mot · GL02Bo20 · 1998-04-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling 2 Fortsatt instabila villkor 2 3 Ingen sammanhållen bostadspolitik 3 4 Beskrivning av boendekostnadsutvecklingen 3 5 Förslag för en framtida social bostadspolitik 4 6 Sammanfattning av propositionens förslag med våra kommentarer 5 7 Stöd till kommuner med kommunala bostadsbolag i kris 7 9 Från produktionspolitik till boendepolitik 8 10 Krisårgångarna 19891992 9 12 Utsatta bostadsområden 10 13 Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden 11 14 Kommunernas roll i bostadspolitiken 11 15 De kommunala bostadsföretagen 12 16 Stöd till kommuner i kris 13 18 Bidrag till bostäder för äldre 14 utredande och funderande har då regeringen presenterat en proposition om en bostadspolitik för en hållbar utveckling. kan konstatera att regeringens förslag inte alls är hållbara utan i själva verket mycket bräckliga. De innehåller en del nödvändiga akuta åtgärder, men regeringen har inte förmått formulera eller redovisa en sammanhållen bostadspolitik. Den mycket vackert formulerade portalparagrafen kombineras inte med konkreta förslag som skapar förutsättningar för en långsiktigt hållbar bostadspolitik Regeringen undviker istället en rad centrala frågeställningar i bostadspolitiken. Propositionen innehåller inga grundläggande lösningar för hur samhället skall klara en nyproduktion på en acceptabel nivå. Detta är mycket beklagligt då det är viktigt av en rad skäl att lösa denna fråga, bland annat för att tillmötesgå behoven i våra tillväxtregioner, men också för att upprätthålla och utveckla kompetens och kunnande i byggbranschen. Inte heller innehåller propositionen förslag för att trygga en tillfredsställande omfattning av underhåll och ombyggnation i det redan byggda åtgärder som är viktiga för att undvika kapitalförstörelse i fastighetsbeståndet, ett problem som är mycket stort inte minst i ett regionalt perspektiv. Inga förslag läggs om hur ungdomar skall få tillgång till bostäder, eller hur hushåll med låga inkomster skall få en acceptabel bostadsstandard. Regeringen redovisar inga åtgärder för hur man skall underlätta omflyttning i bostadsbeståndet och mellan boendeformerna. Sist men inte minst undviker regeringen att redovisa hur samhället skall arbeta för att motverka segregationen i boendet och dess skadeverkningar. 2 Fortsatt instabila villkor Regeringen poängterar vikten av att räntenivåerna är låga, vilket naturligtvis är bra. Trots detta har högsta boendekostnader, en nyproduktion som är den lägsta , en kraftigt fallande ombyggnation som omfattar allt färre åtgärder, en segregation i boendet som gått allt snabbare , en dramatisk förändring av stödet till boendet. /95 var stödet till boendet ca och kommer 1999 att vara ca , en halvering ! kommer intäkterna från fastighetsskatten att öka med . Propositionens ekonomiska konsekvenser innebär bland annat den satsning som regeringen gör 1999, och som omfattar ca , försämrade skatteintäkter i samband med ett utvidgat och något generösare ROT-avdrag för arbetskostnader i samband med om- eller tillbyggnad av bostäder och en långsammare avtrappning av räntebidragen för det som är nybyggt under de sk krisåren 19891992. försvinner ROT-avdraget och kvar blir kostnaderna för lindringen av räntebidragen. Vidare tas ett utökat ansvar för kommuner med akuta ekonomiska problem bland annat för deras bostadsbestånd med ca , att disponeras inom utgiftsområde 25. När och hur medlen faller ut sägs dock inget om. sjunker kostnaderna för bostadspolitiken med ca och intäkterna av fastighetsskatten ökar med ca . De sammantagna åtgärderna kommer att leda till fortsatta krav på hyreshöjningar och är otillräckliga för stabila villkor för bostadspolitiken i övrigt. Detta bör ges regeringen till känna. 