mot · GM02MJ238 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ238av m.fl. (kd)Allmän miljö- och naturvårdInledningMiljöfrågan har som få frågor kommit i centrum av debatten,inte minst bland ungdomar. De som var politiskt engageradeunder kan berätta om hur miljöperspektivet dålyste med sin frånvaro, om hur förlöjligade många av demblev som försökte skifta fokus från skatte- ochekonomifrågorna. Detta drabbade också Kristdemokraternasom sedan partiets begynnelse mycket aktivt värnatlivsmiljön och haft den som ett centralt inslag i den samladepolitiken.Debattklimatet ändrades dock och miljöområdet sågs inte längre överaxeln.De allra senaste åren har fokus skiftat på nytt. Inget parti kan nu göraanspråk på att ha monopol eller problemformuleringsprivilegium vad gällermiljöfrågor. Alla etablerade partier har numera inkorporerat miljön som enständigt aktuell fråga och det ses numera som en självklarhet att alla politiskabeslut som på något sätt påverkar den fysiska miljön ska vara "miljövänliga"eller "ekologiskt hållbara".Det finns en risk när ett begrepp blir etablerat och kommer tillvardagsanvändning att man glömmer orsaken till att frågan från början kompå tal. Vi har blivit så vana vid att höra talas om, och själva tala om,miljöproblem respektive lösningar att vi ibland tappar perspektivet.Miljöhänsyn är ingen sektorsfråga eller särintresse. Det är något som måstefinnas med som en röd tråd i alla mänskliga aktiviteter och något som måstefinnas med som en grundläggande attityd.Kristdemokraterna har ofta och gärna talat om behovet av en alternativlivsstil och många har också försökt praktisera en sådan. I detta begrepp harmånga tankar kunnat samsas, men gemensamt för dessa är att försöka flyttafokus från de materiella frågorna över till de mjuka, immateriella, etiskafrågorna. Att växa och utvecklas är inte detsamma som statisk ekonomisktillväxt. Det går överhuvudtaget inte att jämföra miljöfrågorna med andrapolitikområden. Man brukar ju säga: Jorden är ett arv från våra fäder och ettlån av våra barn och barnbarn. Att vi tar hand om miljöproblemen nu ärbokstavligen livsavgörande för våra efterkommande. Miljöfrågorna ärdessutom viktiga etiska frågor. Den ökande miljöskulden till kommandegenerationer som blir allt svårare att betala tillbaka.Numera betyder en förändrad livsstil mer än något annat för att få till stånden ekologiskt uthållig utveckling. När det gäller de allvarliga miljöhotenbetyder vår privata konsumtion och livsstil mer än förändringar inomindustrin. Det svåra är att nödvändiga beslut och förändringar nu måste tillhos oss alla. Men detta är också något positivt. Strävan att förbruka mindreav ändliga resurser och energi och ett ökat personligt ansvar för kretsloppoch avfallshantering är en nödvändighet för långsiktig överlevnad förmänskligheten och för att en rättvisare resursfördelning globalt sett ska blimöjlig.Klimatfrågan -mänsklighetens ödesfrågaNaturvårdsverkets tidning har beskrivit hurväxthuseffekten nu ger tydliga ekologiska effekter i . Den årliga från Worldwatch Institutepresenterade dramatiska beskrivningar av vad som händermed jorden om fossilförbränningen och därmed följandekoldioxidutsläpp inte hejdas. Man räknar med en fortsattmedeltemperaturförhöjning på 1-3,med fortsatta föroreningar av lufthavet. Det innebär atthavsytan kommer att stiga och att havsströmmarnas banorkan komma att ändras. Oväder som orkaner blir vanligareoch dessutom med ökad styrka. Över hela världen kommervädret att bli mer extremt; torka, översvämningar ochvärmeböljor väntas öka. Uppräkningen av effekter till följdav klimatförändringar kan göras lång.För att förhindra en utveckling i enlighet med det scenario somWorldwatch Institute presenterar måste alla länder, också , ta ansvarför att hejda utsläppen av koldioxid. Vare sig inom energi- eller transport-sektorn kan vi tillåta ökade utsläpp utan tvärtom måste ett kraftfullt