mot · GM02Sf278 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf278av m.fl. (fp)En allmän trygghetsförsäkringInledningDet finns en utbredd misstro mot att våra socialförsäkringarinte ska fungera när vi verkligen behöver dem. Många äroroliga för att spelreglerna inte ska ligga fast, attersättningsnivåer skall ändras över och att ingångnalöften plötsligt skall svikas. Denna oro är lätt att förstå.Under 1990-talet har reglerna för de svenskasocialförsäkringarna ändrats hundratals gånger.De flesta av dessa ändringar är i och för sig små, i meningen att de inteberör så många individer, men å andra sidan kan just de individerna hapåverkats på ett mycket långtgående sätt.Några tiotal av ändringarna kan definieras som stora, antingen genom attde berör många (som sänkningen av ersättningsnivåerna i sjuk- och arbets-löshetsförsäkringarna) eller har principiell räckvidd (som avskaffandet avden allmänna arbetslöshetsförsäkringen, som hadeinförts av den borgerliga regeringen).Återkommande undersökningar visar att förtroendet för socialförsäkringar-na sjunker. Det är i sig ett allvarligt problem genom att människors otrygghetökar. I konjunkturskeden där en ökning av den privata konsumtionen voreönskvärd kan en sådan hållas tillbaka av att människor känner oro införframtiden.Tjänstemannarörelsen, TCO och , har visat starkt missnöje med attden socialdemokratiska regeringen inte förmått samla sig till en bra politik påsocialförsäkringarnas område. TCO-ordföranden har bl a sagtatt hon tycker att regeringen lyssnar för mycket på LO.S-regeringens hoppandeTrots att socialdemokratin ideologiskt bekänner sig tillförsäkringsprincipen i välfärdspolitiken är man ständigtberedd att med fördelningsargument göra avsteg frånprinciperna - en viss grupp ska gynnas eller en annan gruppska missgynnas.Låt oss påminna om några exempel ur s-politiken sedan valet :? Den allmänna a-kassan avskaffades efter valet. Motivet ansågs allmäntvara att Socialdemokraterna fallit undan för att LO anser sig behövafackliga a-kassor som argument vid medlemsvärvning.?? Dåvarande socialförsäkringsministern sa i en radio-intervju att hon övervägde att låta privata pensioner reducera garanti-pensionen, med andra ord att privata pensionsförsäkringar för mångaskulle göras värdelösa.?? Socialförsäkringsminister har förverkligat Hedborgsnyssnämnda hugskott för en del av pensionärskollektivet, nämligenänkorna. Därefter har regeringen efter hård kritik gjort smärre föränd-ringar i inkomstprövningen som dock endast berör ett ytterst litet antal avänkorna.?? Egenavgiften till a-kassan avskaffades, trots enorma behov av intäkter.Istället infördes en högre egenavgift till sjukförsäkringen, som redan gickmed överskott.?? A-kasseersättningen sänktes från till trots löfte att höja till90 %.?? Unga arbetslösa föreslogs gå miste om sin a-kassa, trots att de kvalifi-cerat sig för ersättning. ?Exemplen räcker för att visa att politiken präglats avförvirring och en stor portion principlöshet.Däremot menar vi naturligtvis inte att alla förändringar som gjorts på1990-talet har varit fel. Vi har medverkat till många av dem ochtror att de flesta har varit helt nödvändiga. De har varit nödvändiga för attsystemen inte byggts efter de sunda principer förordar. Systemenhar inte uppmuntrat till arbete och sparande. De har givit felsignaler till de försäkrade.Generell välfärdspolitik ochallmänna socialförsäkringarHur vårt liv blir avgörs till en viss del av tur och otur. Viråkar ut för saker som ligger utanför vår egen kontroll, mensom på olika sätt inskränker vårt självbestämmande och vårfrihet. Ingen väljer sina föräldrar eller sin genuppsättning. Viföds med olika resurser, exempelvis olika slags handikapp.På liknande sätt är olika risker, som risken för sjukdom ocharbetsskada, omständigheter som i stor utsträckning liggerutanför individens omedelbara kontroll.Detta hör till livet självt och kan inte elimineras