ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fi806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi806av m.fl. (s)Rättvisemärkta varorMånga varor som vi i köper billigt, t ex mat, kläder,leksaker och skor produceras i utvecklingsländer. Det lågapriset beror inte enbart på låga kostnadsnivå.Många människor utnyttjas också grovt. arbetar drygt30 miljoner människor under slav- och tvångsliknandeförhållanden. Vårt mål måste vara att människorna i också ska kunna försörja sig av egen kraft, pårimlig villkor.I dag har de flesta stora textilimportörer i uppförandekoder somger god PR hos konsumenterna som bryr sig om textilarbetarens arbetsvillkorvärlden över. Det är viktigt att ännu mera gå från ord till handling och ta delav den faktiska arbetssituationen för arbetarna i idag.Olika ideella organisationer har börjat ta tag i frågan som Rättvisemärktoch kläder. Symbolen Rättvisemärkt garanterar att producenterna fårrimligt betalt för sitt arbete. För att ge de arbetande större trygghet görsinköpen på långtidskontrakt direkt hos producenten. Barnarbete är förbjudetoch fastställda minimilöner är ett krav. I är kaffe och te de störstarättvisemärkta produkterna och fler varor är på gång eller redan introdu-cerade så som choklad, kakao, socker, honung, har etiska uppförandekoder som innehåller:respektera rätten att organisera sig i fackföreningar och sluta kollektivavtalge levnadslön, inget tvångs- eller slavarbete, ingen diskriminering p g akön, religion, etnisk-, social- eller politisk tillhörighet, respekteralagstadgadarbetstid, riktiga anställningar, en säker och hälsosam arbetsmiljö, ingetbarnarbete (under ).För att uppnå målen arbetar de med att bedriva konsumentinformation omklädtillverkningens effekter på människor och miljö, förhandlar om enuppförandekod och oberoende kontroll med de svenska klädföretagen samtstöd till och kontakter med arbetare i producentländerna.Vi kan förändra världen genom politiska beslut men också som konsu-menter genom att ta ställning till och informera oss om vad det egentligen ärvi köper.Staten är en stor konsument såväl vad gäller varor som tjänster. Ett kravborde vara att staten föregår med gott exempel och via sina inköpkontrollerar att det vi handlar också bidrar till att öka rättvisan i världen.Staten borde därför vid inköp av t ex kaffe till sina anställda köpaRättvisemärkt kaffe, vid inköp av uniformer och arbetskläder till anställda setill att de följer kläders uppförandekod. Exemplen kan göras hur mångasom helst, men det viktigast är att staten som inköpare handlar rättvist!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättvis handel.Stockholm den 26 oktober 1998Christina ()()()()()
mot · GM02Fi807 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi807av Per m.fl. (s)Offentlig upphandlingEfterfrågan på ekologiskt hållbara produkter ökar inte bara iSverige utan även globalt. Många svenska företag är långtframme när det gäller att stärka sin konkurrenskraft på deväxande gröna marknaderna. Certifieringen medför att storaföretag ställer långtgående krav på sina underleverantörer.Investeringarna i ny kompetens och nya processer drivs påoch blir delvis av betydande omfattning.Den offentliga upphandlingen - närmare 300 miljarder - är delvisredan en pådrivande faktor. för offentlig upphandling och en tilldessa regler anpassad svensk lagstiftning () lägger emellertid vissahinder i vägen för de offentliga aktörerna att fullt ut i sin upphandling efter-fråga ekologiskt hållbara produkter. Det innebär inte bara hinder för lokalaoch regionala förbättringar av miljö- och energisituationen med hjälp avekologiskt avancerade varor och tjänster. De svenska företagens utvecklings-miljö blir inte så stimulerande som den skulle kunna vara om krav ställs i denoffentliga upphandlingen. De företag som redan investerat i ny kompetens,processer och produkter kommer dessutom i ett oförmånligt läge genom attderas "gröna" kvaliteter inte får värderas fullt ut när anbuden jämförs. Detinnebär att det regelsystem som ytterst syftar till fri handel och förhindrandeav diskriminering genom den begränsning som finns är på väg att blidiskriminerande.För att underlätta kommunernas och de statliga myndigheternas möjlig-heter att kunna förena det primära syftet med en upphandling, som bidrar tillekologiskt hållbar utveckling och som dessutom svarar mot våra nationellamål, och därmed undvika att diskriminera progressiva företag, är det nödvän-digt att EU:s regelsystem moderniseras. Även certifieringssystemen behöverutvecklas så att resursfrågor som effektiv användning av energi jämställsmed rena miljöåtgärder.Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling arbetar med dessa frågor.Samtidigt pågår arbete med upphandlingsreglerna inom EU vilket påkallarsvensk uppmärksamhet och insatser utan att avvakta delegationens slutresul-tat. Frågor som har samband med ekologisk hållbarhet måste därföruppmärksammas av alla i EU-sammanhang relevanta svenska organ.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regelsystemet för offentlig upphandling.Stockholm den 27 oktober 1998Per ()()()()
mot · GM02Fi808 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi808av och ()Offentlig upphandlingKammarrätten har i domar tolkat lagen om offentligupphandling på ett sätt som gör att upphandlare vidbedömningen av inkomna anbud inte kan ta hänsyn till omanbudsgivarna tecknat kollektivavtal eller inte. Effekten avdetta kan bli att oseriösa företag med dåliga villkor för sinaanställda kan vinna konkurrensfördelar gentemot seriösaföretag. Det vore därför rimligt att lagen om offentligupphandling ändrades så att hänsyn kan tas till omkollektivavtal finns tecknat eller ej. bör geregeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för en sådanförändring och komma med förslag i den föreslagnariktningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring i lagen om offentlig upphandling.Stockholm den 27 oktober 1998Tomas ()()
mot · GM02Fi809 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi809av och ()Lagen om offentlig upphandlingLagen om offentlig upphandling, , är ett hinder förkommuner som aktivt arbetar för byutveckling ochutveckling av lokal demokrati genom att ge engagerademedborgare i byalag, föreningsråd, bykooperativ eller någonannan lokal förening, liksom lokala näringsidkare, uppdragatt utföra och driva verksamhet.Även om en majoritet av de folkvalda i en kommun anser att det bästa förverksamheten och utvecklingen i den egna kommunen är att lägga uppdragetlokalt, så tvingar kommuner att handla upp driften av verksamheten ikonkurrens.Konsekvenserna kan bli privata entreprenörer som bor långt från bygdenoch att den önskade byutvecklingen och den fördjupade demokratin uteblireller t.o.m. motverkas. Följden har blivit att kommunerna lägger tid och kraftpå att hitta möjligheter att kringgå lagen.Privata företag har möjlighet att direktupphandla med någon man anserlämplig och har förtroendefulla affärsrelationer med.Det finns skäl till att vi i EU-samarbetet skall arbeta för att ändra det EU-direktiv som styr upphandlingen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig upphandling.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02Fi902 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi902av och ()Utbetalningsdagar av statliga ersättningarSprid utbetalningsdagar av statliga ersättningar överhela månaden!Inom de flesta affärsföretag och många serviceföretag harman problem. Detta på grund av att statligautbetalningar och löneutbetalningar ofta sammanfaller islutet av månaden.Arbetsbelastningen är mycket intensiv i , när allafår sin lön, och sker utbetalningar i form av bidrag och pensioner.Då är alla butiker välfyllda. Veckorna där emellan är ur arbetssynpunkt, omde inte sammanfaller med någon storhelg, mycket lugna.Vi kan se effekterna av att senarelägga alla utbetalningar av barnbidrag,bidragsförskott och pensioner till en senare dag . Detta harinneburit att det är stora belopp som koncentreras till och somanvänds till hushållens konsumtion. Detta beslut har varit mycket negativtför hela detaljhandeln men märks också ute hos olika näringsidkare.Det uppstår problem på många sätt, svårt med personalplaneringen,mycket trångt i butikerna, ojämn varuhantering och svårt att få parkerings-platserna att räcka till. Sammantaget är detta inte en tillfredsställandesituation.För att få en jämnare fördelning av inköpen över