3 Ingen sammanhållen bostadspolitik Regeringens bostadspolitiska proposition behandlar inte heller på något sätt alla de förslag som den bostadspolitiska utredningen kom fram till efter nästan två års arbete. Danellbidragens framtid och förslaget till ändrad beskattning av bostadsrätter kommenteras inte alls. Utredningens stora satsning på de utsatta bostadsområdena för att stoppa segregationen och höja kvaliteten på den fysiska och den sociala miljön skall behandlas i en kommande proposition om storstäderna. Segregationsproblematiken finns även i mindre städer, och vi frågar oss: Var skall deras situation behandlas? Frågan om bostadsbidragen behandlas med tystnad, trots kraftiga nedskärningar och utredningens påpekande att medel till bostadspolitiken i första hand skulle gå dit om det blev överskott i statens intäkter. Sammantaget kan inte propositionen betecknas som en bostadspolitisk proposition i ordets rätta bemärkelse, utan mer betraktas som ett försök att mildra de mest akuta situationerna på bostadsområdet. Att behandla denna proposition särskilt känns inte särskilt meningsfullt. Den bör kompletteras på en rad områden. Den kommer delvis att kompletteras i samband med propositionerna om storstäderna och äldrevården. finner denna hantering mycket otillfredsställande. Vi förutsätter att regeringen återkommer med kompletterande förslag till sammanhållen bostadspolitik i den ekonomiska vårpropositionen och att bostadsutskottet behandlar den bostadspolitiska propositionen i samband den ekonomiska vårpropositionen. kommer givetvis att ge sin syn på innehållet i propositionen trots detta, men vi förbehåller oss rätten att återkomma med kompletterande förslag i samband med den ekonomiska vårmotionen. 4 Beskrivning av boendekostnadsutvecklingen Regeringens proposition beskriver den dramatiska kostnadsutvecklingen för de olika boendeformerna. Man skall i sammanhanget komma ihåg att den utvecklingen till största delen beror på beslut i . De tyngsta faktorerna för försämringarna är skattereformen, den snabbare avtrappningen av räntebidragen och saneringen av statens finanser. Regeringen konstaterar att dessa förändringar slagit väldigt olika mellan boendeformerna, och därmed medfört stora skillnader i utvecklingen av hushållens konsumtionsutrymme. Det har i genomsnitt i fasta priser blivit dyrare att bo i hyresrätt, dyrare i bostadsrätt och dyrare i egnahem. När det gäller konsumtionsutrymmet så är motsvarande utveckling för hyresrätt, +5 % för bostadsrätt och +13 % för egnahem. har denna trend förstärkts. Boendekostnaderna i hyresrätt har fortsatt att öka, medan kostnaderna i framförallt egnahem gått ned tack vare lägre räntenivåer. Hushållen i hyresrätt har också generellt lägre inkomster än de i övriga boendeformer, vilket ytterligare är en nackdel för deras ekonomiska situation. Regeringens reaktion på denna beskrivning är att tillfälligtvis mildra avtrappningen av räntebidragen , att tillsätta en bostadssocial beredning med uppgift att se över problemen för de mest utsatta grupperna på bostadsmarknaden och att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att se över taxeringsproblematiken när det gäller fastighetsskatten. Det senare skall skapa neutralitet mellan de olika boendeformerna . Dessa förslag är otillräckliga och det saknas en grundlig analys av hur dagens orättvisor har uppstått. krävde i samtalen inför skrivningarna i den bostadspolitiska utredningen att just en sådan analys skulle göras i samband med utredningens arbete. Analysen skulle bestå dels i att utvärdera skattereformens, förändringen av räntebidragens och budgetsaneringens samlade effekter på de olika boendeformernas kostnadsutveckling, dels i att studera effekten för hushåll i olika inkomstgrupper. Vårt förslag avvisades och regeringen har tappat av utredande och funderande i den här frågan. Den nu i propositionen föreslagna parlamentariska kommitténs uppdrag bör kompletteras med vad tidigare redan föreslagit och föreslår igen. Detta bör ges regeringen till känna. 