ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ub244 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub244av och ()Studiemöjligheter för ensamstående föräldrarDet livslånga lärandet har kommit för att stanna. Vi kan nusäga att vi har gått in i kunskapssamhället. Ett samhälle därdet förutsätts att alla ska ta del av och att alla ska vara aktivtsökande efter kunskap, såväl gamla som unga. Alla personerhar olika förutsättningar att ta till sig kunskap, därför måstestudievägarna vara många.Ett hinder för vuxna är de ekonomiska möjligheterna att studera. Vilkenform av bidrag finns att tillgå ? Familjeförsörjare får tänkabåde en och två gånger innan de börjar studera, i all fall . Ensamstående familjeförsörjare får tänka ett par varv till.Ett annat hinder är takten i utbildningen. Många bedömer att den är alltförhård och att man inte "hänger med" i att sköta studierna på det sätt man vill.Ensamstående föräldrar har oftast inte tid till grupparbeten ellerlånga läxläsningar på kvällarna.Denna grupp borde det tas större hänsyn till. ordnas orienterings-kurser och ABF-skolor med en annan studieteknik och ett annat tempo, tillexemel de så kallade ABF-skolorna för ensamma mammor. Detta initiativborde tas efter av fler utbildningsanordnare. Komvux borde följa efter ocherbjuda individanpassade utbildningar med lägre studietakt och anpassadekursplaner som alternativ till den reguljära utbildningen. Detta skulle fåmånga fler att våga studera. Det är också ett led i vår jämställdhetssträvan attalla ska kunna vara med och få del av det livslånga lärandet, ävenensamstående föräldrar med små barn, vilka oftast är kvinnor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmärksamma ensamstående föräldrars möjligheter attstudera och erbjudas mer individuellt anpassade kursplaner.Stockholm den 28 oktober 1998Christina ()()
mot · GM02Ub245 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub245av m.fl. (mp, fp)FörskoleverksamhetRädda Barnen lyfter i sitt valmanifest fram fråganom alla barns lika rätt till dagisplats. Det är mycket viktigt att detta sesjust som en rättighet för barnet och inte för föräldern. I det perspektivetframstår det som felaktigt att ett barn ska berövas sin plats i förskolan pågrund av att föräldern blir arbetslös, börjar studera eller är hemma medett mindre syskon.Förskolan förvarar inte barnen medan föräldrarna måste göra annat, iförskolan bedrivs en pedagogisk verksamhet. Att bryta kontinuiteten i ellerhelt avbryta denna verksamhet för barnet på grund av ändrade förhållanden iförälderns arbetssituation är förkastligt - det måste åtminstone finnas envalmöjlighet. Vi anser därför att alla barn i ska ha en rättighet attdelta i förskoleverksamhet, oberoende av om deras föräldrar arbetar, ärarbetslösa, studerar eller är hemma med mindre syskon.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla barn i skall ha rätt att delta i förskoleverksamhetoberoende av om deras föräldrar arbetar, är arbetslösa, studerar eller ärhemma med mindre syskon.Stockholm den 27 oktober 1998Matz ()()()()
mot · GM02Ub248 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub248av och ()Teckenspråk för föräldrarTeckenspråket är för familjer med döva/hörselskadade barnhelt avgörande för att ha en fullgod kommunikation bådeinom hemmet och i barnets närområde. Föräldrar, syskonoch övriga personer i barnets omgivning måste ges möjlighetatt lära sig teckenspråk eftersom det språket kommer att varadet döva barnets första språk.Teckenspråksutbildningen för föräldrar är en utbildning som inte är direktjämförbar med någon utbildning i teckenspråk, som finns inom det reguljärautbildningssystemet, och den har inte heller som mål att ge kvalifikation ochkompetens för vidare studier eller grund för en yrkesutövning. Utbildningenssyfte är att ge föräldrar till döva och hörselskadade barn förutsättningar attkommunicera med sina barn på liknande villkor som föräldrar till hörandebarn. Det övergripande syftet med utbildningen är att föräldrar skall kunnaanvända teckenspråk på ett funktionellt sätt i kontakten med sina barn och atti likhet med föräldrar till hörande barn främja barnens utveckling och ge demgod vård, god omsorg och ett bra stöd. Utbildningen bör starta så snabbt sommöjligt så att teckenspråket kan börja användas tidigt i hemmet.Teckenspråket kan man bäst utveckla i teckenspråkiga miljöer, vilket bl akan erbjudas vid några av våra folkhögskolor. Vi