mot · GM02Ju903 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju903av m.fl. (m)NarkotikapolitikenInledningNarkotikamissbruket är ett allvarligt och svårlöst problem.Vår förmåga att bekämpa narkotikan avgör vår framgång iarbetet med att möta de sociala problem som följer avnarkotikamissbruket. Varje framgång i kampen motnarkotikabrottsligheten är därför också en framgång för densociala tryggheten.Moderata samlingspartiet har alltid förordat en restriktiv narkotikapolitik.Vår strikta hållning har varit relativt framgångsrik och har efter hand fått ettbrett stöd.Under senare år har dock varningar kommit om att narkotikamissbruketsuccessivt ökar bland unga människor. Alltfler unga människor har provatecstasy, LSD, amfetamin, hasch och tabletter. Ecstasy har blivit ett naturligtalternativ till alkohol för många unga. Detta framgår bl.a. av MariaUngdomskliniks statistik över antal ungdomar som kliniken tar hand om.Antalet s.k. aktualiserade ungdomar på har ökat dramatiskt.År 1989 aktualiserades 690 ungdomar, uppgick antalet till 1 340, enökning med . Att den ökade droganvändningen inger starkoro är en självklarhet men vad som inger särskild oro är att injektionsmiss-bruket bland ungdomar förefaller öka. Enligt uppgift från togman 1994 emot 10 ungdomar som injicerat heroin 1994 medan antaletuppgick till 26 ungdomar 1997.Mot bl.a. denna bakgrund är det är hög tid att flytta fram positionerna ikampen mot narkotika.Preventiva åtgärderAtt hindra våra unga från att pröva narkotika och utveckla ettberoende är en av narkotikapolitikens allra viktigasteuppgifter. För detta krävs enligt moderat uppfattning att viintensifierar och utvecklar preventiva åtgärder i kampen motnarkotika.Informationsinsatser gentemotföräldrarUnga människor kan knappast undgå att få information omnarkotikabruk och dess risker. Detta är positivt. Samtidigtmåste vi vara medvetna om att för den unge är frågan omnarkotikabruk för egen del oftast avlägsen och i bästa falläven helt främmande när informationen ges. Däremot harföräldrar ofta bristfälliga kunskaper om narkotika, desssymtom och verkningar. Detta är en allvarlig brist, eftersomföräldrarna är de som finns till hands när den unge eventuellthar prövat narkotika. Möjligheterna att på ett tidigt stadiumupptäcka ett bruk är störst om föräldrarna har tillräckligakunskaper.Den förra socialministern uttalade sitt stöd för moderaternaskrav på informationsinsatser riktade till föräldrar men har dessvärreingenting hänt. Enligt vår uppfattning är det nu hög tid att regeringen tar deinitiativ som behövs för att informationsinsatser gentemot föräldrar om-gående skall kunna sättas in.DrogtesterÅr infördes en möjlighet för polisen att utföra blod-och urinprov på personer som kan misstänkas för att användanarkotika. Avsikten med denna lagändring var att skapaförutsättningar för att innan ett missbruk blivit etableratkunna ingripa med åtgärder av olika slag. För att prov skallkunna tas måste missbrukaren emellertid ha uppnåttstraffmyndighetsåldern.Av bl.a. årliga statistik över antalet mottagna ochdrogpåverkade ungdomar framgår att missbruket kryper allt längre ner iåldrarna. Medelåldern 1997 stannade vid , varav 16,7 för flickor och17,för pojkar. kommer oroande rapporter från poliser omungdomar som misstänks använda narkotika, men där lagensbegränsning till straffmyndighetsåldern hindrar polisen från att få fram bevis.Mot denna bakgrund anser vi att nuvarande lagstiftning bör kompletterasså att polisen kan ta drogtester vid misstanke om drogbruk även på personerunder 15 år.Skolans informationsskyldighetVåra unga tillbringar en stor del av sin vakna tid i skolan.Deras lärare och annan skolpersonal har därför godamöjligheter att upptäcka förändringar hos barnen. Eleven kanplötsligt börja skolka, visa likgiltighet, vara hyperaktiv osv.Förändringar i personligheten kan vara tecken på ettbegynnande narkotikamissbruk. Denna information är viktigför föräldrar, varför skolan bör ha en absolut plikt attinformera föräldrar, när någon form av oroande tendenserbörjar visa sig hos barnet. En sådan informationsskyldighetför skolan förutsätter att skolpersonalen kontinuerligt fårfortbildning om droger och lär sig känna igen de olikasymtom och verkningar som följer av ett drogbruk.Syntetiska