ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ202 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ202av ()Strukturstimulanser inom livsmedelssektornInom EU utgår investeringsstöd/stimulanser för förädlingoch avsättning av jordbruks- och skogsprodukter. Dessaingår i EU:s strukturstöd för mål 5 a och regleras av ettsamlat programdokument som omfattar tiden 1995-1999.Totalt finns i beslut om stöd omfattande 370miljoner kronor , varav 100 miljonerfinansieras nationellt. Det är ett för förmånligt stöd,eftersom av stödet finansieras urstatsbudgeten och resterande från EU:sjordbruksfond.I dag existerar inte likvärdiga konkurrensvillkor mellan det svenska ochmotsvarande livsmedelssystem i andra EU-länder. Detta har bl.a.framkommit i betänkandet En livsmedelsstrategi för av utredningenom livsmedelssektorns omställning och expansion, SOU 1997:167 och iJordbruksverkets utvärdering av stödets effekter (Rapport 1998:4).Sveriges andel av EU:s avsatta medel för investeringsstöd är nämligen detlägsta, om man bortser från . Av de nya medlemsländernaerhåller och närmare två respektive så mycketmedel för investeringsstöd från EU som Sverige.Hittills har intresset i för att söka stöd varit mycket stort. Underåren 1995-1997 har fått in ansökningar på cirka 770miljoner kronor och beslutat om bifall på . Avsatta medelräckte endast till av ansökningarna. Stödberättigade investeringarkan i högst få av investeringen. I vissa andra EU-länderhar man valt att därutöver betala nationellt stöd, vilket kan ge en stödnivå påupp till 30 procent.Enligt framgår att företagen och branschorganisa-tionerna har framfört att investeringsstödets främsta fördel är att det bidrartill att utjämna konkurrensförhållanden gentemot övriga länder. Tyvärr ärtillgången på medel alltför begränsad och stödnivån för låg jämfört medkonkurrentländerna.Likvärdiga konkurrensvillkor med andra EU-länder är avgörande förföretagens framgång på den nationella och internationella marknaden.Investeringar är ett måste för förbättrad konkurrenskraft. Investerings-stödets betydelse i detta sammanhang är inte marginellt utan kan i vissa fallvara avgörande för var förädlingen kommer att placeras.Inför utformningen av åtgärder år 2000-2006 ärdet viktigt att fullt ut utnyttjar de möjligheter som medlemskapet ger.Det behövs ett kraftigt utökat investeringsstöd med stödnivåer i paritet medandra länders nivåer för att öka den svenska konkurrenskraften och för attbibehålla sysselsättning i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om investeringsstöd till livsmedelsindustrin,2. att hos regeringen begär förslag om fullt svenskt utnyttjandeav de möjligheter till investeringsstimulanser som EU-medlemskapeterbjuder, i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 19 oktober 1998Ingvar ()
mot · GM02MJ206 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ206av och ()FäbodkulturenMed nuvarande inriktning på den svenska kulturmiljövårdenhotas en av de ur nationell och internationell synpunktvärdefullaste delarna av det svenska kulturarvet.Före vårt århundrade gav fäbodbruket en särprägel åt livet i de nordliga tvåtredjedelarna av . All förståelse för historia och kultur i landet norrom Bergslagen måste bygga på en kunskap om urmarksnäringar ochfäbodväsende. Fäbodkulturen är inte bara viktig utan också en mycketfolkkär del av det svenska kulturarvet. De ännu bevarade fäbodarna harbetydelse för framtida turism och sysselsättning. Därför är det utomordentligtangeläget att åtgärder vidtas för att rädda de få fäbodar som ännu är i drift.Vid inventeringen 1990 fanns endast 139 kvar i drift, varav 45 brukare iJämtlands län och 78 brukare i . 1997 finns enligt "Fäbodar iSverige - underlag för bevarandeplan" 93 fäbodar, varav ca 50 i länoch 33 i län.