ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02K219 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K219av ()Information om kommunismenBehovet av informationsinsatser om förintelsen resulterade ien skrift från med titeln . I hölls en värdig ochgripande manifestation mot nazismen. Det är ytterst viktigtatt information om nazismen sprids så att ideologin aldrigmer får fotfäste.Dessvärre finns en annan med nazismen likvärdigt grym ideologi -kommunismen. Om den ideologins kränkningar överallt av demokrati ochmänskliga fri- och rättigheter, om havererad ekonomi och förstörd miljö bördet också berättas. Regeringen borde ta initiativ till en omfattande nationellinformationsinsats om kommunismens illdåd.Trots att kommunismens illdåd dokumenterats är många oinformerade omatt ideologin i praktiken är lika grym som nazismen. "I vår kamp om makten får vi inte hejdas av några principer. Vi bör varaberedda till vilka trick, olagliga metoder och lögner som helst. Om vi förkommunismens skull är tvungna att utrota nio tiondelar av befolkningen, fårvi inte vika tillbaka för detta offer. "Citatet ovan är av vars porträtt i valrörelsen 1998uppmanade sina partiavdelningar att plocka ner - om det misstänktes attmedierna skulle dyka upp.Vad gäller kommunism har medierna inte fullgjort sin uppgift. Det påstås,rätt eller fel, att mediernas "snälla" behandling av kommunister i Sverigeberor på att många journalister tidigare vurmat för kommunismen. f.d. kommunist gör avbön, räcker ett ursäktande ord och omedelbarterhålls medial förlåtelse. Politiker som lovordat , , , ,m.fl. behöver endast säga - jag visste inget - och inga medialaögonbryn höjs.Då föll ändrade kommunistpartier namn och kallar sig nuoftast för vänsterpartier och ibland t.o.m. socialdemokrater. Vänsterpartiet-Kommunisterna () antog 1990 namnet då man förmod-ligen skämdes för sin historia.Vad gäller kopplingar till öststatskommunismen kan som ett exempelnämnas att (innan kollapsade) sändedåvarande VPK hyllningstelegram till kommunistregimen i (DDR) och gratulerade till "det framgångsrika socialistiska bygget." Var detBerlinmuren som avsågs?IB, en socialdemokratisk åsiktspolis (uppbyggd på samma sätt som ikommunistländer), registrerade för inte så länge sedan VPK-sympatisörer.De ansågs vara säkerhetsrisker. Baserat på valutgången den 20 september1998, anser regeringen att s.k. f.d. kommunister till fullo demokratisktrehabiliterats?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell informationsinsats om kommunismens illdåd.Stockholm den 21 oktober 1998Sten ()
mot · GM02K220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K220av m.fl. (m)kontrollmaktEnligt regeringsformen är regeringen ansvarig införriksdagen. De möjligheter som öppnas i RF 12:5 och iriksdagsordningen för ledamöter att riktainterpellationer och frågor till ett statsråd angående dennestjänsteutövning är ett viktigt inslag i riksdagenskontrollmakt.Mot denna bakgrund är det inte en godtagbar ordning att det inte finnsnågot krav på att statsråden besvarar väckta interpellationer. Det lämnasutrymme för det enskilda statsrådet att själv avgöra huruvida eninterpellation skall besvaras eller inte. Särskilt mot slutet av ett riksdagsårförekommer det i oacceptabel omfattning att interpellationer får förfallaunder åberopande av "arbetsanhopning". Det är svårt att helt frigöra sig frånintrycket att det särskilt är sådana interpellationer som kan vara politisktbesvärande att ta en offentlig debatt om som regeringen låter förfalla.Regeringsformen slår fast att all makt utgår från folket. Det är ettanständighetskrav att statsråden respekterar detta, bl.a. genom att besvarainterpellationer från de valda ombuden för folk. En annan sak är attdet i undantagsfall kan vara omöjligt att göra det inom stipulerad tid.Huvudregeln bör vara att alla interpellationer och frågor skall besvaras.Undantag härifrån skall endast kunna ske om det till exempel av hänsyn tillförhållandet till främmande makt finns synnerliga skäl att inte svara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avregeringsformen och riksdagsordningen att det blir obligatoriskt förstatsråden att besvara interpellationer som talmannen eller harmedgivit får väckas såvitt inte synnerliga skäl föreligger häremot.Stockholm den 22 oktober 1998Christel ()()()()