5 Förslag för en framtida social bostadspolitik anser också att den sociala bostadspolitiken alltmer mister sin roll, trots att de bostadspolitiska målen förstärkts i samband med propositionens förslag. Den vackra portalparagrafen lyder numera enligt förslaget: Bostaden är en social rättighet och bostadspolitiken skall skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande miljö och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. En portalparagraf som är tungt förpliktande, men som väger lätt i de förslag som regeringen nu lagt fram. I praktiken är dessutom regeringens förslag mer inriktade på fastighetsägarna än på de boendes förutsättningar. Regeringen bör därför tillsätta en delegation, vars främsta uppgift skall vara att få ner hyreskostnadernas andel av den disponibla inkomsten. I delegationen bör finnas företrädare för regering och riksdag, kommuner, bostadsmarknadens aktörer och representanter för boendeorganisationerna. Regeringens byggkostnadsdelegation är överspelad av verkligheten, eftersom den ensidigt inriktar sig på att få ned byggkostnaderna, vilka faktiskt sjunkit . Kostnaderna för tomt inklusive kostnader för gator, vägar, vatten och avlopp och andra kommunberoende kostnader ökar däremot kraftigt (199295). har materialkostnaderna också ökat realt. Det är andra faktorer som har större betydelse, som skattehöjningar och subventionsavtrappningar, vilket betyder att nettotillskottet (nyproduktion minus rivningar) endast blev några tusen bostäder. Detta bör ges regeringen till känna. Den kommande regeringen bör tillsätta en särskild bostadsminister med uppdrag att samordna de frågor som berör hela bostadspolitikens verksamhetsområde, ekonomiska frågor, sociala frågor, planfrågor, miljöfrågor, estetiska frågor, en samverkansgrupp över departements- och sektorsgränser. Återfår inte de bostadspolitiska frågorna sin rätta plats bör föreslå återinrättandet av ett bostadsdepartement. Detta bör ges regeringen till känna. 6 Sammanfattning av propositionens förslag med våra kommentarer Räntebidragsreglerna enligt Danellsystemet behålls med smärre förändringar. Bidragsunderlaget för de första sänks från till . Sammantaget ger detta ett något bättre bidragsunderlag för större lägenheter och ett något sämre för mindre lägenheter. För produktion av särskilda boendeformer görs ett tillägg, dock högst . Räntebidragen kommer även fortsättningsvis att försämras, vilket leder till ökade boendekostnader. Den statliga kreditgarantin för lån utöver det lån som godkänns av bostadskreditinstituten som bottenlån, ges för lån , dvs till den övre gränsen för det beräknade bidragsunderlaget. Detta ger lika förutsättningar för lån i landets olika delar, vilket är regionalpolitiskt korrekt. Bostadsinstitutens avgift för dessa lån bibehålls och utgifter för de tilläggskostnader som uppstått i samband med konkurs eller rekonstruktion ersätts till . Ett investeringsbidrag för nyproduktion och ombyggnation med högre miljökrav införs . avsätts och beräknas räcka till ca 5 000 lägenheter. förslog ett sådant stöd budget och avsatte då . Inga statliga initiativ till ett nytt bosparande tas, ej heller några statliga subventioner för detta. Det finns en rad olika sparformer och har inte heller lagt något sådant förslag. Vi ställer oss dock inte negativa till ett bosparsystem, men det bör kunna gynna alla boendeformer. Banker och kreditinstitut bör ta ett större ansvar för dessa frågor. Det som byggdes nytt , de s.k. krisårgångarna, får en långsammare avtrappning av räntebidragen under bidragsåret som börjar . Det är bra, men inte tillräckligt för att undvika krav på hyreshöjningar, för fasas dessa årgångar in i fastighetsskattesystemet. Konsekvensen av infasningen i fastighetsskattesystemet motsvarar ett hyreskrav om / månad för en trerummare . Lindringen av avtrappningen av räntebidragen är för motsvarande lägenhet ca / månad för att kunna sänka hyresnivån. Sammanlagt alltså ett krav på fortsatta hyreshöjningar. Detta är för oacceptabelt. Fastighetsskatten skall