mot · GL02Fi21 · 1998-04-29 00:00:00 — Föreslagna minskningar av ramen är främst en följd av förslag om införande av nytt ersättningssystem med s.k. brutet tak inom alla kortvariga (upp till ) socialförsäkringar. Detta innebär 85 procents ersättning för inkomster upp till 4,2 basbelopp (ca /mån). För den del av inkomsten som överstiger denna brytpunkt föreslås 40 procents ersättning. Vi föreslår också ett enhetligt övre inkomsttak vid 6,5 basbelopp (/mån) i alla kortvariga socialförsäkringar. Försäkringskassorna bör få en förstärkning med /år för att inte behöva inskränka på rehabiliteringsverksamheten. Vi föreslår också en samordning mellan försäkringskassor och arbetsförmedlingar som ger besparingar . Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom avvisar i en särkild motion regeringens och de borgerliga partiernas förslag till reformerad ålderspension. Vi föreslår i stället att ett nytt förslag utarbetas som bygger på principen om en grundpension, lika för alla oberoende av inkomst. Upptagna medel avser främst värdesäkring av folkpensioner (höjt basbelopp) till följd av att förslag till höjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling leder till en viss höjning av konsumentprisindex. Vi reserverar också för en ev. behövlig justering av reglerna för inkomstprövning av änkepensionerna. Vid inkomstprövning av bostadstillägg för pensionärer skall inte förmögenhet i fritidshus påverka inkomsten. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Det allmänna barnbidraget bör höjas till och beskattas. Härigenom får bidraget en tydlig fördelningsprofil, som gör det mest värt för föräldrar med låga inkomster. Beskattningen skall ske hos valfri förälder. Flerbarnstillägget skall inte beskattas. Bostadsbidrag och allmänna egenavgifter skall inte påverkas av att barnbidraget tas upp till beskattning. Vi föreslår också att ersättning med s.k. brutet tak och enhetligt övre inkomsttak införs för föräldraförsäkringen (se utgiftsområde 10). bör garantinivån i föräldraförsäkringen höjas till /dag. Detta finansieras delvis genom att de tre månaderna med garantiersättning tas bort. Rätt till föräldraledighet skall dock kvarstå. Reformeringen av underhållsstödet har lett till att ett stort antal underhållsskyldiga inte klarat av betalningarna. Vi välkomnar därför regeringens översyn av stödet. Vi tillför för i första hand en höjning av grundavdraget för den bidragsskyldige inom underhållsstödet. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Även arbetslöshetsersättningen bör utgå enligt en modell med s.k. brutet tak och enhetligt övre inkomsttak (se utgiftsområde 10). Kvalificeringstiden till a-kassa bör också sänkas. Vid beräkningen av ramen för utgiftsområde 13 och 14 har vi först beaktat att regeringens kalkyler för utvecklingen av arbetslösheten är alldeles för optimistiska, sett utifrån de åtgärder regeringen föreslår. Ramen har därför räknats upp med belopp som framgår av anmärkningen till tabell 3. Utifrån denna nivå har vi dragit av de minskade kostnader för arbetslösheten, som vi beräknar utifrån vårt förslag till förkortad arbetstid till , som specificeras i tabell 9, avsnitt 12.3. instämmer inte med regeringens skrivning i tilläggsbudgeten att den i budgetpropositionen bör återkomma med förslag om att s.k. resursarbeten skall kunna beviljas även . anser att de s.k. resursarbetena bör avvecklas enligt tidigare planer. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Vid beräkningen av ramen för utgiftsområde 13 och 14 har vi först beaktat att regeringens kalkyler för utvecklingen av arbetslösheten är alldeles för optimistiska, sett utifrån de åtgärder regeringen föreslår. Ramen har därför räknats upp med belopp som framgår av anmärkningen till tabell 3. Utifrån denna nivå har vi dragit av de minskade kostnader för arbetslösheten som vi beräknar utifrån vårt förslag till förkortad arbetstid till , som specificeras i tabell 9, avsnitt 12.3. Vi har också beaktat att vår högre ram för kommunsektorn kommer att leda till minskade kostnader för arbetslösheten. Vi föreslår vidare förstärkning av anslagen till lönebidrag för allmännyttiga organisationer och till . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning En särskild satsning krävs för att garantera att barn med speciella behov av stöd får sin rätt tillgodosedd. Vi anslår därför till åtgärder för elever med specifika läs- och skrivsvårigheter. har tidigare krävt att kvalificerad yrkesutbildning skall utökas, vilket regeringen nu föreslår. Likaså anslår regeringen extra medel för fortbildning av lärare, vilket är bra men otillräckligt. Vi föreslår ytterligare medel för detta ändamål. anslår också ytterligare medel till CSN. Antalet doktorandtjänster bör utökas med 1500. Vi föreslår också en ökning av grundforskningsmedel till de statliga forskningsråden om och en särskild utvecklingsfond för uppbyggnad av grundforskning vid små och medelstora högskolor. Dessa tre satsningar finansieras genom omfördelning av medel från tillämpad forskning till grundforskning genom ett s.k. grundforskningsavdrag om av medel till tillämpad forskning (finansierade inom övriga utgiftsområden samt genom statligt styrda fonder och stiftelser). Vi föreslår också särskilda medel för information till allmänheten om bl a genteknikforskning. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid vill ge ökade förutsättningar till svensk TV-produktion när det markbaserade TV-nätet byggs ut. För att göra det ekonomiskt möjligt för fria filmare att öka svensk lokal TV-produktion, även i icke public service-kanaler, bör en filmfond inrättas. Vårt förslag är att avsätts med start . Kultur genomströmmar i princip allt som har med människans livsförutsättning att göra. För att göra det möjligt att diskutera kulturens ekonomiska förutsättningar måste snävare tolkningar göras. När så gott som alla kulturministrar i världen samlades i på kulturkonferens enades länderna om en gemensam önskan om att minst en procent av ländernas BNP ska avsättas till kultur. Som en början på ett sådant arbete vill vi avsätta till start för ett kulturens . har i sin motion på regeringens proposition om mer stöd och utvidgat uppdrag till svensk folkbildning lovordat de olika förslagen. Vi har även lagt till en del förslag så som stöd till amatörkulturens organisationer och till dans och musik. Regeringen har föreslagit en ökning på till alla förstärkningar . bedömning är att det är på tok för lite. Därför utgår vi ifrån att regeringen återkommer till med ytterligare finansiering för folkbildningssatsningar inom bl a kultur och demokrati. I övrigt föreslår olika omfördelningar inom ramen för utgiftsområdet. Ökad satsning görs på kollektivverkstäder, länsmusik m.m., bygghyttor, stöd till icke statliga kulturlokaler och till ett nytt kvinnomuseum. Medel till detta får omfördelas från de 40 miljoner som avsatts till de fackliga organisationerna för uppsökande verksamhet bland arbetslösa. Regeringen har föreslagit en del förstärkningar vad avser insatser för att förbättra konstnärers ekonomiska villkor. utgår ifrån att detta bara är början och att regeringen återkommer med mer kraftfulla förslag om omfördelning av medel från arbetsmarknadsområdet, direkt till kulturområdet. Slutligen har vi svårt att förstå varför regeringen föregriper den statliga parlamentariska idrottsutredningen och själv går ut med information om att ytterligare från AB ska gå till idrottsrörelsen och att 20 miljoner av dessa öronmärks till särskilda talangsatsningar. avvaktar utredningens förslag. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidraget till åtgärder mot radon i bostäder och vatten bör förstärkas. Åtgärderna för allergisanering som inleddes efter en överenskommelse mellan regeringen och måste drivas vidare. Därför föreslås ett årligt anslag på . Det är betydligt viktigare än den förlängning av skattereduktionen för s.k. ROT-åtgärder som regeringen föreslår och som vi yrkar avslag på. Regeringens stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet är enligt vår mening alltför ensidigt koncentrerat till åtgärder för att stimulera utvecklingen inom byggsektorn. Det är mycket märkligt att man kan föreslå miljardanslag till detta program som ordinarie och väl prövade insatser inom miljöområdet förtvinar i brist på resurser. Vi drar därför ner regeringens anslag till detta program med 1999 och vardera . Av dessa föreslår vi att används för förstärkning av miljötillsyn, m.m. på länsstyrelserna och att resten av besparingen överförs till utgiftsområde 20. Regeringen har som stöd för de krisdrabbade årgångarna av nybyggda hyres- och bostadsrättshus föreslagit att den garanterade räntan i räntebidragssystemet skall trappas upp långsammare 1998. godtog detta förslag i vår motion med anledning av den bostadspolitiska propositionen. Vi har dock efter ytterligare överväganden funnit att ett stöd i form av en förskjuten infasning av fastighetsskatt verkar vara att föredra. Detta beskrivs närmare i skatteavsnittet. Vi föreslår därför att den föreslagna långsammare upptrappningen av den garanterade räntan 1998 inte genomförs. Detta gör att ramen för utgiftsområde 18 kan minskas 19992001 av detta skäl. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Ramen för utgiftsområdet höjs för att möjliggöra ytterligare regionalpolitiska insatser inom bland annat byutvecklingsgrupper och mikrostöd samt för att underlätta för kommuner att ta del av tillgängliga EU-stöd som kräver kompletterande finansiering. Vi har i vår regionalpolitiska motion också sagt nej till att ta bort nedsättningen av socialavgifter inom vissa branscher (jordbruk, viss service, m.m.) inom inland. Detta finansieras genom att vi också sagt nej till utökade transportbidrag till sjötransporter och för oförädlade trävaror. Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård För att kunna skapa ett samhälle som kan kallas ekologiskt hållbart behövs stora resurser. I ett sådant samhälle måste miljöskulden inte bara upphöra att växa till det är också nödvändigt att börja betala av på den. Det sker bland annat genom att saneringen av läckande gamla gifthärdar saneras. Så sker inte alls i den utsträckning det behövs utan gifterna fortsätter att läcka ut. Det behövs också medel till forskning som tar sig an problem som uppkommer oväntat eller problem som inte passar i Mistras snäva ramar. Den biologiska mångfalden är enligt Artdatabanken och många ideella naturvårdare mer hotad och trängd . Att hotet mot de sista ur- och naturskogarna och de arter som är beroende av dem är akut har blivit klart för allt fler under den senaste vintern. av den produktiva skogen nedanför skogsodlingsgränsen är skyddad. Naturskogarna är nu så få som av skogarna och som urskog klassas . de gröna anser att det måste satsas rejält för att skydda ur- och naturskogarna. Men även myrar, lövskogar och andra biotoper behöver skydd. vanliga arter som sälg, framför allt gamla exemplar, minskar kraftigt liksom tofsvipa och lärka i åkerlandskapet, dagfjärilar, snäckor, groddjur med flera. För de gröna är den gröna sidan av miljön viktig. Den biologiska mångfalden är grunden för allt liv . Det måste förhindras att arter och variation går till spillo. Därför måste också kalkningen av sjöar och vattendrag fortsätta och utökas. kalkas av de vatten som är i behov av detta. Det är nödvändigt att gå från ord till handling. I de grönas budgetram finns utrymme för en rejäl satsning på , den myndighet som måste ha kompetens för att kunna leda och styra andra myndigheter för att de politiska målen skall kunna nås. SNV måste också vara den myndighet som slår larm om förändringar i miljön, som kan uppmärksamma beslutsfattare och allmänhet på skeenden och slå larm där åtgärder måste vidtas. Utgiftsområde 21: Energi För att nå målet om en snabb omställning av vårt energisystem krävs såväl en omläggning av skattesystemet (se avsnittet om skatteväxling) som ett ökat övergångsvis stöd till forskning och installation av ny energiteknik. Insatserna riktas