drogerBland unga människor växer toleranser för syntetiskadroger. Inte har vi haft en sådan starkkoppling mellan ungdomskultur och narkotikamissbruk somvi har . Den mycket oroande utvecklingen är gemensamför hela . EU-länderna översvämmas avförhållandevis billig narkotika av hög teknisk kvalitet,masstillverkad i framför allt . Såvältillverkningsprocessen som handeln med de nya syntetiskadrogerna är tämligen okomplicerad. Själva nyttjandet ärsnabbt, enkelt, billigt men livsfarligt.De internationella knarktillverkare som det här är fråga om är uppfinnings-rika. Så fort ett ämne narkotikaklassats och förts upp på listan över förbjudnapreparat, vilket brukar ta , förändrar "knarkkemisterna" ingredi-enserna en aning i förhållande till den kemiska formel som ligger till grundför narkotikaklassificeringen och drogen är på nytt helt laglig. För att kunnaligga steget före knarkkemisterna och motverka dagens negativa utvecklingär det angeläget att får en lagstiftning som möjliggör snabba in-gripanden mot nya droger.Dessbättre har regeringen - om än senkommet - lämnat förslag till sådanlagstiftning (prop. 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger). Regeringenföreslår bl.a. att det i narkotikastrafflagen införs ett kompletterande rekvisit inarkotikadefinitionen, "euforiserande effekter". Självfallet är det av stor viktför den framtida drogutvecklingen att vi snabbt kan ingripa även mot drogersom kan framkalla ett sjukligt psykiskt begär efter och beroende avlyckokänsla även om drogernas fysiska beroendeframkallande egenskaperinte är helt utredda. Med regeringens förslag får vi nu förhoppningsvis etteffektivt instrument att sätta in i kampen mot bl.a. syntetiska droger. Isammanhanget vill vi dock understryka den stora vikten av att regeringennoggrant följer vilken effekt lagstiftningen får i praktiken.HeroinprojektBland vissa forskargrupper läggs stor kraft på attplädera för en ändring av den svenska narkotikapolitiken.Det schweiziska heroinprojektet framställs som en förebild,och en schweizisk friserad rapport används som argument.Vad som inte nämns av förespråkarna är att FN:snarkotikakontrollorgan INCB i sin senaste årsrapportallvarligt kritiserat det schweiziska experimentet ochbeklagat att vissa politiska grupperingar försöker missbrukaexperimentet i syfte att uppnå en vidare distribution avheroin.Hassela Nordic Network, som är väl känt för sin kamp mot narkotika, harpå nära håll följt det schweiziska experimentet med distribution av heroinalltsedan starten . Även från sida har stark kritik riktats bl.a.mot vetenskapligheten i experimentet.Erfarenheter från och senare erfarenheter frånbl.a. och av liknande experiment visar att narkotika-missbruk och kriminalitet inte minskar utan snarare ökar med denschweiziska metoden.Om propagandan för projekt av det schweiziska slaget får stå oemotsagdkommer attityderna i att förändras på samma sätt som skett iSchweiz. Det är därför väsentligt att agerar med kraft i de organ därdessa frågor behandlas. Regeringen bör föra upp denna fråga på EU:sdagordning och även agera inom FN:s ram för att motverka en farlig attityd-förändring.Avbryt sprutprojektet!I finns en bred enighet om att målet om ettnarkotikafritt ligger fast. Skall vi med trovärdighetkunna driva denna linje även inom EU och FN bör vi ocksåvisa detta i praktisk handling. bedrivs emellertiden försöksverksamhet med utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare i och . Av utvärderingen framgår att av defå fall där narkotikamissbrukare smittats av hiv under den tidförsöksverksamheten pågått har alla utom en deltagit isprututbytesprogrammen. Det har också visat sig att antaletinlämnade sprutor och kanyler inte motsvarats av utlämnadesådana. Det har inte heller varit möjligt att bedöma om deinlämnade sprutorna och kanylerna varit de utdelade ellerandra. bedömning var att en förlängning avförsöksperioden inte tedde sig meningsfull. Trots dettabeslutade regeringen att verksamheten skulle fortsätta.Enligt Moderata samlingspartiets bestämda uppfattning är det motstridigtatt förena riksdags beslut om totalförbud mot all icke-medicinskhantering av narkotika med en verksamhet som går ut på att dela utverktygen för att kunna injicera narkotika. En fortsatt utbytesverksamhetmed rena sprutor