hand-lingsprogram som minskar utsläppen upprättas och genomföras. Det handlarom utfasning av fossilbränslen i såväl energiproduktionen som transport-sektorn, begränsning av metanavgång, åtgärder för att öka kolbindningensamt återvinning och om möjligt lagring av koldioxid. Ett antal politik-områden berörs. Det handlar bl a om energisystemet, kommunikationerna,jord- och skogsbruket och inte minst om hur skatter och avgifter utformassom arbetsredskap för att styra bort från fossilbränsleanvändning.En nationell samling måste till för att radikalt minska koldioxidutsläppen.Ett tydligt handlingsprogram bör utarbetas i detta syfte. Det handlar då omsåväl det nationella perspektivet, som det regionala och globala. Ett samlatklimatpolitiskt handlingsprogram bör fastställas av , och regeringenbör upprätta ett särskilt sekretariat för dess genomförande.Ett nytt klimatpolitiskt handlingsprogram med en övergripande syn pådenna framtidsfråga måste innehålla följande områden:Utfasning av fossilbränslen ienergiproduktionenÖkad olje-, kol- och fossilgasförbränning står i direkt stridmot ett effektivt arbete för att minska koldioxidutsläppen.Sverige måste bygga upp ett energisystem som baseras påförnybara bränslen. Utfasningen av fossilbränslen urenergisystemet är lika angelägen som utfasningen avkärnkraft. Ett annat övergripande mål måste vara att genomeffektivisering och besparing minska den totalakonsumtionen av energi.Energifrågorna ska också ses i såväl regionalt som globalt sammanhang.Den svenska strävan måste vara att bidra till regionala energipolitiskalösningar som underlättar utfasningen av fossilbränslen. Globalt måste manfinna lösningar för de länder som är starkt beroende av export avfossilbränslen, och ansträngningarna måste öka för att , som står för25 % av koldioxidutsläppen, ska minska sina utsläpp.Utfasning av fossilbränslen itransportsektornTydliga beslut med lagstiftning måste till för att klargöra förbilindustrin att man måste finna andra drivmedel änfossilbränslen. Bilindustrin måste kunna redovisa hurbidraget till växthuseffekten genom koldioxidutsläpp frånnyproducerade bilar skall upphöra helt. Också kortsiktigtmåste transportsystemen utformas så att utsläppen fråndenna sektor drastiskt minskar. Det handlar om"trängselavgifter" i storstäderna, introduktion av förnybarabränslen och avgifter på miljöskadliga utsläpp. Också dettamåste ses i ett globalt perspektiv och internationellahandelsöverenskommelser bör kompletteras med avtal för attfå hejd på koldioxidutsläppen inom transportsektorn. I EUborde exempelvis upphandlingsreglerna kompletteras medkrav på att miljökostnaden för transporterna skall vägas invid en upphandling, i syfte att främja miljövänligatransportsystem och minska transportarbetets miljöskadligakonsekvenser.Begränsning av metanavgångVäxthusgasen metan är fyra gånger så aggressiv som denmer allmänt fruktade koldioxiden. Det är framför allt ettglobalt problem som har sina källor i bland annat mångaområden med mycket sumpmark. Nötboskap är ett annatstort problem, de stora boskapshjordarna i exempelvisSydamerika är stora avgivare av metan. Också i Sverigefinns det problem med metanavgång även om de är relativtsett mindre än i många andra länder. I ett globaltsammanhang utgör de dock en del av problemet och måstebeaktas i ett nationellt handlingsprogram.Åtgärder för att öka kolbindningenMed mer varsamma metoder vid brukandet av jorden kanden organiska substansen tillåtas öka. På så sätt binds koletigen genom växternas fotosyntes. finns exempel påekologiska odlingssystem som ökar jordens mullhalt. Bl avisar ett tioårigt storskaligt försök med plöjningsfri odling,där gröngödsling och spannmål varvats, att kolhalten imatjorden ökat med C per hektar och år ijämförelse med ett konventionellt odlingssystem där plöjningtillämpas och handelsgödsel tillförts under samma period.Skulle detta system tillämpas på hela åkerareal, ca 2,8 miljonerhektar, skulle mer än hälften av utsläppen av koldioxid från förbränningen avfossila bränslen kunna bindas i jordens organiska substans somdessutom klarar att binda ca kväve per hektar. En lösning som skullege spannmålen kväve när de bäst behöver är att tillföra humanurin. För attdetta ska kunna bli ett realistiskt alternativ i större skala måste samverkanmellan stad och land vara stark. De hinder som EU-reglerna utgör motdenna verksamhet måste undanröjas.