till såväl åtgärder för en minskad och effektivare energianvändning som utveckling och introduktion av förnyelsebara energikällor: biobränsle, vindkraft, solvärme, m.m. Utgiftsområde 22: Kommunikationer En ekologisk omställning av våra transportsystem kräver såväl en omläggning av skattesystemet (se avsnittet om skatteväxling) som stöd över statsbudgeten till utveckling och investeringar i miljövänliga kommunikationssystem, i första hand till spårburen trafik. har i sin transportpolitiska proposition presenterat ett förslag till om- och utbyggnad av stomjärnvägsnätet för . föreslås ökade anslag, utöver regeringens förslag, på 2.100, 2.600 resp för detta ändamål. Ökningen finansieras delvis genom en kraftig neddragning av anslaget till investeringar i nya vägar. Förstärkningar föreslås också till det regionala kollektivtrafikanslaget och till köp av interregional persontrafik på järnväg. Utgiftsområde 23: Jordbruk Det konventionella lantbruket är inte ekologiskt långsiktigt hållbart. års utbrott av BSE och svinpest, larmrapporter om bekämpningsmedelsrester i dricksvatten, övergödning, stigande kadmiumhalter i mark med mera visar att det verkligen är så. Flera undersökningar visar också att den biologiska mångfalden, fåglar och insekter, minskar dramatiskt i det öppna åkerlandskapet. För de gröna kan endast ett jordbruk som inte nyttjar gifter och konstgödsel kallas ekologiskt långsiktigt hållbart. Där finns också den biologiska mångfalden kvar. De ekologiska jordbruksmetoderna måste slå igenom. är efterfrågan på ekologiska produkter större än tillgången, och de ekologiska bönderna har en bättre lönsamhet i sina företag än många av de konventionella. Det är hög tid att fasa ut gifter och skapa ett jordbruk för framtidens barn och för alla de arter som annars riskerar försvinna. Det doftar blommor och sjunger fåglar i den ekologiska odlingen. I budgetramen finns utrymme för hela miljöstödet på . Vi vill dock fördela medlen annorlunda än regeringen, men anser det väsentligt att nyttja stöden fullt ut. Framför allt de små och medelstora gårdarna i skogs- och mellanbygderna är i behov av ytterligare stöd för att inte försvinna och med dem ett betat ängs- och hagmarkslandskap. de gröna vill satsa på marknadsföring av ekologiska produkter liksom på forskning och rådgivning för att utveckla den näringen. Eftersom efterfrågan av ekologiska produkter ökar i hela världen anser vi det nödvändigt att de svenska bönderna ges de bästa förutsättningarna för att ställa om och inte hamna på efterkälken. I andra länder tex satsas betydligt mer än i . de gröna har framgångsrikt drivit igenom det nya systemet för ersättningar till rovdjursrivna renar. För att få acceptans för de 4 stora rovdjuren är det nödvändigt att öka insatserna för andra tamdjur och på det förebyggande arbetet för att förhindra skada av vilt. Ersättningen för viltskador bör förstärkas till att även avse skador som orsakas av gäss, sälar, m.m. Utgiftsområde 24: Näringsliv anser att vissa anslag inom detta utgiftsområde är att beteckna som företagsstöd, där de aktuella företagen eller branscherna bör ha möjligheter att själva i större utsträckning finansiera verksamheter. Vi föreslår mindre anslag än regeringen till bland annat turistfrämjande verksamhet, teknisk forskning och utveckling, rymdverksamhet och investeringsfrämjande verksamheter. föreslår vi en uppräkning av stödet till kooperativ utveckling och till konsumentorganisationer. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner förslag för kommunsektorn innebär sammantaget ökade ekonomiska ramar med 1,5 mdkr 1999, 2,8 mdkr 1999 och 3,9 mdkr 2001. Våra avvikelser på utgiftsområde 25 avser i huvudsak olika regleringar gentemot kommunsektorn till följd av våra förslag om ändrade skatter och beskattat barnbidrag. En fullständig specifikation av hur förslag inverkar på kommunsektorns ekonomi finns i tabell 5 i avsnitt 11. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Kostnaderna för ATP ökar till följd av höjt KPI och därmed basbelopp, beroende på förslag till ökade energiskatter inom ramen för en skatteväxling. 10 Ute ur EU Medlemskapet i Europeiska unionen har försvårat våra möjligheter att utveckla en socialt och ekologiskt hållbar ekonomi. Medlemskapet har för del inneburit en tilltagande underkastelse i en framväxande europeisk superstat. De utlovade ekonomiska fördelarna med medlemskapet har inte gått att skönja i verkligheten. Vi anser att det är helt fel väg att bilda nya superstater eller tätt sammanfogade superstatsblock som metod att möta en alltmer internationaliserad ekonomi. Det löser i praktiken inga problem, men hotar däremot att bygga upp allt större och farligare konflikter såväl inom som mellan superstaterna. Bildandet av EU har också medfört reaktioner i andra världsdelar som går ut på att stater går ihop i syfte att öka sin konkurrenskraft mot ett alltmer hotfullt . Den planerade valutaunionen i EU (EMU) framstår mer som ett hot än en möjlighet för och . En sådan union ökar de ekonomiska skillnaderna och de sociala spänningarna mellan unionens olika delar och hotar därmed den grundläggande idén att skapa ett fredligt, samarbetande . Den skulle också försvåra en ansvarsfull och för landet optimal ekonomisk politik i de enskilda länderna. de gröna säger därför nej till ett svenskt medlemskap i och anser att regeringen bör arbeta för att EMU inte förverkligas. Oaktat vårt ställningstagande i EMU-frågan anser vi att den ska avgöras i en folkomröstning. Frågan har vittgående konsekvenser för svenska folkets framtida självbestämmande och kräver flera grundlagsändringar. Det kan inte vara rimligt att i ett land med långtgående demokratiska ambitioner avstå från en folkomröstning i en sådan fråga. Det faktum att alla riksdagspartier, mer eller mindre, är splittrade i frågan förstärker behovet av en folkomröstning. 10.2 Effekterna på svensk ekonomi Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen (EU) kan inte sägas ha medfört ekonomiska fördelar för svensk ekonomi. Den utlovade fördelen att arbetslösheten skulle gå ner har kommit ordentligt på skam. Räntorna har gått ner kraftigt , dock inte mer än vad som rimligen kan förväntas med hänsyn till budgetsaneringen och den lägre inflationen. Jämfört med andra länder som varit EU-medlemmar och som hade lika höga räntor som har inte den svenska utvecklingen varit bättre eller väsentligt annorlunda. Just det faktum att gått med i EU synes inte ha påverkat förändringarna i räntenivåer. Den ekonomiska tillväxten i verkar inte heller ha påverkats av EU-medlemskapet. Däremot har den inhemska ekonomiska politiken, konjunkturen och omvärldsförändringar uppenbart påverkat tillväxten. De direkta kostnaderna över statsbudgeten för medlemskapet har däremot inte låtit vänta på sig. Avgifterna till Europeiska unionen beräknas i regeringens proposition till 22,9 mrd kr . Dessa kostnader har genom riksdagsbeslut finansierats genom höjda skatter på arbete, energi m.m. Den största enskilda posten utgörs av den s.k. EU-avgiften, dvs den särskilda löneavgift på som genom beslut i påfördes lönesumman hos företagen. Kostnaderna har därmed övervältrats på hushåll och främst mindre företag. får också tillbaka pengar från EU. I vårpropositionen uppgår detta till sammantaget 9,5 mrd kr för . Därtill kommer en del EU-bidrag direkt till kommuner, forskare m.m. på uppskattningsvis 1 mrd kr, som staten vid ett utträde skulle behöva finansiera. Sammantaget är det . Om lämnar EU, vilket vi förordar, skulle staten netto spara ca 12,4 mrd kr. Det vore då rimligt att avskaffa den särskilda EU-avgiften som straffar ut arbete och försämrar företagens utvecklingsmöjligheter. En rimlig kalkyl skulle då se ut som i tabell 4. Tabell 4 ut ur EU ändrad budget Slopad avgift till EU Bortfallande bidrag från EU Slopad EU-avgift (löneavgift ) -12,2 Förutsatt att en bra ekonomisk politik enligt de förslag som lagts fram i den här partimotionen tillämpas i vårt land, så finns det mycket goda förutsättningar för