och kanyler till narkotikamissbrukare i kan rent avskapa osäkerhet både här hemma och i om vad svensk narkotika-politik egentligen står för.Mot denna bakgrund är det djupt beklagligt att regeringen, som i sinnarkotikapolitiska skrivelse (1997/98:172) uttalar att insatser som är ägnadeatt minska skadorna av missbruk, snarare än att syfta till drogfrihet, inte kanaccepteras, ändå låter sprututbytesprojeket fortgå.Enligt vår bestämda uppfattning är hög tid att regeringen avbryter de nupågående projekten med utdelning av fria sprutor till narkotikamissbrukare.Polisens metoderKräkmedelOm polisen skall ha en chans att leva upp till statsmakternasfastlagda mål om ett narkotikafritt samhälle krävs att polisenfår tillgång till effektiva instrument att sätta in motnarkotikan. har framkommit attheroinförsäljarna utvecklat en ny försäljningsmetod som gårut på att heroinet säljs i kapslar inlindade i plast.Heroinlangaren förvarar kapslarna i munnen och då affärengjorts upp och kapseln överlämnats till köparen stoppardenne kapseln snabbt i sin mun. När polisen försöker ingripamot knarklangaren eller köparen sväljs kapslarna. Dettamycket raffinerade tillvägagångssätt har polisen ingenchans att komma åt. I har polisen möjlighet att ta medsig den misstänkte till sjukhus, där han eller hon geskräkmedel av sjukhusets personal för att säkra bevisningenför brottet. Enligt vår uppfattning bör användandet avkräkmedel på det sätt som sker i kunna tillämpas ävenför misstänkta knarklangare i Sverige.Hemlig teknisk avlyssningFramväxten av grov, organiserad brottslighet ställer nya kravpå polisens arbetsmetoder. För att kunna bedriva ettframgångsrikt brottsbekämpningsarbete i kampen mot denkvalificerade brottsligheten bör polisen ges en laglig rätt attanvända hemlig teknisk avlyssning, s.k. buggning, vidspaning efter grova narkotikabrottslingar. Det är väl känt attgrov narkotikabrottslighet ofta utgör ett centralt moment ibl.a. den mc-relaterade brottsligheten och i annangränsöverskridande brottslighet. Även vid brott mot riketssäkerhet, t.ex. vid grovt spioneri, bör buggning vara tillåten.Buggning är ett grovt intrång i den personliga integriteten och måste därföranvändas med stor försiktighet och restriktivitet. Metoden innebär inte baraatt brottsliga personer avlyssnas, utan även att oskyldiga riskerar att bliavlyssnade. Den information som framkommer vid buggning är generellt settbetydligt mer omfattande än den som inhämtas vid telefonavlyssning.Buggning bör därför få ske endast i strikt avgränsade situationer och mediakttagande av de krav som rättssäkerheten ställer. Det ligger i sakens naturatt man måste vara mycket restriktiv med all överskottsinformation och attallt material som inte är av betydelse för den aktuella brottsundersökningendärför omgående skall förstöras på ett betryggande sätt.För närvarande bereds frågan om buggning inom och enproposition har aviserats. Som grund för detta arbete ligger betänkande (SOU 1998:46) Om buggning och andra hemligatvångsmedel. I den allmänna debatten och från vissa remissinstanser harframförts kritiska synpunkter mot utredningsförslagets långtgående karaktär.Utredningen föreslår bl.a. att den enda situation som skall fredas frånbuggning är en misstänkts samtal med sin försvarare. Det innebär attexempelvis bikt och själavårdande samtal eller vad som yppas påmassmedieredaktioner och advokatkontor skulle kunna bli föremål förbuggning. Även om regeringen ännu inte har redovisat sin inställning tillutredningsförslaget avseende bl.a. omfattningen av buggning så ser Moderatasamlingspartiet skäl att redan nu göra en markering. Tystnadspliktenbeträffande vad som förekommit vid bikt eller själavårdande samtal är ochbör vara absolut och kan inte hävas ens av den som har samtalat med prästen.Den som lämnar information (meddelaren) till en massmedieredaktionomfattas av grundlagens regler om anonymitetsskydd och meddelarskydd.Vi utgår från att regeringen i det nu pågående lagstiftningsarbetet kommeratt respektera såväl tystnadsplikten som tryckfrihetsförordningens regler ochdärför avstår från att följa utredningsförslaget i denna del.Livstids fängelse för grovnarkotikabrottslighetInom narkotikahanteringen finns enorma ekonomiska vinsteratt göra för dem som är tillräckligt