motionärer erfar att detidag råder delade meningar om hur folkhögskolorna ska ersättas för de kursersom bedrivs enligt TUFF- förordningen. Det lär ska råda delade meningarom dessa kurser skall betraktas som ordinarie kursverksamhet eller somuppdragsutbildning. Betraktas de som uppdragsutbildning innebär det enmerkostnad, vilket i förlängningen kan innebära att utbildningen inte blirtillgänglig för alla föräldrar, så som det var tänkt.Vi anser därför att det är viktigt att regeringen uppmärksammar problemetoch anvisar en lösning som innebär att omfattningen på utbildningarna iteckenspråk för föräldrar inte äventyras.Föräldrar som behöver teckenspråk är en heterogen grupp, bland annatmed tanke på utbildningsbakgrund, studievana, personlighet och förmåga attlära sig det nya språket. Det är därför angeläget att det finns en öppenhet ochflexibilitet i systemet som möjliggör kunskapsinhämtning i olika takt, ochrepetition måste vara möjlig. Frågan är om omfattningen av utbildningen,som föreslås och är en påbyggnad på den introduktionsom genomförs i regi av landstingens habiliteringsverksamhet, är tillräckligtomfattande.Motionärerna föreslår att en kontinuerlig uppföljning och utvärdering görsi syfte att se hur utbildningens omfattning och utveckling av olikapedagogiska metoder, organisationsformer och läromedel överensstämmermed de mål som fastställts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av uppföljning och utvärdering avteckenspråksutbildning för föräldrar.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02Ub251 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub251av och ()Körkortsutbildning i gymnasieskolanEn självklarhet i dagens utbildningssystem är att samhället ansvarar förutbildning vilken i sin tur leder till produktivt arbete inom snart sagtvarje tänkbart område av samhällslivet. Ett av de få områden som ännuinte generellt är inordnat i det gemensamma, offentliga ansvaret är dockkörkortsutbildningen. Vid de flesta gymnasieskolor kan eleverna lära siggrunderna i såväl tillverkning som reparation av bilar och de flesta andrafordon. Dock finns ingen generell möjlighet att lära sig att framförafordonen.Att ha ett körkort innebär en oerhörd frihet; att ha möjligheten att sätta sigi en bil och åka vart man vill. Men att ha körkort är också i allt högre grad ennödvändighet för att till exempel få arbete. Denna frihet, och möjligheten tilldenna nödvändighet, är långtifrån förunnad alla. Delvis på grund avkörskolornas höga avgifter. Kostnaden för att skaffa ett körkort kan snabbtrusa upp i mer än . Då de flesta som skaffar körkort ännusaknar egen inkomst, gäller det i många fall att ha föräldrar som kan betaladetta. Körkortsutbildning är i hög utsträckning en privatekonomiskfråga.Försök pågår med trafikutbildning inom gymnasieskolans ram. Eleverinom fordonsprogrammet får både teoriundervisning och körlektioner. Påflera håll förekommer teoriundervisning inom det individuella valets ram.Här bör arbetet intensifieras, för att vi skall kunna erbjuda allaelever i gymnasieskolan teoretiska och praktiska kunskaper, tillräckligt föratt klara körkortsprov samt uppkörning. Denna trafikutbildning torde kunnaingå som en del i kursplanen för samtliga program i gymnasieskolan.Kostnaderna för genomförandet över hela landet torde finansieras inomramen för de statliga bidragen till kommunerna. Det är ur jämlikhets-perspektiv av stor vikt att alla bereds möjlighet att kunna tillgodogöra sigkörkortsutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överföra körkortsutbildning till gymnaiseskolan.Stockholm den 24 oktober 1998Lena ()()
mot · GM02Ub254 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub254av ()Slutbetyg från grundskolanFrån har elever, som slutar och intehar godkända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik, inte behörighet tillgymnasieskolans nationella och specialutformade program.Många kommuner erbjuder eleverna att läsa grundskoleämnen inom ramenför det individuella programmet. Vid ansökan till gymnasieskolans nationellaoch specialutformade program räknas emellertid inte betygen i dessa ämnenmed i urvalet. Urvalet görs på elevens slutbetyg (gymnasieförordningen6 kap. 1-4 §§).I departementsskrivelsen Ds 1998:27, PRIV - en ny väg till ett nationelltprogram, föreslås att eleverna skall kunna läsa in de betyg de saknar frångrundskolan och tillgodoräkna sig vid ansökan till gymnasieskolan. Det ärmin mening att man bör gå ett steg längre och ge möjlighet till ett nyttslutbetyg.Efter många års arbete med barn och ungdomar i skolan är det minerfarenhet att det bakom elevers låga och ofullständiga betyg i grundskolanofta finns orsaker som barnen inte själva kunnat påverka.För att öka elevernas motivation att förbättra sina kunskaper, är det av storbetydelse att de kan få tillgodoräkna sig betygen och även få möjlighet till ettnytt slutbetyg om de så önskar. Det är olyckligt att ungdomar som av olikaskäl inte har kunnat tillgodogöra sig utbildningen i , möts avonödiga hinder när de försöker "komma igen".