mot · GM02N273 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N273av m.fl. (s)Kapitalförsörjningen i kooperativa och andra småföretagFrågan om de kooperativa företagens kapitalförsörjning harbehandlats vid olika tillfällen både av statliga utredningaroch av . Senast i Företagskooperativa utredningenvars betänkande Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU1996:31) resulterade i proposition 1996/97:163 Denkooperativa företagsformen. Den propositionen harbehandlats av och har lett till lagstiftning sominnebär vissa förbättringar för de kooperativa företagen.Riksdagen har befattat sig med frågan mera ingående vidflera tillfällen och många olika försök har gjorts att förbättrakooperationens möjligheter att få likvärdiga möjligheter tillkapitalförsörjning med andra typer av företag. Vi anser osskunna konstatera att försöken inte lyckats till alla delar.I den ovan nämnda proposition 1996/97:163 förbättrades de ekonomiskaföreningarnas möjligheter att genom förlagsinsatser förbättra föreningarnasegna kapital. Det förslaget tillsammans med förslaget att införa möjlighet tills.k. insatsemissioner antogs av och är naturligtvis välkomnainstrument för att förbättra kapitalförsörjningen. De nya möjligheterna tordedock främst komma att användas av befintliga kooperativa företag och är intelika ägnade att stimulera till startande av kooperativa företag.Behovet av kapital för att starta nya företag är generellt oavsett associa-tionsform. Även problemen i samband med sådan kapitalanskaffning torde ihuvudsak vara universella oberoende av associationsformen. Bland annatFöretagskooperativa utredningen har emellertid pekat på att presumtivakooperativa småföretagare bemöts med större misstänksamhet än andraföretagare i kontakter med t.ex. banker och olika myndigheter. I Sverigesaknas i motsats till förhållandet i många andra länder särskilda finansie-ringsinstrument i form av institut o.dyl. för kooperativa företag.Nybildning förekommer och kan tänkas förekomma i olika situationer. Detrör sig både om i huvudsak tjänsteföretag inom den helt privata sektorn ochföretag som uppstår som ett resultat av omstruktureringar och besparingarinom den offentliga sektorn. Även om det årliga nytillskottet av kooperativaföretag ter sig rätt blygsamt i ett nationellt perspektiv är det intebetydelselösti de kommuner och regioner där det förekommer som mest frekvent. I de fallnya kooperativa företag har startats med viss hjälp av statliga bidrag har denstatliga insatsen varit endast en bråkdel av vad ett nytt arbetstillfälle kostarstaten om arbetstillfället har skapats i traditionella former. Detta framgår aven av Statskontoret publicerad rapport som därmed bekräftar deresultat som kom fram till år 1992.Vi vill också peka på de beskrivningar av system i olika länder och deförslag som Småföretagsdelegationen lämnat i betänkandet Kapitalförsörj-ning till småföretag (SOU 1998:93).Vi anser att ett mera systematiskt utnyttjande av företag i kooperativ ellerkooperativliknande former skulle ha en mycket gynnsam inverkan på antaletnybildade små och medelstora företag i . En väsentlig förutsättning äremellertid att det skapas effektiva finansiella instrument för att stimulera ochmöjliggöra en sådan utveckling. En grundlig utredning av möjligheterna tillnya finansieringslösningar för kooperativa och liknande företagsformerborde enligt vår mening företas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av möjligheterna till nya finansieringslösningar förkooperativa och liknande företagsformer.Stockholm den 22 oktober 1998Eva ()()()