månaden borde regering-en utreda möjligheten och kostnaden för att åter förändra utbetalningsdagar-na av statliga ersättningar så att dessa inte sammanfaller med de vanligalöneutbetalningsdagarna i slutet av månaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sprida utbetalningsdagarna av statliga ersättningar.Stockholm den 27 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Fi903 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi903av och (c, kd)Avkastningskrav på Akademiska HusHögskolan i står inför en kraftfull utbyggnad.Samtidigt skall Hälsohögskolan samlokaliseras medHögskolan i . Detta fordrar sammantaget ennybyggnad på som påbörjats.Akademiska Hus är etablerade i och tillgodoser f nnästan 2/3 av lokalbehov.De hyresvillkor Akademiska Hus erbjuder högskolorna ligger på enmycket hög nivå. Detta innebär att hyreskostnadernas andel av statsbidragetper student blir orimligt högt, mot normalt 15 %.I vår del av är det mycket angeläget att Högskolan iSkövde kunnat expandera som skett. Utbildningen som bedrivs där har enmycket hög kvalitet och kommun har mycket välvilligt på olika sättekonomiskt stöttat . kommun har också sett detsom mycket angeläget att högskolan kan fortsätta att expandera då det för vårdel i regionen handlar om att det skall vara attraktivt att bo och arbeta där.Skövde kommun har beslutat att gå in med hyresbidrag till högskolanunder en tioårsperiod. Detta för att inte fördröja utbyggnaden eller äventyrautbildningen. Vår bedömning är att det är felaktigt att ställa så hög avkast-ningskrav på Akademiska Hus att de måste ta ut dessa höga hyror. Vårtförslag är därför att avkastningskraven för Akademiska Hus ses över så attdessa orimliga konsekvenser inte uppstår. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avkastningskrav på Akademiska Hus för undervisningslokaler tillhögskolor.Stockholm den 26 oktober 1998Birgitta ()()
mot · GM02Fi904 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi904av m.fl. (s)Ett socialt bokslutDet är vanligt att aktiebolag och enskilda företagkompletterar sina årsberättelser och ekonomiskabokslutsrapporter med ett socialt bokslut; en rapport som isammandrag redovisar företagets personalpolitiska mål ochriktlinjer, och hur dessa står i överensstämmelse med detgångna årets verksamhet. Hur ledningen följt uppövertidsuttag, sjukskrivningar och eventuell övertaligheteller behovet av personalförstärkningar. Vilkapersonalpolitiska planer som företaget har på kort och långsikt, i relation till ställda mål och prognoser.Detta är ytterst viktig information till företagets olika ägarkonstellationeroch framförallt till de fackliga organisationerna. På samma sätt bör det ligga ivårt intresse att som ägarrepresentanter eller uppdragsgivare få veta hur destatligt, landstings- och kommunalt ägda och styrda bolagen samt stiftelseroch nämnder hanterar de personalsociala frågorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om socialt bokslut.Stockholm den 27 oktober 1998Göran ()()()()
mot · GM02Fi908 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi908av ()Styrning av miljönNu har vi påbörjat byggandet av det Hållbara Sverige.Ekonomisk tillväxt, välfärd och rättvis fördelning måste skepå naturens och människornas villkor. Hushållning ochvarsamhet med våra resurser är nödvändiga begrepp när viutvecklar vårt land. Naturhänsyn och politiska avvägningarmåste ske parallellt.Att tänka nytt och förändra tar tid. Att leva i ett modernt ekologisktkunskapssamhälle kommer att kräva nya livsmönster. Konsekvenserna avindustrisamhällets hårdexploatering av natur, miljö och råvaror tvingar framen förändring.Ibland blir det emellertid tydligt att miljökonsekvenserna inte beaktas trotstydliga politiska signaler. Ett exempel på detta är hanteringen av postsort-eringsfrågan i Skåne.Hässleholm har en väl fungerande postterminal. Det äruppenbart så att Malmöterminalen har överdimensionerats och planer finnsatt förlägga hela , , och Sölvesborgspostsortering dit.En sådan plan hör inte hemma i Hållbara ! I det nya samhälletkrävs småskalighet och närhet, inte förändringar som medför en ökad årligkörsträcka med . behöver lägre halter av luftföroreningar -inte ökade.För att det nya ekologiska tänkandet skall få bättre genomslagskraft måstede politiska intentionerna vara mycket tydliga. Regerigen bör i sin styrningav myndigheter och statliga bolag ytterligare betona att miljöhänsyn måstevägas in i beslutsprocessen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att betona miljöhänsyn i styrningen av myndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att betona miljöhänsyn i styrningen av statliga bolag.Stockholm den 27 oktober 1998Ulla ()