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten till ett nytt slutbetyg från grundskolan.Stockholm den 28 oktober 1998Marianne ()
mot · GM02Ub256 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub256av m.fl. (s, m, v, kd, c, fp, mp)Romska barn och skolförberedelseI bor omkring 20 000 romer. De har högrebarnadödlighet än många andra minoritets- ochinvandrargrupper. De har kortare livslängd, högre siffror iolycksstatistiken, lägre levnadsstandard och lägreutbildningsnivå.Den svenska skolan innebär tyvärr inte en trygg arbetsmiljö för romskabarn. De känner sig förnedrade och diskriminerade och har ofta svårt att följamed i skolarbetet, bland annat på grund av att den romska kulturen bygger påmuntlig tradition och den svenska skolan främst är inriktad på skriftligaprestationer. Många elever hoppar av skolan eller går ut med ofullständigabetyg.En arbetsgrupp inom det tidigare arbetar sedan 1996med att ta fram förslag till insatser för att främja romernas situation i detsvenska samhället. 1997 presenterade gruppen skriften (Ds 1997:49). I denna skrift behandlades blandannat skolsituationen för romska elever.Regeringen har uppdragit åt att "undersöka hur skol-situationen kan förbättras för romska elever samt följa och utvärdera kom-munernas insatser för dem. skall därvid överväga om kom-munerna skall åläggas att redovisa planer för hur romska elevers skolnärvarooch utveckling kan gynnas. Uppdraget skall redovisas 28 februari 1999.Rädda Barnen har också gjort en kartläggning av de romska barnenssituation i och . Den visar att det finns flera åtgärder som kanbidra till att trygga de romska barnens uppväxt och förbättra deraslevnadsvillkor. Det är viktigt att stödja hela den romska familjen och arbetetbör göras tillsammans med romer.De flesta romska barn står helt utanför den reguljära barnomsorgenoch går miste om den sociala och skolförberedande träning som ges här. Denutredning som gör bör därför kompletteras med en undersökningav hur barnomsorg och skolbarnomsorg skall kunna göras mer tillgänglig förde romska barnen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av barnomsorg och skolbarnsomsorg för romska barn.Stockholm den 28 oktober 1998Margareta ()()()()()()()
mot · GM02Ub259 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub259av ()Körkortsutbildning på gymnasietDet är knappast en överdrift att hävda att morgondagens medborgare i änhögre grad än dagens bör ha körkort. Körkort och trafikkunskaper ärnågot av ett obligatorium. För många anställningar fordraskörkortsinnehav. Få torde för övrigt kunna känna sig säkra på att underhela sin levnad ha arbetsuppgifter som kan utföras utan körkort. Mångahar sin bostad så belägen att kollektiva trafikmedel helt sonika inte stårtill buds.Trafikkunskap är odiskutabelt något som alla behöver tillägna sig eller bliundervisade om i vårt moderna samhälle. Även den som beslutat sig för attinte ta körkort bör, såvitt jag förstår, känna till trafikbestämmelser dels förattkunna komplettera förares uppmärksamhet, dels för att själv i gatuvimletkunna agera på ett sätt som medverkar till att öka trafiksäkerheten generellt.Kostnaderna för trafikskador, och de omätliga tragedier som trafikolyckormedför, visar entydigt att inga ansträngningar för att skärpa och förbättratrafiksäkerheten bör sparas.För fattade beslutet att 16-åringar har rätt attbörja övningsköra. Därmed aktualiserades, mer än tidigare, trafikfrågor ochkörkort bland gymnasieelever.Det är allom bekant att vissa elever - inte få - svårligen engageras iskolverksamheten. Jag föreställer mig att skolans anseende och förmåga attattrahera skulle öka väsentligt i vissa elevkretsar, om skolan erbjöd denteoretiska undervisning och den examination som krävs för att man ska ägarätt att, som det heter, "köra upp".Jag påstår självfallet inte att den teoretiska delen av körkortsutbildningenska knytas till gymnasiet för att skapa angelägen motivation för skolarbete,men jag dristar mig att tro, som det numera tydligen kan uttryckas, att detinte vore fel med en sådan bieffekt.I årskurs nio erbjuds elever att ta jägarexamen. För de elever som hyserdetta intresse uppfattas denna möjlighet som synnerligen positiv. Det bör f.