Ändå har bevarande insatser oupphörligt diskuterats,men utan resultat. Svårigheterna beror dels på bristande engagemang frånberörda myndigheter, dels på att frågan berör olika samhällssektorer ochkräver samordnade insatser från , ,och Kulturdepartementetets sida.Hoten mot det levande fäbodbruket är flera, både ekonomiska förut-sättningar, minskad mjölkhämtning från avlägset liggande gårdar och att denhävdvunna mulbetesrätten kringskäres av fritidsbebyggelse och skogsbruk.Fäbodbruket står också inför en generationsväxling, med unga småbrukaresom under nuvarande förutsättningar tvekar att satsa på att fortsätta medfäboddrift. Därmed hotas de levande fäbodarnas framtid över huvud taget.Under 1977-1998 har genomfört en utredning omförutsättningarna för att bevara landets fäbodar. De åtgärder som ämbetetplanerar förefaller emellertid inte tillräckliga.Det framgår när det gäller fäbodar som ännu är i drift att det är nödvändigtmed en kombination av insatser från flera olika myndigheter. Det kan ocksåvara nödvändigt att ändra eller anpassa gällande regelsystem. I ettinledningsskede kan det därför vara lämpligt att pröva åtgärder inom någrabegränsade områden, förslagsvis by i kommun i , därdet inom ett avgränsat område kring en enda by finns många fungerandefäbodar och där kommunen har ett aktivt intresse att medverka. I Dalarnaslän kan liknande åtgärder ske i som är den kommun i medstörsta antalet fäbodar och brukare.I har starkt engagerat sig i fäbodarnasfortlevnad och fortsättningsvis i Dalarnas fäbodbrukarförening.Vi föreslår att , och bör få ett gemensamt uppdrag att föreslå konkreta åtgärder sommöjliggör bevarandet av ett levande fäbodbruk i . Dessutomvill vi se en ökad satsning på vårdplaner, mark- och byggnadsvård påkulturhistoriskt värdefulla fäbodar, som är eller kommer att vara levande.Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder som möjliggörbevarandet av ett levande fäbodbruk i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad satsning på vårdplaner, mark- och byggnadsvård påkulturhistoriskt värdefulla fäbodar.Stockholm den 22 oktober 1998Erik ()()
mot · GM02MJ209 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ209av och ()Ekologisk odling i växthusEnligt nuvarande EU-regler kan stöd för ekologisk odlingendast utgå för odling på friland och ej vid odling i växthus.Vi anser detta vara en omotiverad gränsdragning eftersomdet finns likvärdiga skäl till att stimulera till en ökadyrkesmässig ekologisk odling av grönsaker ochprydnadsväxter i växthus. Även om utvecklingen avbiologiska och alternativa bekämpningsmedel kommitmycket långt inom växthusodlingen är det för företagenförenat med en viss risk att helt överge den kemiskabekämpningen av sjukdomar och skadegörare i denna odling.Ett större risktagande är det för företagen att övergå från handelsgödsel-medel och odling i rena näringslösningar till gödslingsregimer som byggerpå definierad ekologisk metodik. Forskning och erfarenhet har här ännu intelämnat entydiga och tillförlitliga resultat till vägledning för växthusodlingen.Vår nationella målsättning att av jordbruket skall vara omställttill ekologiskt uthållig produktion har ingen motsvarighet inom växt-husodlingen. Endast någon procent av denna odlingsgren har en KRAV-godkänd status och utvecklingstakten är i målperspektivet om uthålliga ochekologiskt hållbara produktionsformer mycket låg. En ökad stimulans till detenskilda odlingsföretaget skulle med stor sannolikhet kunna öka denna ut-vecklingstakt och ge möjlighet att uppställa ett utvecklingsmål ocksåför denna produktionsgren.Sverige bör därför agera för att EU inför ett särskilt övergångsstöd föryrkesmässig ekologisk odling av såväl ätliga produkter som prydnadsväxter.Under alla omständigheter bör agera för att EU godkänner att ettnationellt övergångsstöd får tillämpas inom ramen för det nya femårigamiljöprogrammet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett övergångsstöd till yrkesmässig ekologisk växhusodling.Stockholm den 22 oktober 1998Ingvar ()()
mot · GM02MJ210 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ210av och ()Svensk kycklinguppfödningSvenska kycklinguppfödare producerar slaktkycklingarsom är av mycket hög kvalitet. Kycklingarna är fria frånsalmonella och produktionen sker utan användning avtillväxtantibiotika. Inför EU-medlemskapet har de svenskakycklingproducenterna arbetat framgångsrikt med att sänkasina kostnader. Resultaten har uppnåtts utan att man behövtge avkall på svenska produkt- och produktionsegenskapersåsom salmonellafrihet, djuromsorg och utan att användaantibiotika i fodret.Men lönsamheten har drastiskt försämrats. Risk finns att flera uppfödareslås ut. Detta kommer att drabba flera företag på den svenska landsbygden.Många arbetar i verksamheter runt uppfödningen, i t.ex. slakterier, fodertill-verkning, transporter