mot · GM02So6 · 1998-10-20 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So6av ()med anledning av prop. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga om barnets rättigheter i SverigeDe allra flesta barn i har det bra, men det finnstyvärr också barn som far illa, barn som har det svårt påolika sätt. Vi måste hitta verktyg för att se dessa barn och påett tidigt stadium analysera det som är källan till hur barnetmår. Det kan gälla skolan, hemmet, föreningslivet ochfritiden. Men det kan också gälla våldet som riktas mot barn,omhändertagande, social service, handikappades situation,flyktingbarn i . Och det kan gälla Sverigesförhållande till barn internationellt.Om alla beslut får en konsekvensanalys om hur barnen påverkas, om allasom arbetar med barn och ungdomar utbildas i intentionerna med FN:sbarnkonvention om hur barn ska respekteras har vi kommit långt. Förbarnens skull bör detta sättas in i en tidsplan.I Unga Örnars rapport "lika? Barn tänker och tycker om rättvisa"redovisas en enkätundersökning där barn i årskurs 4-6 har fått möjlighet attge sina synpunkter på bland annat skolan. I undersökningen framkommer detatt av eleverna kan prata med sina lärare om sina problemeller om något som bekymrar dem. Vidare uppger av eleverna attdet finns lärare som bryr sig om vad de säger eller tycker. En klar majoritet,men det finns också barn som inte känner sig hörda.Det allvarligaste är kanske ändå att det är vissa grupper av barn somkänner sig mindre hörda i skolan och i samhället som helhet. Det gäller ihögre utsträckning för barn som bor i lägenhet än för dem som bor i villaeller radhus. Och även barn med minst en förälder född utomlands känner sigmindre hörda. Det betyder att skolan och samhället inte kan uppfyllabehoven för grupper av barn som även i andra situationer kan vara merutsatta.För barn är svårigheten att påverka sin vardag och avsaknaden avbarnperspektiv i många kommuner ett stort problem. Ett större inflytande förbarn skulle innebära att vi skulle få mer harmoniska barn. Om barnen kännersig behövda och lever i ett samhälle som tar hänsyn till barnens behovkommer det också att innebära att skolan blir mer framgångsrik. Det ärviktigt att betona att vi ska ta vara på barnens engagemang.Ge , och iuppdrag att utveckla metoder för hur barns delaktighet och inflytande kankonkretiseras i de kommunala handlingsplanerna. Barn och ungdomar skaockså få möjlighet att få inflytande över samhälls- och trafikplanering.Det finns goda exempel på hur långt en del kommuner har kommit med attinförliva . Men det finns också dess motsats dvs. attflera kommuner ännu inte tagit sig tid till att behandla dessa frågor.Enligt är det av kommunerna som harbehandlat i kommunfullmäktige. Av dessa kommunerär det bara fyra som har som ambition att ska genomsyraall verksamhet i kommunen.Eftersom har skrivit under är det en skyldighetatt efterleva den. Varje kommun borde göra ett barnbokslut som visar hurbarnen har påverkats av beslut som har tagits i kommunen. Barnkonse-kvensanalyser bör göras som visar hur barn kommer att påverkas av olikabeslut. Utbildningar för politiker och tjänstemän om hur ska införlivas i beslutsprocessen och att barn är med ibeslustprocesser är också viktigt. Kreativiteten i skolan och samhället skasläppas fram.Detta borde inte vara någon omöjlighet att uppfylla. I är varjekommun skyldig att ta fram barnplaner. Det betyder att man i allakommunala beslut måste ta hänsyn till barnen, men det betyder också attbarnen måste vara med i beslutsprocessen. Barnplanerna har inte uppfattatssom ett hinder i . I stället har barnplanerna berikat och förbättratkommunernas arbete. I förlängningen har barnplanerna gjort att det finns ettstörre engagemang hos de unga för att delta i föreningsliv och i politiken.Om vi ger barnen mer inflytande nu kommer det att innebära störremöjligheter att utveckla och klara vår framtida demokrati.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FN:s barnkonvention.Stockholm den 12 oktober 1998Monica ()