Återvinning och lagring av koldioxidPå senare tid har tankar vuxit fram om återvinning och inteminst lagring av koldioxid under jord och hav. Kortsiktigtkan det vara nödvändigt att utveckla system för detta för attpå så sätt hejdakoldioxidtillväxten i atmosfären. Särskildaforskningsinsatser och utvecklingsprogram, för detta bördärför initieras.Internationella agerandenGivetvis måste agera också internationellt.Regeringens begäran om att ska få ökade kvoter försina koldioxidutsläpp är ett flagrant brott motklimatkonventionen som starkt försämrar det svenskamiljöanseendet. Regeringens agerande i denna fråga kan fåförödande konsekvenser för den internationellauppslutningen kring strävan att minska koldioxidutsläppenäven i det globala perspektivet.Ett sätt att närma sig klimatfrågan på det internationella planet är tanken påså kallade utsläppsbubblor med möjlighet att överlåta utsläppsrättigheterna.Idén är omdiskuterad men kan visa sig vara ett verksamt instrument om detanvänds på rätt sätt. Regeringen bör återkomma till med förslag påhur idén med utsläppsbubblor och överlåtelsebara utsläppsrättigheter skullekunna tillämpas.Kristdemokratiskt förvaltaransvarKristdemokratin tar sin utgångspunkt bland annat iförvaltarskapsansvaret. Det finns två goda poänger meddenna. Dels ger det ett rätt perspektiv på människans roll ochuppgift på jorden.Vi är förvaltare, inte "herrar". Det somförvaltas äger man inte själv, det är ett förtroende man harfått att handskas med. Det gamla indianordspråket "vi harinte ärvt jorden av våra föräldrar utan bara lånat den av vårabarn och barnbarn" uttrycker väl vad det handlar om.Det andra ledet, ansvar, är en typisk kristdemokratisk tanke. Människan ärinte bara en individ, utan också en person, och som sådan är hon kapabel attsjälv fatta fria beslut och är också ansvarig för sina beslut. Vårt sätt atthantera den gemensamma livsmiljön måste förankras i förvaltaransvaret.Denna grundinställning ger inte lösningen på alla detaljfrågor, men den angeren utgångspunkt och en attityd som är oersättlig i ett långsiktigt miljö-engagemang.Trygga familjer är bra för miljönKristdemokraterna vill lyfta fram relationen mellan den inreoch den yttre miljön. Vi är övertygade om att en godmiljövård och ett personligt ansvarstagande stimuleras fram ide små naturliga gemenskaperna, där familjen är denviktigaste. En livsstil som inte avsätter ett större ekologisktfotavtryck än vad ekosystemet tål, börjar medfamiljepolitiken.Vår livsstil i västvärlden sliter hårt på miljön och på ändliga naturresurser.Den är inte socialt försvarbar när man jämför med hur det stora flertaletfattiga lever. Vi är alla mer eller mindre fångade i ett materialistiskttänkande. Konsumismen firar större triumfer än någonsin i historien. Dettasliter hårt på miljön. De stora miljöhoten är inte några enskildaskorstenar eller avloppsrör, utan vår vardagliga livsstil som i alltför hög gradbygger på ett kortsiktigt och snabbt förbrukande av energi, naturresurser ochspridande av gifter och avfall.Kan vi skapa möjligheter för föräldrarna att ge mer tid till sina barn, ökarvi möjligheten att få tryggare medborgare som är kapabla att ta ansvar i allasammanhang. Tidigt i livet grundläggs mycket av våra värderingar, vårsjälvkänsla, en inre trygghet eller otrygghet. En trygg barndom förbereder etttryggt vuxenliv.En trygg människa kan ta ansvar, kan leva rikt och dela med sig. idetta perspektiv kan man med fog