mot · GM02A802 · 1998-10-28 00:00:00 — Det var alltså kvinnor som främst drabbades avSocialdemokraternas löftesbrott.I yrken där den kommunala sektorn mer eller mindre har monopol är detmycket svårt att hitta en annan arbetsgivare. En viktig förklaring till att detärsvårt att hitta alternativa karriärvägar är att ingen annan industrination harsålågt kvinnligt företagande som . Kvinnors möjligheter att väljaföretagande som karriärväg har inte förbättrats under de senaste åren.Tvärtom har monopoliseringen av sektorer där kvinnor ofta är verksammaskärpts och möjligheterna och friheten till etablering blivit mindre. En allmänförsämring av näringsklimatet har förstärkts av särskilda försämringar pådessa områden.Enligt en D-uppsats som gjordes om kvinnliga företagare i län(/Törgren), förekommer det en relativt utbredd uppfattning om detkvinnliga företagandet som olönsamt och icke professionellt. Förekomstenav förebilder i vardagen anses generellt vara en faktor som leder till beslutom företagande. Kvinnor har dessutom svårare att marknadsföra sig, ta betaltoch konkurrera samt är dåliga risktagare.Kvinnorna i den undersökningen visade sig också ha vissa problem medmyndigheter och nödvändiga institutioner. De hade generellt svårt att fåbanklån. Först efter upprepade försök och bearbetning av flera banker kundefinansiering beviljas. Flera kvinnor gav uttryck för att det inte var någonslump att man slutligen beviljades lån av en kvinnlig handläggare. Vidkontakt med revisorer upplevde många kvinnor att de inte blev bemötta medden respekt och lyhördhet de önskade utan snarare med en något överlägsenoch nonchalant attityd. Vad är det då som ändå lockar kvinnor till egetföretagande?En förklaringsmodell till varför man väljer att starta företag kallas "push-och pullfaktorer". Där en så kallad pushfaktor har varit avgörande haregenföretagaren upplevt en otillfredsställande situation före företagsstartensom har drivit eller stött bort personen till att starta företag. Etableringenkanalltså vara ett resultat av en önskan om att förändra sin situation, exempelvisatt komma ur arbetslöshet. Det kan också röra sig om missnöje med tidigarearbetsplatser eller arbetsvillkor. Företagare som startat på grund av ett arv aven verksamhet går också under benämningen pushfaktor.De så kallade pullfaktorerna är sådana som framställer företagandet i sigsom något positivt och åtråvärt. Förhoppningen om att kunna uppnå högreinkomster eller skapa sig en förmögenhet hör hit, liksom önskemål omsjälvförverkligande, egenmakt, kreativ frihet och möjligen också att slippa taorder från andra.I undersökningen av ett antal kvinnor som sökt och erhållit företagslånframkommer att såväl push- som pullfaktorer har lockat kvinnor att startaeget. Flera kvinnor har upplevt det så kallade glastaket, nämligen att de harbegränsad möjlighet att stiga i hierarkierna. Många kvinnor ser egetföretagande som en möjlighet till att kombinera och anpassa arbetet efterbarnens tider och behov medan andra ser det som den enda möjligheten attkomma in på arbetsmarknaden igen efter mammaledighet ocharbetsuppehåll.Vi tycker att det är viktigt att framgent undersöka vilka faktorer som driveroch/eller lockar kvinnor till företagande för att politiken ska kunna underlättaför människor att förverkliga sina idéer.Företagandeklimatet har generellt försämrats men andelenav de kvinnliga företagarna som har försvunnit ärstörre än andelen manliga. Andelen kvinnliga företagare i är intebara låg i förhållande till de löneanställda, den är låg även internationelltsett.I utgör de kvinnliga företagarna av den sysselsattabefolkningen, i , i och i Storbritannien7,. För är siffran 4,4 procent.Av de svenska ensamföretagarna är kvinnor, medan det iJapan och är . I är tre av fyra kommunalt anställdakvinnor och tre av fyra ensamföretagare är män. Vi anser att orsakerna tilldetta är något man bör undersöka mer noggrant.Att stärka det kvinnliga företagandet och öka valmöjligheterna för kvinnorpå arbetsmarknaden är inte bara en viktig jämställdhetsuppgift. Det är ettresursslöseri att endast en så liten andel av den kvinnliga befolkningenbedriver egen verksamhet. Vi tror att det ligger en mycket positiv kraft i attfå fler kvinnliga företagare. Det är bra att de erkänns som viktiga aktörer