mot · GM02K226 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K226av och ()Val på vårenCenterpartiet verkar för en ökad decentralisering, ökatengagemang och lokala initiativ. Införande av skilda valårför nationella respektive regionala samt lokala val ärframförallt en demokrati- och decentraliseringsreform. Detnationella valet hämmar ofta de regionala och kommunalavalen. Skilda valår är inte i sig en garant för en bättrefungerande demokrati, men de ger möjlighet till ett ökatengagemang för de olika valen och ökade möjligheter tilllokala initiativ.Den nya budgetordningen, med kalenderår som budgetår, där budget-propositionen läggs innebär en olycklig kollision mellan budget-arbetet och valrörelsen de år det är val. Problemen med detta är vi nu allamedvetna om.Enligt riksdagsordningen skall regeringen lämna budgetpropositionen tillriksdagen . Valår behöver inte regeringen lämnabudgetpropositionen till förrän efter riksmötetsöppnande.Riksmötet skall enligt regeringsformen normalt öppnas på femtonde dagenefter valdagen. Skulle det sedan bli regeringsskifte, vilket händer med jämnamellanrum, skall budgeten avlämnas efter det att en nyregering har tillträtt. Med val som , och med ettregeringsskifte som sker på snabbast möjliga sätt, innebär detta att budgetenmåste lämnas senast den 18 eller . Detta är närmast en omöjlighet,även för personer med regeringserfarenhet.I det fall då regeringsfrågan är mer komplicerad och talmannenssonderingar med partiledarna drar ut finns det ett stupstocksdatum.Budgeten måste under alla förhållanden läggas och iså fall av en expeditionsministär och med ekonomiskt kaos som omedelbarföljd.Att problemet som beskrivits ovan är en realitet är naturligtvis ingenöverraskning. Från de icke-socialistiska partiernas sida förespråkades idiskussion som föregick den fyraåriga mandatperioden en övergång tillvårval. Detta motsatte sig Socialdemokraterna bestämt. För att få igenom denlängre mandatperioden tvingades de fyra partierna kompromissa.Socialdemokraternas farhågor för minskat valdeltagande är svåraatt förstå. Många goda skäl talar för vårval. Ett val i nära anslutning till attriksdagen avslutar sitt arbete för våren kan, förutom att problemen medbudgetarbetet undanröjs, innebära ett bättre sammanhang mellan riksdags-arbetet och valrörelsen.Under sommaren före ett val, när inte är samlad, är regeringensmöjligheter att agera begränsade. Framför allt i tider när det råder ekonomiskoro är detta ett problem. Detta är ytterligare skäl som talar för att tidenmellan att "upplöses" till en nyvald riksdag tillträder bör vara såkort som möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårval.Stockholm den 21 oktober 1998Gunnel (c)()
mot · GM02K227 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K227av Per m.fl. (mp)Skilda valdagar m.m.Skilda valdagarOrdinarie val till förrättas enligt 3 kap. 3 §regeringsformen . I riksdagsordningen (1 kap. 1§) föreskrivs att sådana val hålls . Närmarebestämmelser om tidpunkten finns i vallagen.Vid de allmänna valen dominerar riksdagsvalet helt över bådelandstingsvalen och kommunalvalen. Detta innebär, enligt degrönas uppfattning, stora negativa effekter för den kommunala demokratin.Lokala frågor blir ofta inte avgörande för lokala val.Kommunens roll i samhället har ökat väsentligt under de senasteårtiondena, t.ex. när det gäller skolan, , barnomsorgen, hem-sjukvården, natur- och stadsmiljön och infrastrukturen. Flertalet medborgarebetalar bara inkomstskatt till landsting och kommuner.Mot denna bakgrund är det svårt att se varför