hävda att trygga familjer skaparförutsättningar för en mer ansvarsfull livsstil som bidrar till en bättre miljö.Miljöjusterad nettonationalprodukt -MNPNaturligtvis räcker det inte med rätt attityd och ettansvarsfullt tänkande, man måste ha kunskap också. Manbrukar säga att språket har makt över tanken. Detta gällersärskilt vårt jagande efter BNP-siffror och statistik.Ett sätt att pedagogiskt underlätta den nödvändiga kunskapsspridningenoch låta språket stå i samklang med den beskrivna verkligheten är attkomplettera det traditionella BNP-begreppet.Naturligtvis vill vi ha en sund ekonomisk tillväxt. Men BNP-måtten ger enskev bild av verkligheten på grund av att det bara mäter värdet av det somköps och säljs på officiella marknader, självhushållning, till exempel, hamnarutanför. Vår fritid räknas inte in som en del av vår inkomst trots att denmåste ses som en viktig del av vår välfärd. BNP mäter olika verksamhetermed samma måttstock - godisproduktion och konsumtion såväl som tand-läkarens arbete som lagar hålen. BNP-måtten bryr sig heller inte om vilkeninkomstfördelning som gäller.Som framgår av namnet är BNP ett bruttomått. Det betyder att åter-investeringar som sker för att återställa förbrukade tillgångar och förslit-ningar ingår som en del av det som räknas in i tillväxten. I det perspektivetvore det bättre att prata om NNP, alltså BNP minskad med återinvesteringar.NNP räcker dock inte för att lösa motsättningen mellan materiell tillväxt ochen uthållig miljö. Bättre är då att arbeta med en miljöjusterad nettonational-produkt, MNP, som tar hänsyn till förändringen av kapital i form av vårtnaturkapital, som skog, fisk etc, men som också beaktar förändringar av detkapital som är skapat av människan.En ökning av naturkapitalet kan komma till stånd genom t ex skogs-plantering. Den dominerande trenden är tyvärr att kapitalet minskar genomatt gruvor töms, fiskevatten förorenas etc. Däremot är det vanligt före-kommande att det av människan skapade kapitalet växer. En svaghet medMNP är att de två olika kapitalen, naturkapital respektive av människanskapat kapital, inte kan jämställas eller anses vara utbytbara. Värdet av enförstörd våtmark blir till exempel inte neutraliserat om vi bygger en skolatill.Men MNP är ändå som redskap betraktat närmare sanningen än BNP och äratt föredra av detta skäl. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utarbeta enstrategi för hur BNP-terminologin kan kompletteras och introducera MNP -miljöjusterad nettonationalprodukt. borde kunna driva på en inter-nationell metodutveckling som kan ersätta det gamla BNP-begreppetmed det långsiktigt hållbara.KretsloppIdag har begrepp som kretslopp, återvinning ochkällsortering blivit allmänt accepterade vilket är mycketpositivt. Ett viktigt instrument för att styra samhället i en merresursbevarande riktning är att en statlig avfallsskatt införs.Frågan har blivit grundligt utredd, men ännu har inte dettainstrument förverkligats. Det är mycket beklagligt.Kristdemokraterna har länge drivit kravet att en avfallsskattska införas.En avfallsskatt i kombination med producentansvaret kommer att varavärdefulla medel för att den framtida varuproduktionen ska bli mer krets-loppsanpassad. Vi kan förvänta oss mer kvalitetsinriktade produkter som ärbaserade på förnybara ämnen och förberedda för återvinning. Regeringensoförmåga att införa en avfallsskatt är uppseendeväckande. Vi kvarstår vidvårt krav att en avfallsskatt bör införas som ett led i arbetet attskapaett långsiktigt hållbart samhälle.SkatteväxlingKristdemokraterna har länge drivit kravet på att i ökadutsträckning använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Mot bakgrund av det höga svenska skattetrycket och detstora antalet arbetslösa i vårt land, har förslag presenteratsom att använda de ökade intäkterna som en ökadmiljörelatering av skattesystemet innebär till att sänkaskatten på arbete, så kallad