isamhället. Dock är det viktigt att den ensidiga fokuseringen på företagandekvinnor som grupp inte blir onyanserad eller alltför generell. Vi behöver ennyanserad bild av småföretag och småföretagares varierande villkor ochmöjligheter (vilket kan ta sig andra uttryck än i termer av könstillhörighet)för att kunna uppmärksamma och undanröja de hinder som möter företagareni den dagliga driften av företaget.Om vi skall komma tillrätta med detta problem krävs politiska för-ändringar. Det är en förnyelse som en socialdemokratisk regering visat sigoförmögen till. Förändringarna gäller den offentliga sektorn där etablerings-friheten inskränkts inom vården och omsorgen. Det gäller sektorn förhemnära tjänster. Och det gäller det allmänna näringsklimatet. Moderaternahar ambitionen att skapa bästa näringsklimat och det innebär ocksåEuropas bästa klimat för kvinnligt företagande. Vi vill göra det möjligt förkvinnligt företagande genom att:- skatten på arbete och företagande sänks- arbetsmarknaden avregleras och moderniseras- etableringsfriheten i den offentliga sektorn stärks, kommunalverksamhet skall upphandlas i konkurrens- avknoppningar av offentlig verksamhet skall uppmuntras, intemotarbetas- marknaden för hemnära tjänster öppnas upp9 Integration med möjligheter och problemKraven på ett mångkulturellt samhälle är många. Det ställer krav på såvälmedborgare som stat. Det är oundvikligt att det blir kulturkrockar menockså ofrånkomligt att de konflikter som uppkommer måste lösas. Attfrämja jämställdhet i ett mångkulturellt samhälle innebär i första handöverförande av kunskaper och den syn på manligt och kvinnligt sområder i landet men också att skaffa sig kunskaper om hur invandrandemänniskors kulturer ser ut.Sett ur ett historiskt perspektiv har 2,4 miljoner svenskar utvandrat och2,2 miljoner invandrat . Grovt räknat bestårinvandrarna av en tredjedel från de nordiska länderna, en tredjedel frånde andra europeiska länderna samt en tredjedel från de icke-europeiskaländerna. har alltfler kommit från icke-västerländska länder därspråk, social struktur, religion och kulturella traditioner står i kontrast till vårtvästerländska tänkande och tradition. Detta gäller inte minst synen påkvinnligt och manligt.Sverige har i praktiken inte haft någon utom-nordisk arbetskraftsinvandring sett utifrån myndigheternas tillståndsgrunder.Enligt Storstadskommitténs analys kan man konstatera att situationen för deutländska medborgarna på arbetsmarknaden är avsevärt sämre än undertidigare decennier. Detta beror dels på den besvärliga arbetsmarknads-situationen och dels på karaktären av invandringen . Högutbildning och yrkeserfarenhet förefaller inte vara någon garanti för ett lättinträde på den svenska arbetsmarknaden.Av samtliga företagare i har invandrarbakgrund är födda i utlandet. Det finns en stor skillnad mellan generationernasom antyder en kraftig ökning av antalet invandrarföretagare. I ålders-grupperna under har invandrarbakgrund.Invandrade kvinnor och män bidrar till att minska könssegregeringen påden svenska arbetsmarknaden eftersom de fungerar som mönsterbrytare.Invandrarkvinnor arbetar oftare än svenska kvinnor i typiska mansyrken(exempelvis med verkstadsarbete och kemiskt processarbete) och invandrademän är jämfört med svenska män överrepresenterade inom städ-, hotell- ochrestaurangarbete. Invandrarkvinnor är, relativt svenska kvinnor, överrepre-senterade i yrken med höga risker för arbetsolycksfall.Invandrade kvinnor och män skulle gynnas av en allt mer flexibelarbetsmarknad där möjligheten till rörlighet är större. För många är brist påkunskaper i det svenska språket ett stort hinder för att få ett jobb. Dock ärdetmånga som skulle behöva komma in på arbetsmarknaden för att förbättrasina språkkunskaper. Många hamnar därmed i ett slags "moment 22" därmöjligheten att förändra situationen är mycket begränsad.Goda språkkunskaper föder ökad självkänsla och trygghet och måste varaen grundförutsättning för att integrationen ska fungera väl. För vissa av vårainvandrare vars kultur i många avseenden skiljer sig från vår, är svårig-heterna stora att förstå och acceptera en annan samhällsordning. Det är sällanoproblematiskt för den man som i sitt hemland varit van att hustrun enbartumgåtts med sin man eller med andra kvinnor och sedan