riksdagspolitikerna och derikspolitiska frågorna skall få dominera den allmänna debatten införvaldagen. För att förstärka och fördjupa det demokratiska styrelseskicket ärdet avgörande, enligt vår uppfattning, att människor i betydligt störreutsträckning deltar i beslutsprocessen och tar ansvar för det gemensamma.Detta gäller inte minst kommunalvalen. De viktiga lokala frågorna måste gesstörre tyngd, och vi anser att ett steg på en sådan väg är att skiljakommunalvalen från riksdagsvalen.Flytta valdagen till vårenMed facit i hand kan vi nu konstatera att det föreligger vissaproblem med att valrörelsen sammanfaller medbudgetarbetet. Än värre skulle det ha blivit vid ettregeringsskifte. Den tillträdande regeringen skulle då iprincip tvingats överta tidigare regerings budget under detförsta året vid makten. Med ett val eller juni får entillträdande regering däremot rimlig tid på sig att organiserasitt arbete och slutföra beredningen av budgetpropositionen.Vi föreslår därför att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om att val till hålls separat frånbudgetberedningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagenatt skilda valdagar införs,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagenatt val till hålls på våren.Stockholm den 19 oktober 1998Per ()()()()()
mot · GM02K228 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K228av m.fl. (mp)Hets mot homo- och bisexuellaDe nazistiska och fascistiska grupperingarna är ett växandeproblem i . Nazisters angrepp på grupper ochenskilda människor som uppfattas som främmande elleroönskade är ett hot mot det öppna samhället och motdemokratin som system.Nazister bedriver en ideologiskt motiverad hatpropaganda mot vissagrupper i samhället. Dessa grupper är judar och andra religiösa minoriteter,invandrare, färgade och homo- och bisexuella. För att motverka dennapropaganda finns i tryckfrihetsförordningen (7 kap. 4 § 11) ett förbud mothets mot folkgrupp. Lagrummet ger dock inget skydd för homo- ochbisexuella.Det är alltså fullt lagligt att i dagens sprida hatskrifter därhomosexuella som grupp utpekas som ett avskum utan människovärde, somohyra som borde sopas bort från jordens yta. Det allra mest skrämmande äratt dessa hatskrifter också fungerar som en psykologisk förberedelse för våld.Enligt en studie av kriminologen , som på Folkhälsoinstitutetsuppdrag kartlagt den riktade brottsligheten mot homosexuella, har 23 procentav homosexuella kvinnor och män utsatts för brott på grund av sinsexuella läggning. Det rör sig om allt från trakasserier och hånfulla tillmälentill misshandel och mord.Den grova brottsligheten mot homosexuella har ofta ideologiska förtecken.Sedan 1980-talets mitt har nazister begått ett antal mord på homosexuella.Genom sina dåd vinner gärningsmännen hjältestatus inom naziströrelsen. Iflera fall har polisen funnit antihomosexuella propagandaskrifter hemma hosde personer som dödat homosexuella.Vi kan inte acceptera att lagen ger ett otillräckligt skydd åt de grupper somutsätts för systematisk hatpropaganda. Bestämmelsen om hets mot folkgruppmåste ändras så att åtal kan väckas även mot nazistiska hatskrifter mothomo- och bisexuella. En lagändring innebär även en viktig signal om attsamhället försvarar allas människovärde och inte godtar propaganda somförnekar vissa människor rätten att leva på grund av deras förmåga tillkärlek.Den av regeringen tillsatta utredningen som har till uppgift att undersökabl.a. denna fråga bör få i uppdrag att skyndsamt avge ett förslag till ändringav tryckfrihetsförordningen och för att ge homo- och bisexuellaskydd av bestämmelsen om hets mot folkgrupp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring itryckfrihetsförordningen och att homo- och bisexuellaomfattas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp.Stockholm den 21 oktober 1998Yvonne Ruwaida (mp)()()