skatteväxling. Kristdemokraternahar arbetat mycket aktivt för att få till stånd en statligparlamentarisk utredning för att belysa frågan. Den regeringsom ingick i under åren 1991-94 togockså initiativ till en sådan utredning. Dess betänkande(SOU 1997:11) avlämnades i januari 1997.Utredningen har på ett förtjänstfullt sätt belyst skatteväxlingen ur teoretisksynvinkel. Dess slutsatser, som en bred majoritet bestående av kd, s, fp, c, voch mp ställde sig bakom, skapar en god grund för fortsatt arbete med fråganom skatteväxling. Kommittén skriver bland annat: "Vi förutsätter attutrymmet för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv är minst lika stort som detsom redan utnyttjats ." En viktig faktor somavgör utrymmet för fortsatt miljörelatering av skattesystemet är givetvis deninternationella utvecklingen, inte minst inom EU.Det finns anledning att, utifrån de fakta som redovisas i skatteväxlings-kommittén och utifrån en kristdemokratisk värdegrund, lyfta fram någraviktiga fakta:1. når inte viktiga miljömål som fastslagits utifrån internationellakonventioner och de miljöambitioner som vi har i strävan efter ett ekologiskthållbart samhälle. Främst gäller det koldioxidutsläppen där dagens åtgärderinte på långt när räcker för att stabilisera utsläppen till nivå.Avfallssituationen samt utsläppen av kväveoxid och giftiga ämnen är andraområden där inte kommer att nå de uppsatta målen.2. Utredningen konstaterar att användande av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken generellt sett är effektiva.3. En teori bakom skatteväxlingen är att höjda miljöskatter och mot-svarande sänkning av andra skatter skulle, förutom miljövinsten, också ge eneffektivitetsvinst, så kallad dubbel vinst (double dividend). Utredningen kaninte påvisa något sådant entydigt samband, utan konstaterar att denförmodade miljövinsten måste vara motivet till införandet, eller höjningen,av en miljöskatt. Utredningen konstaterar dock att det generellt sett är bättreatt använda de ökade intäkter som ökade miljöskatter kan medföra till attsänka andra skatter. Att använda intäkterna för att öka de offentligautgifterna är generellt sett en sämre metod.4. Utredningen förordar att "ytterligare höjningar av energi- och miljö-skatter sker stegvis och inom ramen för ett totalt sett oförändrat skatteuttag".Detta är ett viktigt konstaterande då skatterna höjts med 70 miljarder kronorsedan den nuvarande regeringen tillträdde. Bara de miljörelaterade skatternahar höjts med under den korta tid som utredningenarbetade aktivt, utan att motsvarande skatter på arbete sänks. Därmed harutrymmet för skatteväxling givetvis begränsats.5. Utredningen konstaterar att lönebildningen är helt avgörande för hureffekterna blir på arbetsmarknaden av en generell sänkning av arbetsgivar-avgifterna. Däremot, vilket framgår tydligt av utredningen, får sänkta kost-nader för privata tjänster, exempelvis i form av sänkt skatt på tjänster riktadetill privata hushåll, betydande effekt på sysselsättningen.6. Utredningen konstaterar vidare att det vid en skatteväxling kan före-komma omställningsproblem, men inte nödvändigtvis långsiktigt negativaeffekter på konkurrenskraften. I vissa fall kan ökad miljörelatering avskattesystemet öka konkurrenskraften eftersom nya företag och produkterväxer fram. Detta gäller i synnerhet om man tror att utvecklingen iomvärlden går i samma riktning.7. På grund av det höga svenska skattetrycket och, ijämförelse med omvärlden, det stora inslaget av miljöskatteri det svenska skattesystemet är utrymmet för höjdamiljöskatter begränsat. Det finns dock utrymme för att gåvidare, och utvecklingen i omvärlden kan vidga dettautrymme. Vikten av att vissa länder går före ska inte hellerunderskattas.Kristdemokraterna konstaterar att regeringen på detta område inte kommitnågonstans sedan utredningen lämnades sedan.Man har inte aktivt arbetat för att konkretisera och förverkliga de