mot · GL02A54 · 1998-03-25 00:00:00 — Samma princip om expansion och tillväxt gäller också för Norrlandsfonden som bara kan utnyttjas av tillväxtföretag. Till skillnad från regeringen anser att mogna branscher skall ha mindre eller inget stöd alls. De som kommer att tillföras fonden bör i stället ges direkt som mikrostöd till småföretagare. 11.3 Regionala resurscentrum m.m. finns i samtliga län någon form av resurscentrum både regionala och lokala som på olika sätt arbetar för att ta tillvara kvinnors resurser. Det finns också i alla län jämställdhetsexperter och dessutom i ett antal kommuner kvinnliga affärsrådgivare. Kvinnliga nätverkskrediter prövas på vissa håll. Tillsammans utgör dessa viktiga resurser som kompletterar varandra och arbetar gränsöverskridande. Regionala resurscentrum RRC, bör ges bättre ekonomiska förutsättningar. En förutsättning för ett framgångsrikt arbete är att det också finns en samordnande organisation på central nivå som skall arbeta med ett underifrånperspektiv med nätverk och resurscentrum som målgrupp. Det är också viktigt att stärka organisationer som arbetar med regional utveckling. finns Lokala Kooperativa Utvecklingscentrum (LKU) i varje län. Dessa kan spela en viktig roll, inte minst för att skapa nya jobb i glesbygder. Det är därför viktigt att LKU:s resurser stärks. Den enda växande folkrörelsen i är kanske byautvecklingsrörelsen. Här går människor samman för att rädda sin hembygd och för att gemensamt skapa jobb och framtidstro. anser att särskilda insatser måste göras för att underlätta och stärka den här rörelsen. Det är genom sådan lokal utveckling som det går att få en genuin glesbygdsutveckling. Det är också genom att satsa på den kreativa process som byautvecklingsrörelsen visat som riksdag och regering bäst kan hejda avfolkningen. Det är viktigt att ägandet av företagen får en ökad lokal anknytning. En möjlighet att nå detta är att stimulera framväxten av regionala börser som skall göra det möjligt att styra pengar till att göra nytta och arbeta på lokal basis. Sådana börser kan bli intressanta både för hushåll, företag och offentliga myndigheter (t.ex. kommunala pensionsfonder) i regionen. Regeringens förslag i propositionen om att i besparingssyfte upphöra med reducerade kostnader i transportbidragszon 1 och med en höjning av transportavståndet är förvånande, då zon 1 omfattar kommuner i , och som alla uppfyller stödformens målsättning med råge. Dessutom dras dessa kommuner med osedvanligt hög arbetslöshet och med stor utflyttning. anser att dessa kommuner skall få vara kvar som transportbidragszon i den form som stödet har. Regeringen föreslår också vissa utvidgningar av transportstödet. Stöd ska ges även för sjöfart och för oförädlade råvaror från stora delar av . Det här är inget mindre än ett avgörande slag mot glesbygden i inland. Effekten av den nya politiken kommer att bli att allt mer säljs oförädlat och att allt färre därmed kan få arbete. Det är en insats för att avfolka istället för att utveckla. Många kommuner har medvetet satsat på en strategi för att öka vidareförädlingsgraden inom t.ex. träsektorn. Regeringen slår nu undan benen för dessa kommuner. Inlandssågverken kommer också att få en sämre konkurrenssituation. säger därför bestämt nej till regeringens förslag om utvidgning av transportstödet för oförädlade råvaror. Vid behandlingen av har propositionen förbisett de nya förhållanden som gäller Agenda 2000. skall reduceras från sex till tre. Vad som då händer med mål 6 och hur skall kvalificera sig till de nya kriterierna framgår inte av propositionen med någon övertydlighet. Risken finns att kommer att få svårt med att behålla nuvarande medelsnivå. Vi har ytterligare utvecklat vår syn på denna fråga i en nyligen inlämnad motion med anledning av förslag 1997/98:RR8 revisorers förslag angående regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet. Det finns ett problem med användningen av som i mycket liten utsträckning har uppmärksammats: små och fattiga kommuner i glesbygden måste ta från en redan av stora besparingar hårt ansatt skola och omsorg för att medfinansiera EU:s regionalpolitik. Effekten är ofta att kommunerna måste avstå från att delta i finansieringen och att viktiga projekt därför missas eller att skola och omsorg får ta ännu mer stryk genom att man måste avstå från viktiga resurser. anser att det är orimligt att kommunerna ska fortsätta att befinna sig i detta dilemma. Det måste därför till en förändring där staten tar ett större ansvar för att regionalpolitiken fungerar. avser att återkomma i vårbudgeten med förslag om hur en ökad statlig finansiering ska kunna se ut. bör ge regeringen till känna att den bör återkomma med förslag om hur en ökad statlig finansiering ska se ut inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål och principer för regionalpolitiken (avsnitt 1), att som sin mening ger regeringen till känna vad anfört i motionen angående miljötänkande och ekologisk grundsyn även i regionalpolitiken (avsnitt 2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional demokrati (avsnitt 3), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade ekonomiska ramar för kommunsektorn (avsnitt 4), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anknytning av fastighetsskatten, att beslutar att alla län, inte bara de speciellt utvalda, skall ges rättigheter till friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel, att hos regeringen begär förslag till sådana regeländringar att friår kan införas i enlighet med vad som anförts i motionen (avsnitt 5), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en starkare styrning och att tydligare direktiv skall krävas av statliga verk och bolag för att dessa inte skall överge mindre orter och glesbygd (avsnitt 6), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda olika möjligheter att kompensera för höga transportkostnader i glesbygd (avsnitt 7), att hos regeringen begär förslag till avskaffande av kostnadsutjämningen för kollektivtrafik i enlighet med vad som anförts i motionen (avsnitt 7), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en landsomfattande enhetstaxa för telefon- och IT-tjänster av samma princip som för porto (avsnitt 7), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbifart vid (avsnitt 7.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Kallax flygplats (avsnitt 7.2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om distansundervisning (avsnitt 8), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggnadsvården (avsnitt 9.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kulturminnesvård, kulturlandskapsvård och Agendaarbete bör uppmuntras inom folkbildningsorganisationerna (avsnitt 9.5), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allemansrätten (avsnitt 9.6), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn och analys av hur lagstiftningen avseende jordförvärv fungerat (avsnitt 10), att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra områden med nedsatta socialavgifter till försöksområden för fler jobb inom det privata tjänsteområdet (avsnitt 11.1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att motsvarande kapitaltillskottet till Norrlandsfonden i stället skall ges direkt, som mikrostöd till småföretagare (avsnitt 11.2), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala resurscentrum m.m. (avsnitt 11.3), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byautvecklingsgrupper (avsnitt 11.4), att avslår regeringens förslag om transportbidrag, att hos regeringen begär förslag till metod för återföring av del av vattenkraftens inkomster till de regioner där kraftverken är belägna, att , i enlighet med vad i motionen anförts, hos regeringen begär förslag till en ökad statlig medfinansiering för utnyttjande av EG:s regionalpolitiska fonder (avsnitt 12).