mot · GM02K230 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K230av ()YttrandefrihetenFN:s artiklar om mänskliga fri- och rättigheter garanterar,oavsett åsikt, yttrandefrihet för alla. Artiklarna skrevs avandra världskrigets segermakter (inklusive Sovjetunionendär de förvisso aldrig tillämpades) i syfte att hindrauppkomsten av de totalitära ideologier som orsakade kriget.Beklagligt är att inte helt lever upp till nämndaartiklar.FN:s artiklar innehåller ett moment 22 som i ett demokratiskt styrelseskickaldrig kan undvikas. Artiklarna ger nämligen yttrandefrihet även för före-språkare av de ideologier man avsåg bekämpa. Så måste det vara i enutvecklad demokrati. Tyvärr uppfyller inte det kriteriet.För sedan fälldes vid domstol en doktorand i därför att denneinitierat ett föredrag vid stadens universitet om nazismen av en nazist. Ävennazisten dömdes.Nuvarande lagstiftning innebär i praktiken, som i Umeåfallet, att destudenter som bevistade ovan nämnda föreläsning förklarades icke kompe-tenta att självständigt sortera bort och ta ställning till nazistiska budskap.Domslutet är generande för som demokrati och vittnar om attsamhället inte tilltror medborgarna förmåga till eget ställningstagande. Enligtuppgift i medierna har vid representanter för Nordkoreasambassad tillåtits föreläsa utan att detta orsakat reaktioner.Att nazismen skall bekämpas är förhoppningsvis de flesta medvetna omoch det påståendet ifrågasätter få. Däremot är det förvånansvärt att kommu-nismen mot bakgrund av lagstiftningen tillåts agera utan inskränkningar trotsatt i den ideologins namn har fler brott mot mänskligheten begåtts jämförtmed nazismen.I ett demokratiskt samhälle som tyvärr fullt ut inte är skall allaåsikter, även de mest extrema, tillåtas framföras. Det måste vara upp till varjemedborgare att värdera budskapens bärighet. Yttrandefriheten får aldrigbaseras på trender eller politikers tyckande då gränsdragningar mellanacceptabelt och inte acceptabelt aldrig får göras.Lagstiftningen bör ändras i så måtto att om mänskliga fri- ochrättigheter avseende åsikt- och yttrandefrihet till fullo levs upp till. Allaskallha rätt att propagera för sin åsikt. Således bör såväl kommunister somnazister erhålla möjlighet att framföra sina ideologier utan att riskera blidömda av domstol för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att yttrandefrihet bör garanteras åt alla.Stockholm den 15 oktober 1998Sten ()
mot · GM02K232 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K232av ()på valsedelIntegritet är viktigt att slå vakt om. Ett funktionshinder, somen synskada, innebär att en synskadad måste ha hjälp vidolika situationer av en seende person.För att ge synskadade möjlighet att kunna vara ensamma i valbåset undertiden de går till val i en vallokal, bör valsedlar med de olika partiernas namnpå tas fram i punktskrift. Information inför valet finns i punktskrift, men intevalsedlar.Det skall vara en rättighet att kunna bevara den personliga integriteten. Jagvill därför föreslå att det inför nästkommande val tas fram valsedlar medpunktskrift, så att en synskadad kan välja ut det parti hon eller han vill och ienskildhet lägga valsedeln i kuvertet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att valsedlar med punktskrift bör tas fram till nästkommande val.Stockholm den 21 oktober 1998Barbro ()
mot · GM02K233 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K233av och ()Förbud mot bärande av mask vid demonstrationRätten att demonstrera för att ge uttryck för kritik, krav,protest, åsikt etc är en grundlagsfäst rättighet och börnaturligtvis så förbli fullt ut. Detta är en självklarhet. Vi skallvara rädda om och värna demonstrationsfriheten. Friamedborgare i ett demokratiskt samhälle skall öppet kunnamanifestera sina åsikter genom demonstrationer. Samtidigtskall samhällets medborgare kunna påräkna polisens skyddmot ev. våld, förstörelse och omfattande skadegörelse somidag tyvärr alltför ofta inträffar i samband meddemonstration.Enligt regeringsformens 2 