mot · GM02Fi910 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi910av m.fl. (kd)Statsskuldräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskuldenoch oförutsedda utgifter. ingår ävenRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med netto 10, 15 respektive 20 miljarder kronormer än vad regeringen räknar med, vilket minskar upplåningsbehovet jämförtmed regeringens politik. Vår syn på statligt ägande och utförsäljningutvecklas närmare i motionen med anledning av utgiftsområde 24 Näringsliv.Det förbättrade saldo som till följd av utförsäljningsinkomsterna uppstår påstatsbudgeten innebär lägre statsskuld och därmed lägre räntekostnader förstatsskuldens hantering. Den positiva ränteeffekten till följd av detta gör attramen enligt regeringens redovisade känslighetskalkyl kan minskas med 0,5miljarder kronor och åren därefter med 1,0 respektive 1,8 miljarderkronor. Vid utförsäljningstillfället förutsätts utförsäljningen göras på ettsådant sätt att den netto inbringar de ovan angivna beloppen efter det att denframtida avkastning som staten eventuellt går miste om i de fall en sådanfinns inräknad i budgeten är avräknad.Kristdemokraterna föreslår också en förlängd momsinbetalningsperiodäven för företag med omsättning , vilket innebären varaktig räntemässig försämring för statsbudgeten jämfört med den nugällande ordningen. Den negativa ränteeffekten till följd av detta gör attkostnaderna inom ramen för utgiftsområdet ökar något. Denna effektuppskattas till årligen.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 340 miljonerkronor , och år2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 1 Räntor på statsskulden för budgetåret1999 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 84 110 miljoner kronor.Stockholm den 28 oktober 1998Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()
mot · GM02Fi911 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi911av m.fl. (kd)Avgiften till Europeiska gemenskapenSverige, , och är de ländersom missgynnas mest av EU:s nuvarande system förmedlemsavgifter. Enligt en rapport från EU-kommissionenuppgår EU-avgift till . Detmotsvarar per person och år.Motsvarande siffra i är . Detta trots att britternaär betydligt rikare, mätt i BNP per person, än svenskarna. Den främstaorsaken är EU-rabatt, som värderas till 31 miljarderkronor.Kristdemokraterna anser att det finns uppenbara obalanser i dagens systemsom måste rättas till. måste hårdare än driva på för en merbalanserad finansiering av EU:s budget.EU-kommissionen har i en rapport lanserat tanken på att slopa denbrittiska rabatten, som infördes 1984.En sådan lösning skulle lätta bördan för och andra stora netto-bidragsbetalare. Mycket talar dock för att den möter hårt motstånd i ,som av allt att döma kommer att lägga in veto i närförhandlingarna inleds i höst.Kristdemokraterna menar dock att alternativen är flera. , ,och , som alla betalar betydligt mer än de får tillbakafrån EU, vill införa ett tak för att begränsa klyftan mellan inbetalningar ochåterflöde.Sverige, vars underskott uppgick till ,skulle tjäna på förslaget jämfört med dagenssystem.Det är nu hög tid för att höja ambitionsnivån och öka aktivitetennär det gäller att begränsa den svenska EU-budgeten.Kristdemokraterna anser att det av antagna målet för densvenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarande målsätt-ningen innebär bl a att skall verka för en effektiv och återhållsambudgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka fören förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Någotmål om att andel av EU:s budget borde minska har inte antagits.Vid behandlingen av EU-budget beslutade rådet och parlamentetom en besparing om 1,2 miljardet ecu (ca ) jämfört medkommissionens