genom några mänskligakonstruktioner. Men det har i mänsklighetens historia gjorts försök att mildraeffekterna av naturens orättvisor. Drivkrafterna för detta har säkertvarit de som är de grundläggande: en allmän känsla för vad somär rättvist och orättvist samt en insikt hos många att olycka kan drabba vemsom helst och att försök att förutse effekterna ökar tryggheten.Den generella välfärdspolitiken - med bland annat obligatoriska social-försäkringar - är en lyckad lösning på dessa problem. En rätt utformadgenerell välfärdspolitik understöder människors självbestämmande ochskapar därmed frihet för den enskilda människan att själv forma sitt liv.Grunden för de resurser som krävs för en generell välfärdspolitik ärarbetet. Arbete är också en förutsättning för att kunna leva ett självständigtliv. Alla människor har också en skyldighet att försöka försörja sig själva.Staten bör omfördela samhällets resurser så att alla - inte bara vissa -människor ges möjlighet till ett självständigt liv. Staten skall via skatter,avgifter och sociala trygghetssystem söka minska de skillnader mellanmänniskor som beror på omständigheter som ligger utanför deras påverkan.Skillnader som skapar bättre totala förutsättningar och villkor även för desämst ställda skall däremot inte motverkas. En politik i enlighet med dessaprinciper uppfyller bäst de liberala målen om alla människors rätt till ettsjälvständigt liv och till möjligheter att växa.Starka argument för generellvälfärdspolitikEn generell välfärdspolitik har bland annat den fördelen attden ger mindre marginaleffekter än selektiva lösningar. Enannan fördel är att den inte är integritetsstörande. Dessutomhar den större möjlighet till en bred anslutning blandmedborgarna. Till skillnad från selektiva system utestängerden ju inte stora grupper och skapar därmed inte hellermisstroende mellan dem som har mest utbyte av systemetoch dem som huvudsakligen betalar till systemet. Därmedbidrar den till social stabilitet. Den kan därutöver underlättaett accepterande av förändringar på arbetsmarknaden och iarbetslivet och därmed bidra till välståndsutvecklingen.En generell välfärdspolitik finansieras solidariskt. Alla skall vad gällerskola, omsorg, vård etc bidra efter bärkraft till finansieringen och vad gällersjukförsäkring och ålderspension efter den inkomst som försäkras ochoberoende av den individuella risken att bli sjuk eller chansen att bli gammal.Det finns flera argument för obligatoriska socialförsäkringar mot inkomst-bortfall. Det viktigaste är den spridning och fördelning av riskkostnadernasom uppnås genom att alla är med. Den som löper mindre risk att bli sjuk fårvara med och betala till samma försäkring som de som har mycket störrerisk. Personer med ärftliga sjukdomar, kroniskt sjuka och människor medstörre sjuklighet än genomsnittet slipper därmed betala avsevärt högrepremier än unga friska människor eller - i värsta fall - nekas försäkring.Fördelen är alltså att premiernas storlek inte påverkas av den individuellarisken att bli sjuk eller den individuella chansen att bli gammal utan endastav den genomsnittliga risken eller chansen samt den försäkrade inkomstensstorlek.Principerna för ett hållbartsystem försocialförsäkringarnaFörsäkringsmässigheten måste upprätthållas inomsocialförsäkringarna. Det skall finnas ett direkt sambandmellan inbetalda avgifter och förmåner. Där inga förmånerfinns skall inga avgifter tas ut.Socialförsäkringarna skall vara utformade på ett sätt som motverkarutslagning och gynnar rehabilitering.Det skall alltid löna sig att arbeta. Försäkringarna skall innehålla ensjälvrisk som motverkar överutnyttjande och stimulerar till arbete och till enså kort försäkringsperiod som möjligt. Genom en försäkringsmässig kopplingmellan avgifter och förmåner minskar de s k skattekilarna och det lönar sigbättre att arbeta.Försäkringarna skall vara autonoma och finansieras med avgifter