mot · GM02N275 · 1998-10-28 00:00:00 — En stor del av det finmaskiga länsvägnätet i detta område är dockalltjämt belagd med grus. Detta är ett förhållande som understryker vikten avatt målområde 5b Sydöstra hänförs till målområde 2.Den regniga har obarmhärtigt visat på bristerna iunderhåll också i stora delar av det hårdbelagda vägnätet i sydöstra stor del av sommarhalvåret har framfart skett på sträckor med fyravattenfyllda dikesbassänger i vägbanan. Dessa brister i underhållet försvåraravsevärt framfarten med bland annat tidsförluster och ökande olycksriskersom konsekvenser. Den undermåliga vägstandarden leder till ekonomiskaförluster, inte minst för den i regionen viktiga skogsindustrin. Det är motdenna bakgrund djupt oroande att de budgeterade anslagen för underhåll, ochdärmed för att vidmakthålla det nedlagda vägkapitalet, är ännu lägre 1999och än vad anslaget faktiskt är innevarande år. I en annanmotion från föreslås ökade anslag till underhåll och förbättradbärighet i det befintliga vägnätet i förhållande till regeringensbudgetproposition.Det är också angeläget att direkt standardhöjande investeringar kommer tillstånd i sydöstra , inte minst när det gäller vägnätet. Den befintligavägstrukturen i har en tydlig slagsida till fördel för de västradelarna som har den klart högsta standarden i framför allt nord-sydligriktning. Denna slagsida beror i stor utsträckning på en planering och ettinvesteringsbeslut som kom till stånd när järnridån i Europabland annat sträckte sig genom . Genom slutet på det kalla krigetoch genom att de forna slutna kommuniststaterna nu öppnar sig gentemotomvärlden, övergår till marknadsekonomi och demokratiseras ställs nya kravpå infrastrukturen inte minst i . Sammantaget innebär detta att detstrategiska värdet av en väsentlig förbättring av transportväsendets strukturinte minst i sydöstra nu framstår som en huvudfråga förinfrastrukturens utveckling.Det är i stor utsträckning historiska data som ligger till grund för hurinvesteringarna i infrastruktur prioriteras. De stora och drastiska förändringarsom kommunismens och planekonomiernas sammanbrott medför i Sverigesnära omgivning gör emellertid att det finns en betydande risk förfelinvesteringar om historiska data, och hittillsvarande prognosmetoder fåräven nu väga lika tungt som i när delning togs för given somett bestående förhållande. Sydöstra geopolitiska och geoekono-miska situation har i grunden förändrats men detta har i allt för obetydligutsträckning avspeglats i en ändrad inriktning på förnyelsen av infra-strukturen i Sverige.De senaste åren har vi kunnat se hur handeln med exempelvis de baltiskaländerna och utvecklats väsentligt snabbare än med övrigagrannländer. Kollapsen för järnridån medför också att transporterna till ochfrån tar nya, och mera östliga, vägar i framtiden.Dessa förhållanden är av så avgörande betydelse för utvecklingen att ensärskild översyn bör göras av planeringen av investeringar på infra-strukturens område med sikte på en högre prioritering av vägar, järnvägaroch hamnar som har strategisk betydelse för expansionen i handeln ochsamfärdseln med de forna kommuniststaterna. Vi är övertygade om att ensådan översyn stämmer väl överens med vilka investeringar som ocksåannars är mest angelägna för den regionala utvecklingen i sydöstra vill särskilt framhålla betydelsen av bättre stomvägar och förbindelser iövrigt i öst-västlig riktning i . Sådana satsningar har exempelvis storroll för förbindelserna till och från visavi de östliga ochsydliga Östersjöstaterna.Den har gjort tydligt att man nu prioriterar det politiskaoch ekonomiska utbytet med framför allt de baltiska staterna och . Detär av central betydelse att detta inte bara medför aktiviteter i demellanstatliga förbindelserna utan att det också medför att infrastrukturen iSveriges rustas för det starkt ökade utbyte som ligger inom räckhåll. Enutredning bör därför komma till stånd i syfte att klargöra vilka satsningar påinfrastruktur i sydöstra som är mest angelägna med tanke på deändrade geoekonomiska förhållandena i vår närmaste omvärld och hursådana satsningar ska kunna påskyndas. Detta bör ges regeringen till känna.Kan Bullerbybarnenslandskap tryggas?Skogs- och mellanbygdernas landskap i sydöstra ärvälkänt, inte minst tack vare författarskap.Detta landskap är också av största betydelse för denbiologiska mångfalden. I det sydostsvenska landskapet ärmulen och slåtterknivarna oumbärliga