svensk ekonomi att utvecklas betydligt bättre utanför EU. EU- och EMU-projekten innehåller så mycket av stel centralistisk byråkrati, bristande frihandel, gigantiska bidragssystem och inbyggda konflikter mellan olika länder och regioner att vi på goda grunder kan anta att det är en fördel att stå utanför. har då mycket goda förutsättningar att bli något av en säker hamn för investeringar och placeringar, och svensk ekonomi kan i ett internationellt sammanhang utvecklas fritt. Då kan de miljöriktiga och socialt anpassade investeringarna i både infrastrukturer och människor öka, som statsskulden kan tas ner till en betydligt mer hovsam nivå än . Miljöskulden kan betalas av och kan bli ett föregångsland både ekonomiskt, ekologiskt och socialt. Ett utanför EU medger helt enkelt betydligt bättre möjligheter till en starkare ekonomisk utveckling med ekologiska och sociala förtecken. Välfärdens hårda kärna är en bra vård, en bra skola och en bra omsorg som verkligen är fullt tillgängliga för alla. Dessa för alla så viktiga verksamheter betyder inte bara välfärd utan också livskvalitet. Den välfärd och livskvalitet som en bra vård, en bra skola och en bra omsorg ger är inte bara en fråga för den enskilde, utan också i allra högsta grad en fråga om ekonomi för företagen och för samhället som helhet. En väl fungerande vård, omsorg och skola har helt enkelt en avgörande betydelse för hela samhällsutvecklingen. Det är kommunsektorn, landstingen och primärkommunerna som har hand om vården, förskolan, , gymnasieskolan, komvux, barnomsorgen, äldreomsorgen m.m. Men kommunernas självbestämmande är på olika sätt inskränkt av staten, inte minst ekonomiskt. Kommunerna har en beskattningsrätt och man tar också ut olika skattesatser i olika kommuner och dessutom är medelinkomsten (skattekraften) olika i olika kommuner. Skillnaderna i skattekraft och kostnadsstruktur beroende på ålderssammansättning m.m. utjämnas dock mellan kommunerna i ett särskilt utjämningssystem. Saneringsåren 19931998 har tvingats fram av en statlig politik som har försvagat kommunernas skatteunderlag, i vissa fall ökat deras kostnader och minskat statsbidragens värde till kommuner och landsting. har staten infört en ekonomisk bestraffning av kommuner som höjer kommunalskatten, innebärande att staten drar in halva höjningen till sig själv. Sedan denna reglering infördes har ingen kommun höjt skatten. har kritiserat regeringens besparingar på välfärdens kärna, och fört fram konkreta motförslag som hade inneburit förbättringar för skolan, vården och omsorgen. Regeringen har emellertid, stegvis och försiktigt, nyktrat till . Förslaget i vårpropositionen att ytterligare höja nivån på det generella statsbidraget till kommuner och landsting med är välkommet och tillgodoser delvis tidigare krav från de gröna. Till skillnad mot vad som gällt vid tidigare påplussningar bör denna kunna ge en viss nettoeffekt i form av ökad sysselsättning. Det är ytterst angeläget eftersom det är fler händer som behövs inom vård, omsorg och skola för att avhjälpa de växande bristerna. de grönas förslag till ekonomisk politik leder till en ytterligare förstärkt ekonomi för kommunsektorn som gör det möjligt att få en positiv utveckling . Detta är nödvändigt för att inte bara återställa de värsta skadorna av en felaktig saneringspolitik utan också utveckla välfärden. Totalt bedömer vi, enligt tabell 5, att kommunsektorns ekonomi med de åtgärder vi föreslår förbättras med ca 1,5 mdkr 1999, 2,8 mdkr 2000 och 3,9 mdkr 2001 jämfört med regeringens förslag. Tabell 5 Effekter på kommunsektorn Avvikelser från regeringen. Återgång till tidigare nivå Höjd gräns för avdragsgilla resekostnader återställs till Reseavdrag görs om till skattereduktion Minskad ersättning till arbetslösa, m.m. Kompensation från staten, p.g.a. Ökade inkomster pga sänkta egenavg. Minskade skatteinkomster från arbetslösa Ökade inkomster pga beskattat barnbidrag Nya energiskatter (del i skatteväxling) Sänkta arbetsgivaravgifter (del i skväxl)