ö.påtalas att elever som undervisas för jägarexamen får en gedigen kunskap omfauna och flora över huvud. Kanske kan man se en viss parallell, om manjämför möjligheten eller erbjudandet att ta jägarexamen med det för ofantligtmånga fler angelägna, att inhämta teoretisk kunskap för körkort.Även för elever, för vilka "uppkörningen" inte är aktuell, och för deenstaka för vilka den måhända aldrig blir aktuell bör de åsyftade teoretiskakunskaperna vara betydelsefulla.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten för elever att inom gymnasieskolan få genomgåteoridelen av körkortsutbildningen.Stockholm den 28 oktober 1998Jan ()
mot · GM02Ub260 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub260av ()BarnomsorgenEtt växande problem för barnfamiljer som arbetar inomserviceyrken är att öppettiderna tenderar att bli allt längreinom dessa branscher. Det gäller framför allt detaljhandeln,vården och hotell- och restaurangbranschen. Denkommunala barnomsorgen stänger ofta i samband medkontorstiden 18.00, vilket innebär att föräldrar som hararbetstider i praktiken inte får tillgång tillbarnomsorg. Problemet finns även för helgarbetandesmåbarnsföräldrar.Barnomsorgen skall vara till för alla. Det borde därför finnas möjlighet förkvälls- och helgarbetande föräldrar att erhålla barnomsorg. Det är främst enfråga om rättvisa. Men det finns också andra goda skäl för detta.För det första skulle könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn ellereventuellt är potentiella mödrar minska. Arbetsgivarna inom dessa områdenär avvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårtatt arbeta på obekväma tider när de får barn. Det kan vara en förklaring tillatt arbetslösheten är störst just hos unga kvinnor.För det andra skulle det göra det möjligt för småbarnsföräldrar att stå tillarbetsmarknadens förfogande. När sysselsättningen nu tenderar att öka skulleett större arbetsutbud innebära mindre risk för flaskhalsar och därmed mindrerisk för inflationstryck.För det tredje skulle det vara möjligt för småbarnsföräldrar att själva ökasina inkomster eftersom de högsta lönerna finns just ochhelger. är de redan hårt ansträngda barnfamiljerna närmast utestängdafrån denna möjlighet. Det gäller främst den mest utsatta gruppen - ensam-stående föräldrar utan någon tillgång till lösningar bland släkt och vänner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att göra barnomsorgen tillgänglig för alla - även fördem som arbetar och helger.Stockholm den 27 oktober 1998Lena ()
mot · GM02Ub262 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub262av m.fl. (s)Elevutvärdering av lärare1998 års Ungdomsparlament engagerade mer än 28 000gymnasieelever från de tre Smålandslänen och . Trotsgeografiska avstånd kunde flera viktiga beslut tasgemensamt, med hjälp av Internet.Demokratifrågor och medbestämmande för ungdomar var ämnen som stodi centrum för flera av sakdebatterna. Det framgår också tydligt av det Ung-domspolitiska program för län, som blev ett värdefullt konkretresultat av Ungdomsparlament.Ungdomsparlamentet beslutade att det nu får vara stopp på besparingarinom skolan. De beslutande ungdomarna konstaterade att det är mångaelevers vardag att vistas i dåliga arbetsmiljöer, att flera skolor har problemmed bl a bullrande fläktsystem, dålig luft, väldigt stora klasser, slitna möblermed mera. Parlamentet slog fast att ungdomar i skolan, på samma sätt somvuxna i arbetslivet, har rätt att kräva en dräglig miljö att arbeta i.Inom skolans område formade Ungdomsparlamentet ett antal konkretakrav, två av dem ser jag som särskilt angeläget att uttalar sitt stödför.1. Elevinflytandet måste stärkas i landets gymnasieskolor. Det råder storaskillnader i landet. I kommun har elever givits direkt makt övergymnasieskolans styre, på andra håll har ingenting hänt.Det är av stor betydelse att eleverna i skolan är med och påverkar denarbetsplats som skolan utgör. Därför bör uttala att regeringen skallsäkerställa att landets samtliga gymnasieskolor arbetar fram långsiktiga ochkonkreta planer för