kap. 1 § punkt 3 och 4 är varje medborgare till-försäkrad mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Demonstrationsfrihet defini-eras som frihet att anordna och delta i demonstration på allmän plats. Såmåste det naturligtvis vara i ett samhälle som vill värna om yttrandefrihetenoch vara fritt och demokratiskt.Demonstrationsfriheten missbrukas och utnyttjas ibland för andra syften änatt demonstrera och demokratiskt argumentera för vissa åsikter. Idagförekommer det bl.a. att demonstranter söker dölja sin identitet genom att viddemonstration bära stickade huvor, masker eller liknande. Detta strider mothela demonstrationsidén och försvårar på ett påtagligt sätt polisensmöjligheter att upprätthålla god ordning vid demonstration. Det förekommeratt demonstrationer, där demonstranter döljer sin identitet med hjälp avs.k. rånarhuva, urartar och övergår i kravaller och upplopp.Man kan på goda grunder misstänka att den som bär "rånarhuva" viddemonstration är ute i helt andra syften än att fredligt demonstrera för sinaåsikter. Varför skulle man annars vilja dölja sitt ansikte? Därför bördemonstrationstillstånd kunna förenas med villkor från polisens sida attdeltagarna uppträder öppet och utan maskering.Enligt regeringsformens 2 kap. 14 § får mötes- och demonstrationsfrihetenbegränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten ellerdemonstrationen eller till trafiken. Utan att regeringsformen lägger hinder ivägen kan polisen alltså vid tillståndsprövning för demonstrationange vissa begränsande regler och krav för att en demonstration skall fågenomföras. Det kan röra sådant som tid, plats, marschvägar etc, allt för attförebygga ett kravalliknande förlopp samt upprätthålla god ordning underdemonstrationen. Härvidlag bör även krav kunna ställas från polisens sida,där polisen så finner nödvändigt, att deltagarna skall uppträda utan sådanmaskering, som är till för att dölja de demonstrerandes identitet. Det börankomma på polisen att vid tillfällen det bedöms erforderligt göra dennabedömning vid tillståndsgivningen för demonstrationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbud mot att bära mask för ansiktet vid demonstration skallkunna påbjudas om polisen vid tillståndsgivningen för demostrationen såfinner lämpligt.Stockholm den 26 oktober 1998Karl-Göran Biörsmark (fp)()
mot · GM02K235 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K235av ()Statlig tvångsförvaltning av kommunerI ett antal kommuner som exempelvis , ochSollefteå har den kommunala verksamheten misskötts undermånga år. Den kommunala utdebiteringen är mycket hög.Kommunerna har finansierat betydande delar av sinverksamhet med lån. De kommunala bostadsbolagen ärskuldtyngda och kräver ekonomiska insatser frånkommuninvånarna i stort sett . Den sociala servicenundergrävs.Kommuner och även landsting med betalningssvårigheter och som saknarförmåga att sanera sin ekonomi bör ställas under någon form av tvångs-förvaltning.Förslaget om en tvångsförvaltning handlar ytterst om betydelsen av såväl denkommunala självstyrelsen som medborgarnas berättigade intresse av attkommunerna sköter sin ekonomi och därmed sina åligganden gentemotmedborgarna,konstaterade om den kommunala självstyrelsenoch grundlagen i ett betänkande . Kommitténsförslag har dock icke lett till några åtgärder från regeringenssida.I bedömningen av värdet av en självstyrelse måste frågan omden politiska ledningens i kommunen förmåga att klara av sina åtagandenvägas in. Den kommunala beskattningsrätten kan inte tillåtas skyla överkommunalpolitiska missgrepp, som drabbar den enskilde kommuninvånarenpå olika sätt.Det är ytterst angeläget, att frågan om den kommunala självstyrelsen ocheventuellt behov av tvångsförvaltning klarlägges grundlagsmässigt. Med-vetandet om ett potentiellt hot om tvångsförvaltning kommer givetvis att påett dramatiskt sätt tvinga kommunledningar i svaga kommuner att hanteraden kommunala ekonomin på ett mera handfast sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda frågan om tvångsförvaltning av ekonomisktvanskötta kommuner och landsting.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Richard Molén (m)