när det gäller atthävda en bestående artrikedom. En utbredd boskapsskötselär långt viktigare än antalet naturreservat när det gäller attvärna en levande landsbygd och biologisk mångfald.Sydöstra har en betydande potential som turism- och rekreations-område. Ett betydande intresse kan noteras inte bara från svenskarfrån andra landsdelar utan även från tyskar, danskar m.fl. nationaliteter.Bevarade öppna landskap och väl rustade kulturmiljöer inte minst pålandsbygden spelar en viktig roll när det gäller att ytterligare främja dettaintresse för framtiden.Andelen sysselsatta i jord- och skogsbruket är allt jämt relativt hög iområdet. Antalet minskar dock snabbt, inte minst till följd av att allt färresysselsätts i den mjölkproduktion som är relativt intensiv i regionen. Omjordbruket och det kvarvarande öppna landskapet i dessa områden skallbevaras krävs att intäkterna från jordbruksproduktion och landskapsvård gåratt leva på. Trots att EU-medlemskapet förbättrat situationen är lönsamhetenen av de lägsta i . så kallade Surjordsutredning, somblev klar , visar tydligt på detta. Höglandsböndernas inkomster lägre än den svenska genomsnittsbondens. Även för övrigajordbruk i stödområde 5, det vill säga det sydsvenska området för LFA-stöd,är bruttoförädlingsvärdet per årsinsats klart lägre än för rikets genomsnitt.Få tänker på att jordbruket på det småländska höglandet har nästan likasvåra klimatiska villkor som södra delen av . Men det allvarligastehandikappet är ändå strukturen. Gårdarna på småländska höglandet har igenomsnitt bara åker. Arealen är alltså bara hälften så stor som detsvenska genomsnittsjordbrukets. I sydöstra är tegarna små ochspridda. På höglandet är det genomsnittliga åkerskiftet bara 1,13 hektarvilket är mindre än i inland (som har ).De små åkerskiftena och de långa avstånden dem emellan är två avorsakerna till kostnadsnackdelarna. Men det är denna mosaik ilandskapsbilden som det är så angeläget att vårda och bibehålla med tanke påkulturmiljön och den biologiska mångfalden. Ett bestående jordbruk medekonomisk bärkraft kräver dock inte bara ett bibehållet utan ett förstärktLFA-stöd.Det framtida LFA-stödets utformning, liksom EU:s framtida jordbruks-politik överhuvudtaget, är nu föremål för förhandlingar och dess utformningtorde bestämmas . Det är angeläget att den svenskaregeringen i dessa överläggningar hävdar att ett EU-stöd på minst nuvarandenivå ska kunna utgå även . Det är också angeläget att en svenskmedfinansiering som möjliggör att stöd i enlighet med kanutgå fullt ut inom stödområde 5. Med den struktur på jordbruket som finns isydöstra är också ett förbättrat investeringsstöd sakligt motiverat.Här behövs alltså också en ökad svensk medfinansiering. Det är angeläget attregeringen beaktar dessa förhållanden i överläggningarna med EU omAgenda 2000 och att prioriteringen av jordbruket, och inom jordbruks-politiken, som därefter blir aktuell blir sådan att ett väsentligt höjt LFA-stödtill jordbruket i sydöstra kan åstadkommas. Detta bör ges regeringentill känna.Centraliseringen avförvaltningenDen statliga förvaltningen har genomgått enbetydande omvandling, inte minst till följd av de besparingari verksamheten som den statsfinansiella situationenförorsakat. I betydande utsträckning har denna omvandlingmedfört en omfattande centralisering och avskaffande avarbetsplatser i kommuner och regioner som också annars haren svag arbetsmarknad. Exempel på detta är encentraliseringsprocess inom bland annat skatte-, kronofogde-, polis-, militär-, domstols- och tullväsendet. Staten har pådetta sätt ett betydande medansvar för att avfolkningen iexempelvis sydöstra är den största sedan den storaemigrationens år sedan.Det är uppenbart att de direktiv som beslutat om för kommitté-väsendet om att alltid i särskild ordning klarlägga de regionalpolitiskakonsekvenserna ej utförts eller ej beaktats när det gäller genomfördaförändringar inom den statliga förvaltningen. Det finns också en risk för attde regionalpolitiska konsekvenserna bedömts som acceptabla närbedömningarna gjorts för varje förvaltningsområde för sig men att deframstår som helt oacceptabla vid en samlad bedömning. Det gäller i vart fallom de officiellt antagna målen för regionalpolitiken ska vara utgångspunktenför en bedömning av de regionalpolitiska konsekvenserna av koncentrations-processen i statlig förvaltning.En samlad översyn av konsekvenserna av omvandlingen av den