mot · GM02MJ748 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ748av Skånberg m.fl. (kd)miljöInternationella åtgärder motutsläpp i Östersjön80 miljoner människor i fjorton länder bor iavrinningsområdet till innanhavet , ettavrinningsområde som är fyra gånger större än själva havet.Östersjön är dessutom ett ganska grunt hav, särskilt i desssödra del. Ändå tar det för dess vatten att bytas utgenom att nytt vatten rinner till. Enligt en kartläggning avHelsingforskommissionen är av biotoperna i ochkring hotade, varav är akut hotade. framgår att syreförhållandena iÖstersjöns djuphålor fortsätter att försämras. Sedan det storainflödet av friskt havsvatten har syrehalternagradvis sjunkit, och de syrefria bottnarna ökar i utbredning.Att rena är därför med nödvändighet tidskrävandeoch varje insats brådskar.1974 tillkom Helsingforskonventionen, ett dokument om skydd avhavsmiljön i . Någon påtaglig fart på miljösamarbetet mellanÖstersjöstaterna dröjde dock till 1990 då en statschefskonferens hölls iRonneby. Det ledde till en aktionsplan i två faser genom den då nyinrättadeHelsingforskommissionen, för att ta fram ett konkret program för Östersjönsrening. Totalt har 2200 punktkällor till utsläpp identifierats. De värsta 132förorenande punktutsläppen (1992), s.k. hot spots, har successivt minskatsoch 1994 hade 13 strukits. (1998) har totalt 15 av dessa 132 hot spotsåtgärdats och strukits. För av de övriga 117 pågår projektering ochfinansiering. Enligt de uppställda målen skulle en femtioprocentig reduktionav utsläppen ha nåtts 1998, men inte heller detta mål har infriats. Till alla depunktkällor för utsläpp som identifierats kommer också de diffusa utsläppen,framför allt från jordbruket, som ännu inte åtgärdats.1988 sattes målet att kväveutsläppen i skulle vara halveradesenast 1995. Inte heller det målet har uppnåtts. skärpte miljö-ministrarna i länderna runt kraven på jordbrukets kväveutsläpp iÖstersjön. Det innebär hårdare krav på gödselhantering i framför allt ,och . ska länderna i princip hasamma regler för hantering och spridning av stallgödsel som Sverige.Dessutom skärps reglerna för giftspridning i jordbruket. Implementeringenav de utsatta målen har dock varit alldeles för svag. Regeringen böråterkomma till med konkreta planer för hur takten när det gällerimplementering av de utsatta målen kan ökas.Åtgärder mot kustnäraövergödningNär det gäller önskvärda svenska åtgärder för att minskaföroreningarna i framstår en minskning av denkustnära övergödningen som prioriterad. Glädjande nogfortsätter fosfor- och kvävehalterna i att sjunka,men medan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertalområden sjunker , kan av tillgänglig statistik inteutläsas någon minskning av vattendragens transport av fosforoch kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ettstort problem längs stora delar av ,inte minst vid där nu algblomning ochtångdrivor längs kusten är ständigt återkommande problem.Denna kustnära övergödning är i allt väsentligt nationelltbetingad och beror just på de åar och vattendrag somavvattnar jordbruksbygden och transporterar stora mängderfosfor och kväve till kusten.För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits,som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel, avgifter som måste återgå tilljordbrukarna för att finansiera konkreta åtgärder. Ytterligare ett sätt är attställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs allavattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamtbidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Sammafunktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar.Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar för att under torrperioderåter tillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet.Regeringen bör återkomma till med riktlinjer för länsstyrelsernaför att skapa förutsättningar för sådana odlingsfria zoner. Det är nödvändigtatt anpassa åtgärderna efter varje avrinningsområdes speciella karaktär, dessgeologi, natur och vattendragens geografiska sträckning.