kommer i kontaktmed den svenska kulturen och arbetsmarknaden. Eller för den unga kvinnasom dras mellan olika kulturer och beträffande religion, utbildning ochfritid. Det är därför viktigt att vi hjälper människor att successivt integreras idet svenska samhället. En förutsättning för detta är också att de har tillgångtill den svenska arbetsmarknaden. Genom att arbeta i kommer ocksåvåra värderingar kring bland annat jämställdhet att visa sig i praktiskhandling snarare än via glättiga informationsbroschyrer.10 Kvinnors villkor inom Europeiska unionenKvinnors villkor varierar inom EU. Det går inte att dra några entydigaskiljelinjer mellan exempelvis protestantiska och katolska länder.Tyskland har inte fri abort medan länder som och hardet. har mycket lågt deltagande av kvinnor i de politiskaförsamlingarna medan de nordiska länderna har ett högt deltagande. Åandra sidan fick de franska kvinnorna inte rösträtt förrän efter andravärldskriget.Det finns gemensamma drag som gäller samtliga medlemsländer i EU. Detär bland annat att europeiska kvinnor föder färre barn än för bara sedan.De får sina barn senare i livet än den tidigare generationen. Allt fler kvinnorförvärvsarbetar. Kvinnorna går ut i arbetslivet och stannar där. Allt flerkvinnor utbildar sig, och gör det allt längre. är inte unikt med att haen hög andel kvinnliga studerande, hälften eller fler av de studerande ärkvinnor i , , och Portugal.EU har arbetat en hel del med lagstiftning som i viss mån främjatjämställdheten för kvinnor och män. Exempelvis har enlag mot lönediskriminering. Detta är ett resultat av att EU:s eget förbud blevsvensk lag redan när ingick . EU förbjödlönediskriminering och har följt upp det med bland annatförbud mot att diskriminera i t ex pensionssystem och socialförsäkringar.Inom EU har man också arbetat fram rättigheter som gäller lika behandlingi allmänna socialförsäkringssystem, jämställdhet på arbetsplatsen, rättigheterför kvinnor som är gravida, har fött barn eller ammar samt rätt tillföräldraledighet och ledighet för viktiga familjeangelägenheter.Vi tror dock att det är viktigt att man i varje enskilt medlemsland utformarde allra flesta systemen så att de underlättar för kvinnor och män att fattaegna beslut kring sin vardag utifrån varje lands unika situation ochförutsättningar. Det är viktigt att EU-strukturen inte missbrukas även om vinaturligtvis ska ta tillvara fördelarna med den. Vi anser att man i störreutsträckning bör utnyttja samarbetet inom EU för att kartlägga skillnader ochdelge varandra goda idéer om hur man för utvecklingen framåt.11 Handikappade och sjukaEnligt en undersökning om funktionshindrade män och kvinnor somgjorts på initiativ av , framkommer enbild av betydande skillnader i fråga om handikapp och tillgången tillhjälp. Kvinnor med funktionshinder är naturligtvis ingen enhetlig grupp,lika lite som män med funktionshinder är det. Man har olika utbildning,kommer från olika familjeförhållanden och sociala grupper, vissa hararbete och vissa inte. Likväl går det att spåra generella förhållanden somär baserade på könstillhörighet, och en sådan kartläggning hjälper till attutforma våra vård- och omsorgssystem så effektivt och jämställt sommöjligt i den bemärkelsen att varje individ möts på sin egen nivå.Det finns fler kvinnor än män med funktionshinder. Det beror bland annatpå att kvinnor lever . Mäns funktionshinder uppträder oftare i åldrarnamellan 16 och medan kvinnor i större utsträckning står för funktions-hinder mellan 65 och 84 år.Enligt SCB:s levnadsundersökningar kan man se att kvinnor mår generelltsämre än männen. Levnadsnivåundersökningarnas uppgifter om helabefolkningen visar samma sak, kvinnor är tröttare och har sämre hälsa änmän. Denna uppgift är inte baserad på hur många som sökt vård utan pådjupintervjuer.Synskadades Riksförbund () pekar på socioekonomiska skillnadermellan könen och menar att betydligt färre synskadade kvinnor än män harförvärvsarbete.11.1 Traditionella könsroller går igenMånga handikappförbund påpekar att de traditionella könsrollerna harbetydelse. Män får lättare hemtjänst än kvinnor, kvinnor dröjer längremed att erkänna att de behöver hjälp hemma. Dessutom är de flestabutiker dåligt anpassade för synskadade vilket blir extra märkbart förkvinnor eftersom de oftast