statligaförvaltningen bör nu komma till stånd. I uppdraget börockså ingå att föreslå vilka förändringar i direktiven till statliga myndigheteroch vilka mekanismer i övrigt som bör införas för att säkerställa att denstatliga förvaltningens organisation medverkar till att uppfylla de av riks-dagen uppställda regionalpolitiska målen. Detta bör ges regeringen till känna.Funktionell decentraliseringTeknikutvecklingen, inte minst när det gäller tillgången tillrationell informationsteknik, har spelat en stor roll föromvandlingen i statlig förvaltning. Som tidigare noterats hardenna omvandling i stor utsträckning lett till centraliseringoch utarmning eller nedläggning av verksamhet i de meraperifera delarna av landet. Informationstekniken möjliggöremellertid också en omvandling i motsatt riktning. Den kan,om den politiska viljan finns, användas till decentraliseringoch till utlokalisering av arbetstillfällen till de delar av landetdär behovet av sådana är särskilt stort.Det är enligt vår mening uppenbart att den statliga förvaltningen inte allstagit till vara de möjligheter som finns till funktionell decentralisering. Isynnerhet i de större myndigheterna finns möjlighet att förlägga vissafunktioner till regioner där bristen på arbetstillfällen och behovet avförstärkta regionalpolitiska insatser är störst. Det kan gälla vissaservicefunktioner eller annars avgränsade funktioner inom respektivemyndighet. Det är också angeläget att den statliga förvaltningen bättreutnyttjar möjligheterna att erbjuda decentraliserat distansarbete. Det tycksoss uppenbart att det privata näringslivet här bedrivit en väsentligtoffensivare politik än staten. Statskontoret, eller annat lämpligt organ, bordeges i uppdrag att systematiskt gå igenom den statliga förvaltningen i syfte attmöjliggöra en funktionell decentralisering och utlokalisering avarbetstillfällen. De erfarenheter som gjordes i samband med den s.k.Söderhamnskommitténs arbete bör i detta sammanhang kunna tas tillvara.Det bör också klarläggas hur ett ökat samarbete mellan olika myndigheterkan bidra till att åstadkomma en rationell, decentraliserad organisation. Vimenar att detta är viktigt - stora geografiska avstånd liksom dålig sam-ordning mellan olika myndigheter bidrar till att skapa klyftor mellanmedborgare och staten. I detta reformarbete bör klargöras vilka styrmedelsom behövs för att åstadkomma denna funktionella decentralisering, och enbestämd tidsmässig ambitionsnivå bör anges i direktiven till här begärtutredningsarbete. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nuvarande mål 5b-området Sydöstra genomreformeringen av bör ges tillhörighet till det nya mål 2-området,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt policydokument angående en reformerad och förstärktstrukturpolitik inom EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en svensk konsekvensutredning om eurons regionalpolitiskakonsekvenser,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade kriterier som grund för utformningen av EU:sstrukturpolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändiga omprioriteringar och reformer för att möjliggörasvensk medfinansiering av EU-stöd inom regionalpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade regler för skatteutjämning i syfte att förbättrasituationen för avfolkningskommuner, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av konsekvenserna av avreglering av post- ochteleverksamheten samt prövning av de politiska initiativ denna kanföranleda, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett initiativ för att alla i sydöstra skall få tillgång tillmodern telefoni och ISDN-uppkoppling till ett enhetspris motsvarandeabonnenternas i , 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioritering av väg- och järnvägsinvesteringar inom medanledning av kommunismens sammanbrott i vår närmaste omvärld, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om LFA-stödets utformning i Agenda och den svenskamedfinansiering som detta bör föranleda, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av de regionalpolitiska konsekvenserna av denstatliga förvaltningens omvandling ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för en funktionell decentralisering och utlokalisering frånden centrala statliga förvaltningen.Stockholm den 27 oktober 1998Agne ()()()()1Yrkandena 3 och 6 hänvisade til FiU.2Yrkandena 7-9 hänvisade till TU.3Yrkande 10 hänvisat till MJU.