ses över av en parlamentarisk kommitté. har inget emot detta, men föreslår att kommitténs arbete utökas till att omfatta även skattereformen, förändringarna av räntebidragen och den pågående saneringen av statens finanser. Fastighetsskatten är bara en del i helheten när det gäller att bedöma orättvisor mellan boendeformer och olika inkomstgrupper. Stöd till utsatta bostadsområden och åtgärder mot en alltmer tilltagande segregation hänvisas till den kommande storstadspropositionen. Den bostadspolitiska utredningen föreslog en satsning på under . har regeringen anslagit ca 170 miljoner för detta ändamål och ca för åren 19982000. avvaktar regeringens proposition i frågan. Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden skall följas upp i en socialberedning, med företrädare för myndigheter och bostadsmarknadens aktörer. Det är bra, men skulle naturligtvis varit en del av den bostadspolitiska utredningens uppgifter. har motionerat om en rad förändringar för att stärka de utsatta hushållens villkor. Vi har krävt att kommunerna skall ta ett större ansvar för dessa hushåll, lättnader för hyresgästerna i samband med hyreskontraktsuppsägningar, tydligare regler och regler som inte leder till ökad segregation eller diskriminering i samband med bostadssökande, skärpta krav om bostadsförmedling m.m. Regeringen överväger någon form av etableringskontroll för privata bostadsförmedlare för att göra verksamheten mer seriös. När det gäller bostadsförmedling, föreslår regeringen inget nytt. Bostadsförsörjningslagen är borta och därmed finns inget krav på kommunerna att ordna bostadsförmedling. kräver lagstiftningen tillbaka, för att kunna användas där behoven finns. Kommunerna är ytterst ansvariga för bostadsförsörjningen för sina kommuninvånare. Regeringen anser att kommunerna har de instrument som behövs för detta. anser att kommunernas rättigheter och skyldigheter skall stärkas. Vi vill ha tillbaka lagstiftningen om bostadsanvisning i både kommunalt och privat fastighetsbestånd, vi kräver obligatoriska boendeplaneringsprogram som skall antas i kommunfullmäktige i samband med översyn av översiktsplaner och skärpta regler runt de bostadsbolagens ekonomiska förhållanden gentemot ägarna kommunerna. 25 %-regeln om utförsäljning av allmännyttans fastigheter blir kvar till 1999, en försäljning utöver detta medför indragna räntebidrag. Regeringen skall noga följa utvecklingen och återkomma med nya regler om det behövs. gav sitt stöd till 25 %-regeln, men sade att den är uddlös, eftersom räntebidragen snabbt är på väg att fasas ut. Regelsystemet runt allmännyttan har utretts grundligt och flera förslag lagts. Flera av de föreslagna reglerna bör införas för att tydliggöra de kommunala bostadsbolagens ställning. Regeringen avvaktar med att ta ställning till förslagen. 7 Stöd till kommuner med kommunala bostadsbolag i kris En särskild delegation tillsätts för att ge stöd till dessa kommuner, genom kreditgarantier, långivning och direkta bidrag. Även Venantius, statens riskkreditbolag, får gå in med stöd till kommunala bostadsbolag, men även till kommuner med stora borgensåtaganden i bostadsrättsföreningar. stöder detta, eftersom vi redan förslagit dessa åtgärder i samband med budget. avsattes, samma belopp som regeringen nu föreslår. I en reservation till den bostadspolitiska utredningen krävde att Venantius skulle få just dessa nya uppgifter. Stödet bör också kunna ges direkt till kommunala bostadsbolag i kris. Regeringen föreslår att ROT-avdraget förlängs t.o.m. och görs något generösare. föredrar bidragsmodellen, eftersom man kan villkora bidrag på ett annat sätt och att ärendena hanteras av i stället för som av skattemyndigheterna. Vi motsätter oss dock inte förslaget, eftersom det ger arbetstillfällen inom byggbranschen och förhoppningsvis motverkar svart arbetskraft. Ett stöd för inrättande av fler hus för äldreboende skall komma i den äldreproposition som regeringen tänker lägga