m.m. Krisen beror inte på att uppfödningen är ineffek-tiv eller att kycklingarna har dålig kvalitet. Krisen beror på sämre produk-tionsvillkor jämfört med konkurrenterna. Stora kostnadsposter för densvenska slaktkycklingproduktionen är energikostnader och energibeskatt-ningen.Den svenska kycklinguppfödaren betalar ca mer per kubikmeterolja än sin danske kollega. Orsaken är att slaktkycklingproduktionen iSverige klassas som jordbruk och i som industri.För att kunna behålla och utveckla den svenska slaktkycklingproduktionenmåste de svenska uppfödarna så långt som möjligt ha samma förutsättningarsom våra viktigaste konkurrenter. Då finns möjligheterna att konkurrerainternationellt med en svenskproducerad kyckling fri från salmonella ochuppfödd utan antibiotika.Landshövding utredning En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) visar att svenska bönder har ett underläge gentemot sinafrämsta internationella konkurrenter. Detta gäller inte minst den förkycklinguppfödningen mycket viktiga energibeskattningen. Utredningenföreslår bl.a.sänkningar av energiskatterna för jordbruk.Ett rimligt krav är att svensk kycklinguppfödning får konkurrera på likavillkor med sina danska kollegor. Åtgärder måste vidtas skyndsamt för atträdda och utveckla denna, för många människor, viktiga näringsgren ienlighet med vad som i motionen anförts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som ger svensk kyckling-uppfödning förutsättningar att verka på villkor jämbördiga med näringensfrämsta internationella konkurrenter.Stockholm den 23 oktober 1998Jeppe ()()
mot · GM02MJ215 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ215av ()Regler för sökande av EU-stödInom lantbruksnäringen finns många och krångliga regler försökande av stöd inom EU. Många företagare får avsättamycket tid för att försöka att på ett riktigt sätt fylla iblanketter och ansökningar. Dessa kan ofta vara många ochsvåra. Stöden är avgörande för att jordbrukare skall kunna fåekonomi i sin verksamhet och ger allmänheten en merlevande landsbygd, med öppna fält och marker med djur.Varje lantbruksföretagare och bondeorganisationen kan vittna om deproblem som alltför ofta är verklighet. Blankettdjungeln är både byråkratiskoch svår att tränga igenom. är inte allt EU-byråkratins fel. En stor del avproblemen är producerade av svensk jordbruksbyråkrati. Alltför ofta tar vi iSverige åt oss alla regler som kommer fram inom EU. Tolkningar och därpåföljande "blanketter" som enbart är en produkt inom landet förekommerockså. Detta tar alltför mycket kraft från lantbruksföretagarna och ger intenågon positiv bild av EU, som alltför ofta i det offentliga får stå till svarsäven för regler och regeltolkningar som ej är beslutade inom EU.Riksdag och regering bör arbeta för att får ut så mycket sommöjligt av EU-samarbetet. Det gäller inte minst inom lantbruksnäringen. Detfinns mer som kan komma till del genom ett positivt och offensivtarbete av våra förhandlare.Regeringen bör även arbeta för att inom EU försöka minimeraEU-byråkratin och de regler som är kopplade till näringen. Riksdag ochregering har även ansvar för att inom genom ochlantbruksenheter minimera "bidragskrånglet" från EU och även det som är"nationella" påfund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för sökande av EU-bidrag.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)
mot · GM02MJ216 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ216av ()Värmländskt jordbrukGör det möjligt att leva i Värmland.En av de viktigaste näringarna för länet är lantbruket.Landsbygdens framtid är helt beroende av hurlantbruksföretagen kan överleva och utvecklas. Man kan intenog betona vikten av att för öppna landskap, en bra miljö, ettlevande kulturlandskap m.m. krävs lönsammalantbruksföretag. De ger sysselsättning till de lantbrukareoch anställda som finns på gårdarna, till de företag somservar med maskiner, till verkstäder, byggfirmor, skolor,affärer etc. Listan kan göras lång.Idag är stora delar av landsbygden i i fara. Lönsamheten ärmycket låg inom svin-, mjölk-, kött- och spannmålsproduktion. Grunden fören levande landsbygd är att det finns djur på gårdarna, djur som producerarmjölk och kött och håller markerna öppna, svin som kräver spannmål somfoder. Vi vet att mjölkgårdarna läggs ner i en accelererande hastighet. Dettaär