ursprungliga budgetförslag.På lite kommer budgetpolitiken att styras av det kommandebeslutet om finansiella ramar efter 1999. Tills vidare utgör de av regeringoch riksdag fastlagda budgetpolitiska riktlinjerna grunden för de svenskaställningstagandena.Förhandlingar om ett nytt finansiellt perspektiv sker inom ramen förAgenda 2000. Beslut om detta nya finansiella perspektiv, som skall gällaåren 2000-2006, skall enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte iCardiff fattas senast i mars 1999.Mot denna bakgrund föreslår att ger reger-ingen i uppdrag att driva kravet på en omfördelning mot ökad rättvisa vidfinansieringen av EU:s budget, innebärande att den svenska andelen av EU:sbudget bör minska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att komplettera målet när det gäller avgiften tillEuropeiska gemenskapen, utgiftsområde 27, med att den svenska andelen avEU:s budget bör minska.Stockholm den 28 oktober 1998Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()
mot · GM02Fi912 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi912av Per och ()Ett operativt skrattmålSvenska folket skrattade genomsnittligt per dagunder . Denna siffra har fallit perdag. Detta är mycket allvarligt. Regering och riksdag måstenu på ett seriöst sätt ta tag i denna bit och med kraft ingripa.Hela den samlade byråkratiska apparaten måste ställas påfötter och med full hänsyn till barnen, pensionärerna,jämställdheten och miljön producera konkreta och kreativaförslag.Ett operativt mål för ökat skrattande måste ställas upp i vårbudgeten 1999.Vårt preliminära förslag är ett ökat dagligt skrattande med en minut såatt vi återställt 1960-talsnivån. Skrattet skall vara likafördelat mellan kvinnor och män. Målet skall vara överordnat utgiftstaken,budgetmålen och inflationsmålet - och likställt med sysselsättningsmålet.Vid svåra målkonflikter inträder en kontrollkommission ledd av finans-ministern och med företrädare för v och mp. Om inte denna kommission kanenas lyfts frågan till partiledarnivå. Vid en kontrollstation skall detrepartierna bedöma om situationen då är så krisartad att det är nödvändigt attdra in också de fyra övriga riksdagspartierna i en nationell samling förskrattet. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett operativt skrattmål vårbudget.Stockholm den 22 oktober 1998Per ()()
mot · GM02Fö202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö202av ()och person- och belastningsregistretLåt få direktåtkomst till person- ochbelastningsregistret i samband med mönstring!Vid inskrivningstillfället skall den totalförsvarspliktige erhålla besked omutbildningsbefattning, utbildningsort, antal tjänstgöringsdagar samt inryck-ningsår och inryckningsmånad.Dagens förfarande är inte effektivt, eftersom begäran om registerutdragetsker i efterhand, , till . Erhållet registerutdraghandläggs därefter centralt vid produktionsledning i Karlstad.För att uppnå en effektivare hantering av kontrollförfarandet, borde hand-läggaren vid inskrivningstillfället ges möjlighet att få direktåtkomst tillRiks-polisstyrelsens person- och belastningsregister. Härigenom skulle manomedelbart kunna göra en säkrare bedömning om lämplig befattning och attolämplig totalförsvarspliktig inte skrevs in till värnplikt. Därmed skulle deändringar av inskrivningsbeslut, som följer av att olämpliga totalförsvars-pliktiga skrivs in till värnplikt också undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta få direktåtkomst tillRikspolisstyrelsens person- och belastningsregister.Stockholm den 23 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Fö203 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö203av ()och påföljd för totalvägrareDen person som totalt vägrar att göra militärtjänst blir dömdtill fängelse . Den dömde kan ansöka omelektronisk övervakning i stället för att avtjäna straffet påanstalt.I ingår inte någon översyn vad gäller rättsligafrågor vid brott mot pliktlagen.Pliktutredningen bör få i uppdrag att ta ställning till om påföljden förtotalvägrare bör ändras till böter i stället för fängelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör få i uppdrag att ta ställning till påföljdenför totalvägrare.Stockholm den 23 oktober 1998Maud ()