är de som sköter inköpen i hushållet. tar också upp kvinnors ansvar för hushållet. Män som skadaseller blir sjuka får service hemma medan en kvinna förväntas skötahushållet antingen hon har ett funktionshinder eller inte.Det finns tecken som tyder på att kvinnor som är sjuka och brottas meddubbeltrycket från arbete, hem och familj ofta väljer att minska sin arbetstideller sluta arbeta istället för att göra anspråk på förtidspension elleravlastning i hushållet. De är inte alltid observanta på att det är sjukdomensom gör att de inte orkar med utan tvingas till reträtt i en känsla avotillräcklighet. I skenet av detta anser vi att det finns allt större anledningattdiskutera ökade möjligheter till hemnära tjänster.Vad gäller tillgången till rehabilitering och bra vård, stöd och ersättningtycks en relativt enig bild vara att kvinnor i lägre utsträckning än män får delav detta. Det finns exempelvis mycket mer forskning om funktionshindrademäns sexualitet än om kvinnors varför det är lättare för män att få prata omsina problem, i synnerhet om de fått en skada i vuxen ålder eftersom detockså är en prioriterad åldersgrupp inom forskningen. Kvinnor får hjälp i ettsenare skede och den vård och rehabilitering man får del av är inte anpassadefter kvinnors behov.11.2 En jämställd vård tar hänsyn till olikheternaDet konstateras att en jämställd vård snarare är olika vård än lika vård.När det kommer till fysiologiska funktionshinder är det relevantaskillnader mellan könen varför det inte går att inrikta rehabilitering ochvård på ett enhetligt sätt. Handikappade och andra i behov av vård kanvittna om hur försämringarna i den kommunala omsorgen har ökat. Detblir allt svårare att få hjälp från den kommunala hemtjänsten.Matlagning, städning, tvätt och sådana sysslor kallas numera service ochinte bistånd varför det numera inte anses vara kommunens ansvar. Omman behöver den hjälpen uppmanas man att köpa tjänster från privatafirmor. Flertalet av dem som använder den kommunala äräldre kvinnor med funktionshinder. Nedskärningarna leder till enförsämrad livssituation med ytterst begränsade möjligheter att påverkaoch förändra.Den sociala tryggheten måste reformeras i grunden. Den stora välfärds-kolossen har havererat och förmår inte leverera det den är till för. Det är intebara i som systemet inte fungerar. På flera håll i landet köarmänniskor för operation och vård, i vissa fall ända upp till . Det är endjupt inhuman sjukvårdspolitik som är ett direkt resultat av den social-demokratiska regeringens avskaffande av vårdgarantin under förra mandat-perioden.För oss är en återinförd vårdgaranti, valfrihet inom vård och omsorg samten ökad hänsyn till funktionshindrades situation grundpelare i en human vårdoch omsorg. Först då kan man tala om en riktig, rättvis, jämlik och jämställdtrygghet för samhällsmedborgarna, oavsett förutsättningar och inkomst.12 Att dirigera fram jämställdhetIbland önskar vi att utvecklingen gick snabbare. Visst vore det bra om vikunde trycka på en knapp och konstatera att samhällets alla delar ochfunktioner genomsyrades av jämställdhet på alla plan och därmedskapade rättvisa chanser och möjligheter för alla individer. Tyvärr går detinte att göra så. är de första att ta strid för en förändringmen de sista att forcera fram en utveckling som vi redan i förväg kan seslår tillbaka därför att den sker alltför snabbt eller genom olyckligalösningar.Jämställdhetsministern ägnade en del av sin tid under den förra mandat-perioden till att undersöka hur en så kallad jämställdhetsmärkning skullekunna fungera. Det faktum att inget annat land har kommit på idén harsnarare uppmuntrat än avskräckt ministern. Än så länge är idén mycketluddigt beskriven. Vad, hur och av vem man ska jämställdhetsmärka äroklart. Vi tycker att det är ett uppenbart symbolprojekt som riskerar attförlöjliga och försvåra ett viktigt arbete.Ett av argumenten som förts fram är att marknadskrafterna ska driva framjämställda företag och produkter genom att erbjudas en form av jämställd-hetsmärkning liknande den miljömärkning som finns på flera produkteroch tjänster. Poängen med marknadskrafter är dock inte att ministrar skakommendera fram vad man anser vara viktigt utan att konsumenter ochsamhällsmedborgare själva får agera som makthavare genom att