall stå vid vad manlovat, det gäller naturligtvis också värnskatten" (ErikÅsbrink i , ).Nya "värnskatten" - den höjda statsskatten på inkomster över 360 000 - ärett flagrant löftesbrott. anser att den måste sänkas. Alla ska fåbehålla minst hälften av en inkomstökning. De inkomster den högstamarginalskatten inbringar står inte i rimlig proportion till de skador denåsamkar samhällsekonomin och medborgarnas förtroende för beskeden defår från politikerna. Omkring 200 000 personer betalar nu denna specialskattför "de rika". Problemen med höga inkomstskatter, och höga marginal-skatter, ökar i takt med den svenska ekonomins internationalisering. Svenskastorföretag som konkurrerar på en internationell marknad, också om arbets-kraften, vittnar om allt större svårigheter att rekrytera specialutbildadepersoner. Undersökningar visar också att den grupp av framtida nyckel-personer som hellre bosätter sig i något annat land där de kan få en bättreekonomisk standard blir allt större. Det rör sig om en relativt stor gruppvälutbildade medborgare, yngre och med hög arbetskapacitet. Vi vidhållernaturligtvis vårt krav om minst "hälften kvar" av en inkomstökning för alla.Slopa dubbelskatten på aktierDubbelskatten på aktier måste slopas. Svårigheter att erhållariskvilligt kapital är en ständig källa till bekymmer förmånga småföretagare. Den enskilt viktigaste åtgärden för attöka tillgången till riskvilligt kapital är att slopadubbelskatten på aktier. Dubbelskatten gör det inte barasvårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrardessutom de små företagen att växa med eget kapital.Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre änatt växa med lånat kapital. Det naturliga för en företagare äratt expandera med eget kapital. Detta motverkas avdubbelskatten. Dessutom är det en myt att skatten baradrabbar ett fåtal "rika" personer. Nästan fem miljonerfondsparande svenskar betalar denna straffskatt på riskvilligtkapital.Slopa förmögenhetsskattenSveriges välstånd har byggt på att vi accepterat och utnyttjatde möjligheter som ekonomiskt utbyte med omvärldenerbjudit. innebär internationaliseringen att det är svårtför ett enskilt land att driva skattepolitik utan hänsyn tillutvecklingen i omvärlden. Det gäller inte minstkapitalbeskattningen, t ex förmögenhetsskatten. Den börstegvis avskaffas . Denna specialskattför "de rika" betalas - som en följd av ett antal osannolikaturer under Socialdemokraternas mandatperiod - framföralltav vanliga familjer som kanske bott länge i sina hus ochamorterat av lånen. Vissa enstaka miljardärer får däremotstora skattelättnader. I ett första steg bör sambeskattning avmakar slopas och fribeloppet höjas till 1,2 miljoner. Dettainnebär en lättnad för många vanliga husägare.Rättvisa regler för fåmansbolagenFolkpartiet har länge krävt att skattevillkoren förfåmansbolagen förbättras. De har diskrimineratsjämfört med de börsnoterade företagen. Reglerna upplevs pågoda grunder som orättvisa och snåriga. Regeringen aviserari finansplanen att de s k stoppreglerna i de flesta fall skaslopas och ersättas med allmänna regler. Vi är positiva tilldetta, men avvaktar det konkreta förslag som ska presenteras"". Vi menar att det förhållande attfåmansbolagen träffas av strängare skatteregler när det gällerreavinster och skatt på utdelning bör åtgärdas . Iavvaktan på regeringens konkreta förslag föreslår vi entemporär lösning, nämligen att utdelning i fåmansbolaget -efter det att ägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vaden anställd i branschen tjänar - beskattas somkapitalinkomst.Uppskov med bolagsskattenNya och snabbväxande företag avstår ofta från utdelningaroch styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabb tillväxt.Dessvärre bromsas denna ibland av stora skattebetalningar.Vi anser att en utredning bör tillsättas med uppdrag attgranska möjligheterna att ge företagen uppskov medbolagsskatten så länge inga utdelningar sker. Det skulleunderlätta för företagen att växa med eget kapital, vilket deflesta önskar, och förbättra expansionsmöjligheterna fördenna typ av företag som måste få många av underkommande år.Slopa förtida momsenKravet på förtida momsbetalningar upplevs av mångasmåföretagare som helt orimligt. Vi anser att det är orimligt att många företagaretvingas betala in momsen innan de fått betalt från sinakunder. Vi anser att de gamla reglerna bör återinföras.Dagens regler vittnar framförallt om en oförstående attitydgentemot