Åtgärder mot oljeutsläpp iÖstersjönPå nytt har avslöjats att fartyg utan rättsliga påföljder kangöra oljeutsläpp. Dessa utsläpp ökar i omfattning. I svenskavatten upptäcktes 395 oljeutsläpp och i finländska 108,men de är bara en del av alla oljeutsläpp som totalt belastarÖstersjön. Merparten av utsläppen äger rum på rutterna motS:t och andra hamnar i och Baltikum.Miljöbovar som avsiktligt smutsar ner havet med oljeutsläppslipper oftast straff för att kraven på bevis är orimligtstränga. Detta är förödande för miljön i men ocksåför tilltron till rättssystemet. Trots att man kunnatdokumentera utsläpp på film och vet att den som tagits påbar gärning är skyldig har man inte förmått lagföra och ställatill svars. Trots ett antal polisanmälningar har ännu ingenfällande dom avkunnats för oljeutsläpp till sjöss.Denna fråga har tagits upp i ett flertal gånger under senare år.Riksdagsmajoriteten har hitintills inte tagit beslut som lett till att enförbättring har skett på detta område.Trots de beslut som tagits av Östersjöstaterna i samband med och i andra gemensamma Östersjöfora finns det anledning attbefara att problemen kommer att växa. Så länge man inte har finansierat ochgenomfört uppbyggnaden av mottagningsanläggningar runt hela Östersjönför oljespill och annat avfall från fartyg kommer utsläppen att fortsätta. Fördet finns stora vinster att göra om man dumpar oljan rätt ut i Östersjönistället för att sköta rengöringen av tankarna i hamn. fraktas 75miljoner ton olja på . En ökning till förväntas ochlängre fram tror man på en volym om . Effekterna förÖstersjön kommer att bli katastrofala om inte åtgärder omgående vidtas.Mot bakgrund av den allvarliga situation som råder i , med merän ett oljeutsläpp , måste nu extraordinära åtgärder vidtas. Dettakan ske på flera sätt. För det första bör svenska resurser anslås ur de tvåmiljarder som regeringen avsatt för Östersjösamarbete respektive investe-ringsbidrag för omställning till hållbar utveckling, för att påbörja iordning-ställandet av mottagningsanläggningar för oljespill och annat avfall. Medanledning av motsvarande synpunkter i en tidigare motion från Kristde-mokraterna skrev utrikesutskottet i sitt betänkande (1996/97:UU16) att manär förvissad om att regeringen kommer att ägna särskild uppmärksamhet åtÖstersjöns vattenmiljö varefter kraven anses besvarade. Detta är inte att visanödvändig handlingskraft i en fråga som blir allt mer akut.För det andra bör och åklagarmyndigheten från sammamedel som ovan angivits tilldelas resurser för ökad övervakning och ökademöjligheter att beivra brott. I anknytning till motsvarande motionskrav förnågot år sedan gjorde justitieutskottet ett tillkännagivande till regeringen(1996/97:JuU1) vilket antogs av riksdagen.I mars i år beslutade miljöministrar vid ett möte iHelsingfors att alla fartyg som trafikerar från och med år 2000måste tömma allt oljespill och avfall i hamn. Då planeras ca 20 nyaanläggningar stå klara i , , och föratt utan extra kostnad ta emot oljeavfallet.Nu återstår dock att samordna de mycket varierande hamnavgifterna runtÖstersjön och att kraftfullt genomföra beslutet, liksom att få rimliga krav påbevisföring och ett bättre samarbete för att säkra bevis mot miljöbovarna.Regeringen bör återkomma till med åtgärder för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högre takt i implementeringen av Helsingforskommissionensuppställda mål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot kustnära övergödning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppbyggnad och finansiering av mottagningsanläggningar föroljespill och annat avfall,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och åklagarmyndighetens uppgift att beivramiljöbrott,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samordning av hamnavgifterna runt ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta internationella konventioner i syfte att beivra miljöbrott iform av oljeutsläpp i sjöar och hav.3Stockholm den 26 oktober 1998Tuve Skånberg (kd)()()()()()()()()()()1 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till TU.2 Yrkande 4 hänvisat till JuU.3 Yrkande 6 hänvisat till UU.