utvecklat elevinflytande.2. Lärarnas roll och uppdrag måste utvecklas. Ungdomsparlamentet slårfast att alla elever ska ha lärare som använder sig av modernaundervisningsmetoder. Elever ska ha möjlighet att på ett konstruktivt ochkonkret sätt kunna visa vad de tycker om sina lärare och lärarnasundervisningsmetoder. Genom en riktig metod för denna utvärdering fårlärarna värdefulla besked och därmed möjlighet att förändra och förbättra sinundervisning och på sätt kunna utveckla sina undervisningsmetoder. I sittlänsprogram menar ungdomarna att många elever avstår från att kritisera sinalärare, av rädsla för att det ska få konsekvenser på betyget. Denna rädslaskulle försvinna om eleven slapp stå ensam gentemot läraren ochskolledningen.Av programmet framgår också att parlamentets ledamöter anser att degenerellt sett har mycket bra lärare. "...tänk så många höga betyg som skullekunna pigga upp en sliten lärare", skriver man.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta metoder ochregelverk för en fungerande och konstruktiv elevutvärdering av lärare.Stockholm den 28 oktober 1998Håkan Juholt (s)()()()
mot · GM02Ub264 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub264av m.fl. (s, m, v, kd, c, fp, mp)Barnomsorg för barn till arbetslösaMånga kommuner drar in barnomsorgen till de arbetslösa,helt eller delvis, direkt eller . Det innebärstora förändringar i barnens vardag och gör det svårare förföräldrarna att ta de eventuella jobb de blir erbjudna.Barn till föräldrar som är arbetslösa kan inte kräva dagisplats. Det ärinnebörden av en dom i kammarrätten i den 11 september 1997.Domen fastslås i Regeringsrättens underrättelse somsäger nej till ytterligare prövning.Enligt låter bara 160 av 288 kommuner ett barn behålla sinplats i barnomsorgen om den ena av föräldrarna blir arbetslös. De flesta avdessa kommuner har emellertid begränsningar för barn till arbetslösa,exempelvis att barnen får vara i barnomsorgen. Endast 40kommuner låter barnen behålla platsen i barnomsorgen som vanligt, oavsettom föräldrarna har jobb eller inte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla barn som bor i skall ha rätt till en plats ibarnomsorgen, oavsett om föräldrarna arbetar eller blivit arbetslösa.Stockholm den 28 oktober 1998Margareta ()()()()()()()
mot · GM02Ub265 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub265av m.fl. (s)TeckenspråkEtt barn är tryggt i en miljö där det förstår vadsom händer, kan delta i det sociala samspelet och få enidentitet. Ett barn måste förstå och bli förstått.Förutsättningen för detta är ett fungerande språk och enfungerande kommunikation. För döva, gravt hörselskadadeoch många dövblinda barn ställer detta krav påtvåspråkighet.Teckenspråket är deras eget språk och svenska deras andraspråk. Dövabarn behöver båda språken. Därför är det en självklarhet att döva ochmånga hörselskadade barn får sin undervisning på teckenspråk, men debehöver också kunna kommunicera med sina hörande kamrater på fritiden.Sedan några år tillbaka är det möjligt för hörande elever på grundskolanshögstadium att välja teckenspråk som alternativ till B-språk,tyska, franska och spanska. Även i gymnasieskolan kan hörande elever väljateckenspråk som C-språk.Intresset är stort, men antalet teckenspråkslärare räcker inte. Många somundervisar har inte adekvat utbildning. Dessutom pågår enöversyn av vilken utbildning och kompetens som teckenspråkslärare skall haför att tillmötesgå olika målgruppers behov av att lära sig detta språk.Det är mycket angeläget att tillmötesgå hörande elevers önskan att lära sigteckenspråk. Det skulle bidra till förbättrade möjligheter för hörande ochdöva barn att kommunicera med varandra och hörande elever skulle på detsättet kanske bli intresserade av att utbilda sig vidare tillexempelvis dövlärare eller teckenspråkstolk. Inom båda dessa yrken ärrekryteringsbehovet stort.En ökad satsning på dels utbildning av teckenspråkslärare, delskompletterande utbildning av obehöriga lärare är önskvärt, inte minst medtanke på yngre elevers intresse. Med fler utbildade lärare skulle det varamöjligt att låta elever lära sig teckenspråk redan tidigt i . Ju flerhörande elever som kan teckenspråk desto jämlikare kan döva och hörandebarn umgås på fritiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka möjligheterna för hörande elever att lära sig teckenspråk.Stockholm den 28 oktober 1998Agneta Brendt (s)Elisebeht ()()()()()()()