fram senare i vår. Regeringen föreslår inga förändringar av bostadsbidragen och för heller ingen argumentation runt varför man inte gör det. Det är ganska anmärkningsvärt, eftersom den bostadspolitiska utredningen sade att eventuella överskott i bostadspolitiken i första hand skulle gå till förändringar av bostadsbidragen. Oförändrade inkomstgränser och boendekostnadsgränser gör att värdet av bostadsbidragen långsamt urholkas. accepterar inte den kraftiga reducering som gjorts av bostadsbidragen och återkommer med förslag i den ekonomiska vårpropositionen för att på olika sätt förstärka möjligheten för fler att efterfråga bostäder efter behov. Nyproduktionen av bostäder har fallit dramatiskt . 19881992 färdigställdes ca 55 000 lägenheter/år. Därefter har nyproduktionen fallit dramatiskt. 1997 var ett bottenår, då knappt 10 000 lägenheter färdigställdes, århundradets sämsta resultat. Problemet bottnar i en låg efterfrågan och alldeles för höga boendekostnader. Regeringen bedömer att genomsnittskostnaden för produktion av flerfamiljshus , ligger runt /m2 och för egnahem ca /m2. Det regeringen inte talar om, är vilken boendekostnad detta leder till, nämligen en kostnad runt /m2. Det ger en genomsnittlig boendekostnad /månad för en normal trerumslägenhet. I storstadsområdena, där en viss efterfrågan finns ligger produktionskostnaden högre och ger därmed högre hyror. Regeringen tror dock på en relativt kraftig ökning av nyproduktionen, till 14 000 lägenheter och 18 000 lägenheter 1999, enligt tidigare bedömningar från . Det regeringen dock glömmer tala om är att gjorde en ny bedömning med en lägre volym, 13 000 lägenheter 1998 och 17 000 lägenheter 1998. Att inte delge detta är anmärkningsvärt och detta bör ges regeringen till känna. kommer i den ekonomiska vårmotionen återkomma till frågan om nyproduktionen. Vi föreslår ett investeringsbidrag för flerfamiljshus, där kravet för bidraget är att hyran inte får överstiga / m2. Storleken på bidraget bör vara ca / lägenhet och skall då även omfatta skärpta krav på ett miljöriktigt byggande. Volymen för bidraget återkommer vi till. förutsätter att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen återkommer med ett liknande förslag. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Från produktionspolitik till boendepolitik Bostadspolitiken skall i fortsättningen främst inriktas på det redan byggda. delar den uppfattningen. Däremot är vi förvånade över regeringens dåliga analys av läget, i en situation då värdet på det svenska fastighetsbeståndet sjunker, eftersom upprustningen och ombyggnationen inte håller den takt och den omfattning som krävs för att värdena skall bibehållas. infördes ett stimulansbidrag för ombyggnation och 1996 låg ombyggnationen på ca 30 000 lägenheter, vilket får anses som normalt. minskade ombyggnationen drastiskt ner till ca 18 000 lägenheter. bedömning att ombyggnationen skall öka igen till 20 000 lägenheter 1999 och 25 000 lägenheter måste anses som högst osäker. Regeringens ny- och ombyggnationsstöd med högst /lägenhet skall ge stimulans till 5 000 lägenheter/år med en volym om . Det ger en genomsnittsbidrag om ca /lägenhet, för bidrag till ett miljöriktigt byggande. stödjer den inriktningen och ett ombyggnadsstöd är något som vi redan avsatt medel för budget. Det regeringen inte säger något om, är om det föreslagna stödet leder till en ökad volym av det ombyggda eller om det är ett extrastöd till det som ändå kommer att byggas om. Regeringen säger inte heller något om vilka boendekostnader som dessa ombyggnationer leder till. Stödet skall gå till åtgärder som stimulerar ekologisk hållbarhet i byggandet. Det låter bra, men tyvärr saknas en definition av vad som menas med ekologisk hållbarhet i byggandet. Det finns brister i lagstiftningen och i tillämpningsföreskrifterna. får man nog nöja sig med att använda begreppet miljöanpassat byggande. har i flera motioner krävt ändringar i lagstiftning