småföretagarna. Hur många vanliga löntagareskulle acceptera att få lönen den 25:e men tvingas betala inskatten den 20:e?Slopa sociala avgifter på vinstandelarFolkpartiet ser positivt på de system med andel i vinst för deanställda som många företag tillämpar. Vi tror att det ökararbetsgläjden och motivationen på arbetsplatserna. Dessutomkan det bidra till att öka förståelsen för företagandets villkoroch möjligheter. Sociala avgifter bör därför inte utgå påvinstandelar som erbjuds anställda i ett företag.Höj avdragsrätten för privatpensionssparandeHushållens sparande är lägre i än i jämförbaraindustriländer, vilket är ett av skälen till attriskkapitalmarknaden fungerar dåligt. Eget privat sparandeär en trygghetsfaktor för människor och bör uppmuntras.Folkpartiet anser att avdragsrätten för pensionssparande börhöjas till ett och ett halvt basbelopp.Slopa skattetillägget för fel imomsredovisningen.För periodiseringsfel i momsredovisningen utgår en"straffavgift" om momsen betalas . Vi anser att denbör slopas.Lättare att jobba hemmaMånga egenföretagare har hemmet som arbetsplats.Utvecklingen av informationstekniken gör detta val alltlättare, rationellare och vanligare. I skattesystemet finns ettantal regler som försvårar för företagare att drivaverksamheten från den egna bostaden, i synnerhet gällerdetta för dem som bor i egen villa. Mer än halva ytan avbostaden måste användas för företagen om den skall ansesvara näringsfastighet. Annars får endast kostnader somuppkommit särskilt på grund av verksamheten dras av iföretaget, alla andra slags utgifter anses ha uppkommit ändå.Folkpartiet anser att avdragsmöjligheterna behöver förbättrasoch anpassas till det nya företagandets behov. Reglernabehöver ses över i syfte att åstadkomma detta.Lättare att få F-skattsedelReglerna kring utfärdanden av F-skattsedlar är ett hinder förmänniskor som är beredda att satsa på företagande. I 21 §kommunalskattelagen definieras näringsverksamhet som"självständigt bedriven förvärvsverksamhet".Myndigheterna tolkar detta alltför snävt och godtyckligt.Kriterierna för avslag på en ansökan om F-skattsedel verkar nästan somavpassade för att stoppa en modern tjänsteföretagare. Den som vill bli egenföretagare bör t.ex. inte ha färre än fem kunder, ha en liten ekonomisk riskeller bedriva en verksamhet av "allmän karaktär". I praktiken innebär dessaregler att tusentals människor som planerat att ta steget till eget företagandealdrig fått chansen, oavsett hur kommersiellt gångbara idéer de haft. Ingenvet heller hur många som avstått från att ens söka en F-skattsedel efter ettmuntligt förhandsbesked från skattemyndigheterna. Vart och ett av dem ärdessutom ett misslyckande för ett land som skulle behöva en våg av nyföre-tagande för att komma tillrätta med massarbetslösheten.Krånglet med F-skatten måste avskaffas. Förutom att ett konkret hinder förnyföretagandet i därmed rivs, så måste en sådan åtgärd också sessom ett led i arbetet med att förändra attityderna till företagandet. En arbets-grupp inom har föreslagit en mindre förändring i defini-tionen av näringsverksamhet så att "självständigt bedriven förvärvs-verksamhet ändras till "med viss grad av självständighet bedriven förvärvs-verksamhet". T.o.m. denna lilla förändring avslår regeringen i budgeten!Låg ochmedelinkomsttagareDet höga svenska skattetrycket medför onekligen högaskatter även på låga inkomster. När de förutsättningarföreligger som nämndes inledningsvis vill :? sänka skatten för alla genom en skattereduktion på per år.Sänkningen betyder mest för dem med de lägsta inkomsterna.?? höja stödet till barnfamiljerna med per barn och år. ?Kostnaden för dessa förändringar är ca 25 miljarder kronor.Motiven till våra förslag i det andra steget är flera:? att ge människor mer kvar efter skatt så att det känns mer meningsfullt attarbeta,?? att särskilt öka marginalerna för dem med de allra lägsta inkomsterna,t ex deltidsarbetande,?? att utjämna de skillnader som ökat mellan familjer medoch utan barn,?? att minska antalet människor som är beroende av socialbidrag,?? att något minska den relativa attraktionen hos svartjobb. ?Det är barnfamiljerna som haft den sämstainkomstutvecklingen . Detta framgår t.ex. avKonsumentverkets undersökningar.Skillnaden mellan barnfamiljer och familjer utan barn är fortsatt stor ochhar för en del grupper vidgats . Den ökade skillnaden är särskilttydlig vad gäller ensamstående. Ensamstående med barn har fått enrealinkomstförsämring .