använda denröst som bäst hörsammas hos företagen.12.1 Kvotering och matematisk jämställdhet skjuter över detverkliga måletVi moderater tror inte att det går att lagstifta fram jämställdhet eftersomdet i grunden är en fråga om inställningar och attityder. Jämställdhetkräver dialog, samförstånd och långsiktigt arbete. Vill man snabbtåstadkomma statistisk jämställdhet är kvotering troligen det mesteffektiva verktyget. Risken är dock att kvotering medför negativaeffekter - så negativa att det uppväger de eventuella vinsterna med att haen alldeles jämn könsfördelning. Kvotering innebär att man gör det liteför lätt för sig - istället för att diskutera varför det är enunderrepresentation av exempelvis kvinnor på beslutandepositioner elleri politiken och varför kvinnor inte blir professorer i lika stor utsträckningsom män, säger man helt sonika att "det är fel" och försöker sedan rättatill felet genom kvotering. Det kan innebära att den viktiga diskussionensopas under mattan och i belåtenheten över att det är varannan kvinnaglömmer man bort det faktum att problemets kärna egentligen inte allslöstes upp.Uppställda siffermål tenderar också att bli missvisande. Regeringen satsar isin budget medel till att utveckla nyckeltal som ska användas till attanalysera verksamheter från ett jämställdhetsperspektiv. Men problemet ärinte om det är män i en bolagsstyrelse, problemet är om lika välmeriterade och kompetenta kvinnor inte kunde ta sig dit på grund av sinkönstillhörighet. Sådant går inte att mäta med hjälp av stel statistik. Ochlösningen är inte att uppställa 50/50-mål utan snarare i jämlika ochjämställda villkor för avancemang och utveckling inom företag, organisa-tioner och institutioner. Visst kan vi tycka att det är ett problem att så fåmänväljer att jobba som förskollärare men lösningen är knappast att kvotera män utan istället att våga diskutera en förändring av begreppetkompetens samt de kriterier och arbetssätt vi har för att se hur man ska kunnafå såväl kvinnor som män att lockas till olika yrken. Det är en betydligtsvårare och krångligare väg men ger i längden den enda hållbara och vettigagrunden till ett jämställt samhälle.Av de 100 författare regeringen och huvudutredaren engagerade för attgenomföra är kvinnor och 30 procentmän. Vi är övertygade om att den könsmässigt snedfördelade skara somvaldes ut för uppdraget var den som var bäst skickad att utföra arbetet. Detvisar också att regeringen innerst inne förstår att duglighet är viktigare änstatistik.Av de skäl vi har angivit ovan tar Moderata samlingspartiet avstånd frånkvotering.13 Hemställan13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principer och utgångspunkter för enmodern jämställdhetspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de krav som måste ställas på ett moderntjämställdhetsarbete i skolan,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undervisning i enkönade grupper,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet inom högre utbildning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av det s.k. ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om valfrihet och mångfald i familjepolitiken,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett återinförande av vårdnadsbidraget,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa skattereduktion för hemnäratjänster, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa den offentliga sektornsmonopolställning inom kvinnodominerade sektorer iförvärvslivet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskattesystemets effekter vad gällerbidragsberoende, 411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att främja kvinnors företagande,512. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrationspolitiken,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvinnors särskilda behov skalluppmärksammas bättre inom sjukvården,414. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återinförande av en vårdgaranti,415. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvotering.Stockholm den 22 oktober 1998Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()1 Yrkandena 2-4 hänvisade till UbU.2 Yrkandena 6, 7 och 12 hänvisade till SfU.3 Yrkande 8 hänvisat till SkU.4 Yrkandena 10, 13 och 14 hänvisade till SoU.5 Yrkande 11 hänvisat till NU.