mot · GM02So304 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So304av ()Psykologisk kompetens som en resurs i primärvårdenFör att kunna uppfylla intentionerna bakom hälso- ochsjukvårdslagen om en god hälsa åt alla och helhetssyn ivården måste sjukvården utveckla ett arbetssätt där inteenbart den medicinskt-biologiska kompetensen tas till vara.Den psykologiska kompetensen behöver väga tungt om enhelhetssyn på människan ska vara möjlig.Problem som relaterar sig till beteende eller livsstil är det särskilt viktigtatt söka bemästra för att lyckas med prevention av sjukdom samt förhälsofostran och hälsobefrämjande åtgärder. Vid vårdcentralerna behövs enutbyggnad av t ex ungdomsmottagning, alkoholmottagning, rökavvänjnings-klinik och mottagning för andra livsstilsproblem, som erfordrar psykologiskkompetens utöver den som läkare och övrig medicinskt skolad personal kanförväntas besitta.I WHO:s regionala hälsostrategier , betonas att sociala och psykologiska problem bidrar tillohälsa i befolkningen och att primärvården behöver ha personal medprofessionell kunskap om sociala och psykologiska faktorer och deras in-verkan på de vårdsökandes hälsotillstånd.Internationella undersökningar om hälsoproblemen i befolkningen harvisat att av alla som sökt läkarkontakt inom primär-vården i själva verket har psykiska besvär. Enbart hälften får en riktigdiagnos eller behandling. I har uppskattats att av demsom söker primärvården har psykiska eller psykosomatiska åkommor.Systematiserad samverkan mellan olika kompetenser - som medicinsk ochpsykologisk - är, sett ur både patientens och samhällets perspektiv, det mesteffektiva. Redan i primärvården måste patienten träffa på rätt kompetens.Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftas fram som något mycketangeläget. Inom primärvården behärskas inte dessa metoder.Genom ett sådant system skulle med största sannolikhet patienter redanfrån början komma rätt i vårdkedjan som minskat lidande uppnåsför den enskilde patienten. Problem med läkemedelsberoende kan antasminska och en avlastning för psykiatrin kan uppnås.Som enda nordiska land har regelmässigt inrättat tjänster förpsykologer och socialarbetare inom primärvården. Därmed har man delsanpassat sig till den internationella uppfattningen i frågan, dels fått enlösning som förefaller ge såväl ekonomiska vinster som vårdeffek-tivitetsvinster. Dagens primärvård skall utgöra basen för förebyggande,diagnostiserande, behandlande och rehabiliterande insatser. En nödvändigförutsättning för att detta skall uppnås är att psykologer utgör en likanaturligresurs inom primärvården som inom psykiatrin. Detta kan ske dels viaanställningar men också till en väsentlig del via anlitande av privat-praktiserande psykologer.Idag bedrivs hos några landsting och kommunala sjukvårdshuvudmänförsök med psykologisk kompetens i primärvården, t.ex. i länslandsting, , , Stockholmsläns landsting, , ,m.fl. Försöken följs upp och en systematisk utvärderingbörjar komma till stånd med uppvisande av positiva resultat.Ett problem är dock att dessa försök ofta genomförs i form av kortatidsbegränsade projekt så att man därigenom enbart ser de kortsiktigaeffekterna för såväl verksamhet som individ. För att studera långsiktigaeffekter måste medel tillföras så verksamheten får fortgå under lång tid.Delegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- ochsjukvård (SOU 1997:179) har i sitt slutbetänkande lagt förslag som skullemöjliggöra att bl a primärvårdens patienter skulle få ökad tillgång tillpsykologisk kompetens i form av privatpraktiker. Förutom detta behöverdessutom en betydande utbyggnad av antalet anställda psykologer ske inomprimärvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att tillskapa nödvändiga resurser för att psykologiskkompetens skall kunna bli en obligatorisk resurs - och en självklar tillgångför patienten - i primärvården.Stockholm den 26 oktober 1998Chatrine ()