mot · GM02K236 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K236av och ()MotionstidenMed nuvarande ordning i gäller en allmänmotionstid från och med den dag budgetpropositionen läggsoch . Detta innebär att ledamöterförutom motioner med anledning av budgeten också kanväcka motioner i sådana frågor som inte är av ekonomiskinnebörd.Systemet medför en störtflod av motioner under denna begränsade tid, ochenligt vår mening finns det anledning överväga en annan ordning.Regeringens förslag till budget är årets viktigaste proposition. De 14 dagarsom oppositionen har på sig att granska densamma och lägga förslag påändringar är en så att all kraft bör läggas på detta.Vi ser ingen anledning att inte skulle kunna ha samma systemsom råder i kommuner och landsting, nämligen att motionsrätt råder i övrigafrågor . skulle då få en lugnare arbetsrytm, skulleförmodligen slippa en del "okynnesmotioner" och medierna skulle få enrimlig möjlighet att bevaka ledamöternas och arbete. Som det nuär uppstår en prestationsångest bland många ledamöter som innebär att bådemöjliga och omöjliga motioner produceras under stor tidspress.Vi föreslår att motionsarbetet i ska organiseras enligt följande:Med anledning av propositioner eller skrivelser från regeringen skariksdagen erbjuda minst två veckors motionstid. Motioner i övriga ämnen skakunna väckas under övrig riksmötestid och utskottsbehandlas senast inom ettår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra reglerna om allmän motionstid i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 25 oktober 1998Carl G ()()
mot · GM02K239 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K239av m.fl. (v)Anställda och datoranvändningDen kraftigt växande datoranvändningen på arbetsplatser harskapat ett tomrum vad gäller lagstiftning om den enskildesintegritet på arbetsplatsen. Det handlar om regler vad gällerarbetsgivares möjlighet att kontrollera t.ex. den anställdes e-post, elektroniska dokument, när datorn används, vilkaprogram som använts etc.Åtskilliga tusentals anställda arbetar vid en nätansluten dator och med rätttekniskt kunnande kan exempelvis arbetsgivaren se vad som hänt och händervid varje dator i nätverket. I princip behöver den nätverksansvarige ellerarbetsgivaren inte befinna sig på arbetsplatsen för att gå in i de anställdasdatorer. Via Internet kan man från bostaden koppla in sig på arbetsplatsensnätverk och se vad som händer på arbetsplatsen. E-post, dvs. brev somskickas via datorer, håller i en rasande takt på att förändra vårt sätt attkommunicera med varandra. Ett allvarligt problem med e-posten är att denpersonliga integriteten inte är skyddad. Exempelvis kan arbetsgivare läsaanställdas e-post och privata dokument.Ovanstående problembeskrivning är särskilt allvarlig för en person somarbetar inom offentlig sektor och som vill använda sig av sin meddelarfrihetför att påtala misshälligheter på arbetsplatsen. Men för alla anställda såväloffentligt som privat, är det olyckligt med skilda regler för (personliga)dokument som finns i hans eller hennes skrivbord, arbetsbänk och sammadokument i datorn.Datorer och programvaror är arbetsgivarens egendom och de flestaarbetsgivare tillåter sina anställda att använda dessa för personligt ändamålmen lagarna är diffusa vad gäller den personliga integriteten på arbetsplatsen.Eftersom IT-samhället nu utvecklas så snabbt är det viktigt att lagarna följermed, och vi anser därför att bör ge regeringen i uppdrag att kommamed förslag på ny lagstiftning inom detta område.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om anställdasintegritet på arbetsplatsen enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 18 oktober 1998Tanja Linderborg (v)()()()()()()()()