mycket oroande. har 81 mjölkbesättningar försvunnit i länet. enda socken, Nyed, har 300 kor försvunnit på ett år.Det man politiskt kan påverka är de kostnader som belastar lantbruks-företagen. De svenska jordbrukarna bör ha konkurrensmässigt lika villkorsom andra bönder inom främst . Det som är snedvridet är högrekostnader för bl.a. handelsgödsel, bekämpningsmedel, dieselskatt och elskatt.Här bör regering och riksdag sänka dessa extra skatter, som enbart belastarsvenskt jordbruk. Det måste vara bättre samhällsekonomi att stötta och räddakvar produktion och den vägen få öppna landskap, biologisk mångfald ochlivsmedel med mycket hög kvalitet. Noteras bör att statsminister vid sin regeringsförklaring , sa: "Jordbruket skallges villkor som är likvärdiga med andra näringars. "Det som även kan förbättra villkoren för de värmländska lantbrukarna ären justering av stödområdesindelningen. Detta problem har tagits upp vid ettflertal tillfällen. har konstaterat att det finns behov avförbättringar, men man föreslår inte några ändringar. I är det enfelaktig gränsdragning. Det kan skilja på för olikaföretag beroende på i vilken församling fastigheten ligger. Detta trots attförutsättningarna helt klart ej skiljer. Det är många som upphört medproduktion eftersom man hamnat mitt emellan stödområdena 3 och 4.Här krävs en justering av stödområdestillhörighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det värmländska jordbruket.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Samuel Nisser (m)
mot · GM02MJ220 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ220av och ()TrädgårdsnäringenDen svenska trädgårdsnäringens utveckling mot ekologiskhållbarhet går framåt, men inte tillräckligt snabbt. Viredovisar i den här motionen två förslag som syftar till attunderlätta trädgårdsnäringens utveckling i en hållbarriktning.Ekologisk målsättningSverige har som målsättning att av jordbruksmarkenskall odlas ekologiskt . Detta mål har bidragit tillåtskilliga åtgärder för att främja en sådan utveckling. Enligtde uppgifter vi har fått från Trädgårdsnäringens Riksförbundså har även den ekologiska omställningen avträdgårdsnäringen varit framgångsrik. avfrilandsodlingen av grönsaker får EU-bidrag för ekologiskodling och 1997 var av växthusarealen medtomatodling KRAV-godkänd. Siffrorna är ganska positiva irelation till arealmålsättningen. Om man däremot ser på hurstor del av varorna som är ekologiskt odlade så är siffrornainte lika positiva. Den växthusareal som är KRAV-godkändär till stor del kallväxthus och inte den intensivaväxthusodlingen. Det innebär att endast en liten del avväxthusprodukterna är KRAV-godkända. Den ekologiskafruktodlingen i står enligt för av den totala arealensvenska fruktodlingar.För att även fokusera på åtgärder som kan underlätta en utveckling mot enökande andel svenska ekologiskt odlade trädgårdsprodukter på marknaden såföreslår att regeringen tar initiativ till kompletterandemålsättningar för trädgårdsnäringen, uppdelade på de olika delarna avträdgårdsnäringen och inriktat på produktionsmål istället för arealmål.UtvecklingsfondFör att möta de krav på förändringar som trädgårdsnäringenutsätts för från omvärlden, både från marknad och politik, såkrävs resurser för utveckling och forskning. Statens anslagtill FoU-verksamhet inom trädgårdsnäringens område harreducerats. Trädgårdsnäringen kan, liksom andra näringar,själv ta sitt ansvar för den kollektiva utvecklingen genom attavsätta egna resurser för FoU. För att inte snedvridakonkurrensen krävs att samtliga trädgårdsföretag deltar ifinansieringen.Genom att upprätta utvecklingsfonder för näringen, med lagstadgat krav pådelaktighet i finansieringen från samtliga trädgårdsföretag, kan de nöd-vändiga resurserna tillskapas. Utvecklingsfondernas resurser bör förvaltas påett sätt som bidrar till trädgårdsnäringens hållbara utveckling, både ekolo-giskt och ekonomiskt, för att på så sätt säkra en framtida god lönsamhet försvensk trädgårdsnäring. Inflytandet över fonderna bör vara sådant attutvecklingsfonderna lämnar stöd till hela näringen och tar hänsyn tillnäringens bredd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av kompletterande produktionsmål för ekologiskaprodukter inom trädgårdsnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utvecklingsfonder för trädgårdsnäringen.Stockholm den 23 oktober 1998Jonas ()()