slutsatsersom skattteväxlingskommittén under bred politisk enighet dragit.Det är viktigt att det bästa inte får bli det godas fiende. Det finns exempelpå hur dagens skattesystem motverkar sina egna syften. Ett exempel ärsmåskalig skogsavverkning där såväl skogsmaskiner som motorsågar drivsmed olja. Om man väljer att driva dessa motorer med den renaste oljan somfinns att tillgå på marknaden tvingas man betala en miljöskatt på 4 kronoroch . Detta kan inte vara rätt sätt att använda skatteinstrumentet för attstyra enskilda och företag i en miljövänlig riktning.Sverige måste i betydligt högre utsträckning än vara aktivt inom EUoch FN för att främja en utveckling som leder till minskad miljöförstörelse.Inom EU gäller det exempelvis att verka för att frågor om miljörelateradeskatter avgörs genom kvalificerad majoritet så att inte ett enskilt land kanförhindra en utveckling i mer miljövänlig riktning. Det kan ske genom attskatter med direkt miljörelatering beslutas av ministerrådet och därmeddefinieras som en miljöfråga. Därmed undviks kravet på fullständig enighet,som i övrigt gäller på skatteområdet.Biologisk mångfaldSkälen för att bevara den biologiska mångfalden är flera;ekologiska (intakta ekosystem är en förutsättning förlivsuppehållande processer), praktiska (vårt nyttjande avarter inom de areella näringarna samt läkemedelsindustrin,energiproduktion etc), estetiska (friluftsliv etc),vetenskapliga samt kulturella. Det finns också anledning atthävda etiska argument. Nyttjandet av mark och vatten fårinte innebära att framtida generationers möjlighet tillnyttjande inskränks. En utarmning av biologisk mångfaldinnebär just detta. De biologiska resurserna får inte utnyttjas- endast nyttjas. Det kan heller inte förutsägas när ettekosystem kollapsar till följd av påverkan, därför måsteförsiktighetsprincipen råda.På land utgörs hoten mot mångfalden bland annat av skogsbruket, jord-bruket samt övrig markanvändning. I sjöar, åar, bäckar etc är föroreningarfrån luft och markanvändning de största hoten. För och västerhavetgäller samma sak, men för vissa arter, t ex tumlare, torsk och lax, är fisketockså ett allvarligt hot.För att säkra och stärka den biologiska mångfalden är det alltså angelägetinte bara med direkt naturskydd/naturhänsyn, utan också att vara pådrivandei EU och andra internationella fora vad gäller utsläpp som medverkar tillförsurning, övergödning, bildning av marknära ozon etc.Bevarande men också hållbart nyttjande av biologisk mångfald är en föru-sättning för en bibehållen god levnadsstandard, där människors välbefinnan-de och hälsa är en central målsättning. Bevarande och hållbart nyttjande ärmål som självklart utgör allmänna intressen. Det framgår dock inte medtillräcklig tydlighet i dagens lagstiftning. Därför bör värnet om biologiskmångfald innefattas i hänsynsregler.GenteknikDet är få områden som är inne i en så intensiv utvecklingsom gentekniken. Här finns en oerhörd dynamik ochpotential att påverka människors liv och öde i framtiden.Samtidigt är det en fråga som i mycket ringa utsträckningdebatteras offentligt, bland annat beroende på ämnetskomplexitet. Detta är otillfredsställande.Riksdagen har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessa frågor sprids ochfördjupas i de breda folklagren. Studier visar att svenskarna har en generelltsett mer negativ hållning till GMO (genetiskt modifierade organismer) än deflesta andra medborgare i . Våra nordiska grannar i ochNorge har satsat betydligt mer på kunskapsspridning och folkbildning i dessafrågor. Detta har i sak inte inneburit att motståndet har försvunnit, menmedborgarna har haft möjlighet att med kunskap, istället för rädsla, byggaunder sin tvekan. I borde vi följa dessa exempel och böravsätta särskilda medel för folkbildning om bioteknik riktad i första hand tillfrivilligorganisationerna för att möjliggöra uppbyggnaden av ett informa-tionscentrum för bioteknik.