samt, förfördelningspolitiska inslag, med direkta statsbidrag. Försäkringssystemenskall huvudsakligen finansieras med egenavgifter. Detta bidrar till att tydlig-göra försäkringsmässigheten. Genom att försäkringarna lyfts ut ur stats-budgeten och särredovisas ökas försäkringarnas legitimitet.Det är viktigt att taket i socialförsäkringarna sätts så att det storaflertaletinkomsttagares inkomster ligger under taket.Eftersom inga avgifter skall tas ut där inga förmåner finns, så måste taketför förmån och taket för avgifter vara detsamma. Vi föreslår att taket i dennya ohälsoförsäkringen och - - i abetslöshetsförsäkringen skall varadetsamma som överenskommits för det reformerade pensionssystemet - 7,5"lönebasbelopp". En övergång till "lönebasbelopp" betyder att förmåns- ochavgiftstaket räknas upp med standardstegringen i samhället.För att socialförsäkringarna skall ha sina positiva effekter på trygghet ochutjämning av riskkostnader utan att ha de negativa effekter som skatter harpå arbetsvilja och hederlighet, krävs att deras utformning är konsekvent ochtydlig.Vi menar att ett socialförsäkringsskydd som byggs upp efter de principervi anger inte behöver användas som budgetregulator. Det får en inbyggdföljsamhet mot samhällsekonomin av samma slag som det nya pensions-systemet.Men en förutsättning för den autonoma ställningen gentemot stats-finanserna är att principerna verkligen upprätthålls. Socialförsäkringarna ären så stor del av samhällsekonomin att t ex fel incitamentsstruktur får mycketkraftigt genomslag. Därför måste det finnas t ex självrisker, så att systemet -just för att det existerar för de perioder då vi inte arbetar - ändå uppmuntrartill arbete.Beivra överutnyttjande avsystemenUppslutningen kring en generell välfärdspolitik är avhängigav minst tre förutsättningar:- att välfärdsprogrammen uppfattas som allmänt rättvisa,-- att de genomförs korrekt,-- att bördorna fördelas någorlunda rättvist.- Missbruk och fusk undergräver stödet för den generellavälfärdspolitiken. Det är därför avgörande för systemensfortsatta legitimitet att fusk och missbruk beivras och attsystemen utformas och underhålls på ett sådant sätt somunderlättar detta.Sammantaget har den politik som regeringen fört vad avser ryckighet ochidel förändringar skapat en förtroendekris för välfärdspolitiken. En för-troendekris underblåser fusk och missbruk. Medborgarna vågar helt enkeltinte lita på att systemet kan leverera det som det borde kunna förväntas attdet skall leverera. Människor upplever en stor osäkerhet om socialförsäk-ringssystemens framtid. Det är en politik som undergräver legitimiteten förvälfärdspolitiken.Folkpartiet anser att det, för att motverka fusk och missbruk, är mycketviktigt att den generella välfärdspolitikens legitimitet ökar - men attregeringen i sin hittillsvarande politik har bidragit till att legitimiteteniställetminskar. När fusk förekommer måste detta med all kraft beivras.Det behövs enblocköverskridandeöverenkommelse omsocialförsäkringarnaUnder socialliberal ledning inleddes arbetet med enblocköverskridande uppgörelse om framtidenspensionssystem. Pensionsreformen med sina raka rör mellaninbetalningar och förmåner, sin flexibilitet och sitt inslag avindividuellt sparande är en mycket liberal reform. Det varviktigt för att Socialdemokraterna, trots internopposition, orkade hålla fast vidpensionsöverenskommelsen.Som nyvald partiledare sa i sitt landsmötestalatt när pensionsuppgörelsen är i hamn måste nästa steg vara att partierna enarsig om en stor socialförsäkringsreform. Vi måste få fram långsiktigt hållbaralösningar. Människor måste kunna lita på sina försäkringar. När folk planerarsin framtid är det viktigt att de känner trygghet och vet vad som gäller om deblir sjuka, arbetsskadade eller arbetslösa.Förtroendet för socialförsäkringarna måste återupprättas. Därför bedömerFolkpartiet att det behövs en bred uppgörelse - av samma dignitet som denstora pensionsreformen - mellan de partier som tror på försäkringsprincipen ivälfärdspolitiken. En ny trygghetsförsäkring, byggd på tydliga principer, börbyggas upp.Folkpartiet föreslår att dagens socialförsäkringar utformas som tre riktigaförsäkringar:? en allmän pensionsförsäkring (nya pensionssystemet),?? en allmän sjukförsäkring,?? en allmän arbetslöshetsförsäkring. ?Alla tre blir obligatoriska, men fristående från statensbudget. Det blir raka rör mellan avgifter och förmåner.Försäkringarnas oberoende tryggas genom fonder.Finansinspektionen kontrollerar försäkringsmässigheten.Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske närdet är försäkringsmässigt motiverat, aldrig för att statenbehöver pengar. Reglerna utformas så att det alltid finnsincitament att återgå till arbete, delta i rehabilitering etc.En uppgörelse bör enligt vår mening innehålla följande delar:? Fristående ställning med autonoma styrelser?De tre systemen inom den allmänna trygghetsförsäkringen ärdefinitionsmässigt offentliga, bl a genom att de ärobligatoriska, men de ges inom den ramen en så friståendeställning som möjligt gentemot statsmakterna. De redovisasinte som delar av statens budget. Administrationen överlåtstill autonoma styrelser. Även om behåller rätten attfastställa ramarna för avgifter och förmåner ska styrelsen -som bör ha längre mandatperiod än och inte beståav riksdagsledamöter - ha det operativa ansvaret för attförsäkringens buffertfondering varken går under eller överfastställda ramar. För att möjliggöra en finansiering som tillden dominerande delen utgörs av egenavgifter krävssannolikt någon form av avgiftsväxling där nuvarandearbetsgivaravgifter sänks och lönerna höjs.? granskar?Finansinspektionen ska ges rätt att granska också de treförsäkringarna i den allmänna trygghetsförsäkringen.? Strävan mot individuell anknytning? Även om försäkringarna bygger på riskspridning - ochmånga alltså får ut mindre från försäkringen än de betalat in- bör ansträngningar göras att "individualisera" systemen.Det viktigaste är att återupprätta ett tydligt samband mellanavgifter och förmåner. En annan väg är att förse individenmed regelbunden information om avgifter och rättigheter.? En allmän a-kassa?Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk.Vi ser inga skäl till varför inte alla inkomsttagare somuppfyller kraven på en fast anknytning till arbetsmarknadenska ha rätt till en inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring.Men det är också viktigt att betona attarbetslöshetsförsäkringen skall vara enomställningsförsäkring med lång anknytning tillarbetsmarknaden.? Nytt stöd till utförsäkrade från a-kassan?Arbetslöshetsförsäkringen, som ska vara tidsbegränsad, börkompletteras med ett nytt skydd för utförsäkrade. Dettaskydd skall inte - som socialbidrag - prövas mot innehav avbil, egen bostad, sommarstuga etc. Ett villkor för stöd ärsjälvfallet att individen står till arbetsmarknadensförfogande.? Ökad satsning på rehabilitering? Den nya sjukförsäkringen bör inkludera dagensförtidspensionering och arbetssjukdomsdelen avarbetsskadeförsäkringen. Försäkringen utformas så attarbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder förrehabilitering av långtidssjuka.? Återställande av änkepensionerna?Besparingen på änkorna har lett till svåra ekonomiskakonsekvenser för många änkor. Detta är oacceptabelt.Änkepensionen bör återställas.AnslagsfrågorFör anslagsfrågor hänvisas till kommittémotionVissa anslagsfrågor m m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en socialförsäkringsreform,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principerna för socialförsäkringarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att motverka fusk och överutnyttjande av socialförsäkringarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en blocköverskridande överenskommelse omsocialförsäkringarna.Stockholm den 27 oktober 1998Lars ()()()()()()()