mot · GM02MJ221 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ221av ()Jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institutInledningEtt jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institut meduppgift att utföra kvalificerade analyser av förslag på detjordbrukspolitiska området planeras. finnsanslaget i budgeten under utgiftsområde 23, anslag B18.Enligt utredningsdirektivet (1997:132) skulle utredaren bl abeakta hur behovet av forsknings- och utredningsverksamhetbeträffande konsument-, miljö- och djuretikfrågor ska kunnatillgodoses från en jordbruksekonomisk utgångspunkt. Ibudgetpropositionen nämns inte djuretikfrågorna. Är detmedvetet eller...?Konsekvenser av beslutenför djuren måste medEtt viktigt område som institutet bör ägna sig åt är justkonsekvensanalyser av hur förslag och beslut påverkardjurskyddet och djuren. Inriktningen måste vara att bedömavarje beslut utifrån ett djuretiskt perspektiv.Samtidigt står det klart att det inte går att uppnå väsentliga förbättringar idjurhållningen inom lantbruket i EU-länderna om inte en aktiv djurskydds-politik förs. Något land måste gå före och lyfta djurskydds-frågorna.Institutet måste fungera som en hjälp för ett offensivt regeringsarbete i EUi detta avseende. Svenska erfarenheter av bra djurhållning visar att lönsam-heten ökar - inte minskar. Dessa erfarenheter är det viktigt att den svenskaregeringen klargör för andra länder inför den förändring av EU:sjordbrukspolitik - CAP - som står för dörren. Eftersom CAP intealls tagit hänsyn till hur de olika jordbruksbidragen påverkar djurenssituation, är detta ett eftersatt område. I det föreslagna institutet bör därfördjurskyddskompetens finnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det föreslagna jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutetskall utföra konsekvensanalyser av effekterna för djurskyddet av förslag somläggs fram inom EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att institutet skall tillföras djurskyddskompetens för att kunnautföra ett kvalificerat analysarbete.Stockholm den 26 oktober 1998Gudrun ()
mot · GM02MJ225 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ225av ()Kalkning av sjöar och vattendragKalkning av sjöar ochvattendrag är i farozonenNu hotas kalkningen av sjöar och vattendrag återigen avneddragningar. Trots det opinionsarbete som bedrivits avolika myndigheter samt organisationer innebär den nu lagdabudgetpropositionen att pengarna till kalkning ej ärtillräckligt tilltagna. Enligt utredningar och statistik ärbehovet av kalkningsmedel större än de anslagna medlen.För 1999 slås anslagen för kalkning, investeringar ochskötsel samman till ett anslag för naturvård.Detta får stora konsekvenser för pågående kalkningsprojekt, samt innebäratt nya kalkningsprojekt inte kommer igång. Det finns även en risk för attinte de mest miljöeffektiva kalkningsmetoderna kommer till användning.Vilka delar i landet samt vilka projekt som skall drabbas framgår inte. Mentroligt är att inte ens de hårdast drabbade landsdelarna kan undgå en kraftigbantning av verksamheten. Vi vill påpeka att det inte finns någon forskningklar kring effekter av avslutad kalkningsverksamhet. Därför bör försiktig-hetsprincipen gälla i detta läge. Kalkningen av försurade vattenområdenanges i propositionen vara ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrumentför att bevara den biologiska mångfalden. Det är därför viktigt att anslagetför framtiden inte minskas utan läggs på den nivå som behövs för att tryggaden biologiska mångfalden.Naturvårdsverket har redovisat tre deluppdrag i arbetet medden nationella planen för kalkningsverksamheten. Arbetet med att ta fram ennationell plan för kalkningsverksamheten har fortsatt ochkommer att avslutas våren/. Planen kommer att innehålla endetaljerad bedömning av hur verksamheten skall läggas upp ochdimensioneras , med utgångspunkt i detav uttalade målet att bevara den biologiska mångfalden ochnyttjandet. Innan denna plan presenterats bör en förändring ej ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon förändring av verksamheten ej skall ske förränNaturvårdsverkets nationella plan för kalkningsverksamheten lagts framhalvårsskiftet 1999.Stockholm den 22 oktober 1998Kjell-Erik ()