hänsyns- ochsamvetslösa. De grova narkotikabrottslingarna profiterarcyniskt på andra människors beroende och olycka. I dettaperspektiv - och med hänsyn till det allmännarättsmedvetandet - är de straffsatser som kan utdömasinte tillräckliga. Lagens strängaste straff, livstids fängelse,skall därför kunna utdömas för grovt narkotikabrott.Narkotikafria fängelserEn absolut förutsättning för att tiden i anstalt skall kunnaanvändas till att anpassa intagna till ett hederligt liv efteravtjänat straff är att fängelserna kan hållas fria frånnarkotika. Många fängelsedömda narkomaner vill ingethellre än att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö, vilket idagsläget inte alltid är möjligt eftersom det råder brist pådrogfria fängelser. För att komma till rätta med knarket påfängelserna måste därför ett första steg vara att inom varjekriminalvårdsregion skapa åtminstone en drogfri anstalt.Narkotikafria anstalter är också av central betydelse för att minska våldetmellan intagna på våra anstalter. För att effektivare kunna kontrollera attnarkotika inte smugglas in i anstalterna har vi upprepade gånger föreslagit attbesök skall kunna kontrolleras inte enbart enligt nuvarande ordning, där entjänsteman är närvarande, utan i vissa fall även genom att besöket sker undersådana förhållanden att den intagne och besökaren varken kan överlämnaföremål till varandra eller ha fysisk kontakt (kontrollerade besök). Enförutsättning för denna form av besök är att den intagne och besökaren skiljsåt, t.ex. genom att besöksrum inrättas med en glasruta mellan den intagneoch besökaren.Av en rapport från (, Orsaker till hotoch våld mellan intagna, Dnr B42-9710-0614) framgår att en stor del av dekonflikter som uppstår på anstalterna ytterst handlar om narkotika. Även motdenna bakgrund framstår det således som högst angeläget att intensifieranarkotikabekämpningen på anstalterna.Bl.a. måste möjligheten till provtagning användas i fortsatt stor ut-sträckning så länge som narkotikasituationen på fängelserna inte är tillfreds-ställande.Personalen på anstalternas olika avdelningar skall göra narkotikavisita-tioner, dvs. genomsöka anstalterna efter narkotika, oregelbundet men ofta.Urinprov skall vara frekvent förekommande.Vidare bör regeringen kontinuerligt redovisa narkotikasituationen pålandets fängelse till riksdagen.I flera länder i - liksom i - används speciella narkotika-hundar i långt större utsträckning än i . Välutbildade narkotikahundarhar visat sig vara effektiva mot narkotika i fängelser varför även svenskkriminalvård bör ha tillgång till sådana. Mot den bakgrunden har Moderatasamlingspartiet tidigare föreslagit att narkotikahundar skall användas i ökadutsträckning inom kriminalvården. Detta förslag återfinns även i Kriminal-vårdsstyrelsens rapport. I rapporten lämnas en rad andra förslag som börkunna ligga till grund för det fortsatta arbetet med att få anstalternanarkotikafria.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är heltavgörande såväl för arbetet med att minska förekomsten av våld och hot påanstalterna som för den intagnes möjligheter att under verkställighetenförbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv, utgår vifrån attregeringen återkommer med förslag i enlighet med vad somföreslagits ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information till föräldrar,12. att hos regeringen begär förslag om drogtester i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans informationsskyldighet, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om heroinprojekt, 15. att beslutar avbryta pågående verksamhet med utdelning avfria sprutor till narkotikamissbrukare i enlighet med vad som anförts imotionen, 16. att hos regeringen begär förslag om möjligheten att användakräkmedel i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag om möjlighet att användahemlig teknisk avlyssning i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag till straffskärpning för grovtnarkotikabrott i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikafria fängelser och att det inom varje kriminalvårdsregionskapas minst en drogfri anstalt i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 oktober 1998Gun ()(m)()()()()()() 1 Yrkandena 1, 4, och 5 hänvisade till SoU. 2 Yrkande 3 hänvisat till UbU.