och tillämpningsföreskrifter, senast i en motion avseende regeringens proposition Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. Regeringen bör ge bl.a. i uppdrag att utreda och komma med förslag till åtgärder för att införa begreppet ekologiskt hållbart byggande i lagstiftning och i tillämpningsföreskrifter. Att inte ombyggnationen sker i den omfattning och med den volym som anses nödvändigt har flera orsaker. Den allvarligaste är att de bidragsgrundande åtgärderna kraftigt reducerats i och med införandet av räntebidragssystem, det s.k. Danellsystemet. av en omfattande ombyggnation är bidragsunderlagsberättigad, enligt . Det leder till alldeles för stora krav på hyreshöjningar i samband med ombyggnationen och många fastighetsägare tvekar. Regelsystemet för vad som är bidragsberättigat när det gäller möjligheten till statliga räntebidrag måste ses över. Detta bör ges regeringen till känna. kommer i den ekonomiska vårmotionen att återigen föreslå ett investeringsbidrag för ombyggnation. För att ombyggnationerna skall få en omfattning som är nödvändig för att kunna upprätthålla värdet på fastighetsbeståndet, och ge stöd till miljöanpassningsåtgärder som allergisanering, utbyte av miljöfarliga byggmaterial, energieffektivisering, åtgärder på VA-sidan för omhändertagande av dagvatten, förberedelser för urinseparering, källsortering m.m. behövs ett stöd om ca /lägenhet, annars ökar hyreskraven betydligt. Volymen på detta stöd återkommer vi till. förutsätter att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen återkommer med ett liknande förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår att räntebidraget för nybyggda hyres- och bostadsrättshus avvecklas långsammare för de s.k. krisårgångarna. Den garanterade räntan trappas upp istället för för det bidragsår som i det enskilda ärendet påbörjas närmast efter . Åtgärden gäller för hus med bidragsregler och där bidragstiden började löpa . Avtrappningen av räntebidragen leder med nuvarande inflation till reala kostnadsökningar med motsvarande hyreshöjningskrav. Avtrappningen motsvarar en hyreshöjning runt / månad för en normaltrea framöver. Den lindring som föreslås lindrar det kravet med / månad. delar regeringens uppfattning att detta är en nödvändig åtgärd, trots att det får en begränsad effekt. Det gäller dock inte det stora antal hyres- och bostadsrättshus som byggdes om till dryga kostnader under den tiden cirka 105 000 lägenheter. En långsammare avveckling för denna grupp bör också övervägas. återkommer till detta i den ekonomiska vårmotionen. Det som gör regeringens förslag något underligt, är att som man vill lindra hyreskraven med en långsammare avtrappning av räntebidragen för de s.k. krisårgångarna låter man samma bostäder fasas in i fastighetsskattesystemet. Det motsvarar höjda kostnader med ca / månad för en normaltrea. Intäkterna av fastighetsskatten blir större än de föreslagna kostnaderna för att mildra avtrappningen av räntebidragen. Regeringen ger med ena handen och tar tillbaka med den andra. anser detta märkligt och otillräckligt för att stödja de s.k. krisårgångarna. Vi föreslår därför att infasningen i fastighetsskattesystemet för nybyggda hyresrätts- och bostadsrättshus årgångarna 19891992 skjuts upp . återkommer till frågan i den ekonomiska vårmotionen. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen kommer att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en allmän översyn av fastighetskatten m.m. Frågan om neutraliteten mellan de olika upplåtelseformerna blir en central fråga. Därvid bör beaktas inverkan av såväl fastighetsskatteregler som gällande regler för räntebidrag. Det är bra att regeringen gör detta, men det är försenat med , eftersom regeringen underlät att ge den bostadspolitiska utredningen i uppdrag att utreda detta. Uppdraget bör kompletteras med de krav som framförde i samband med överläggningarna om direktiven till den bostadspolitiska utredningen.