mot · GM02Ub238 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub238av ()Fristående skolorEnligt gällande regler skall fristående grundskolor för attkunna godkännas av svara inte bara motgrundskolans allmänna mål utan också mot den värdegrundsom gäller för det offentliga skolväsendet. Vidare skallskolan om inte särskilda skäl föreligger ha minst 20 elever.En godkänd fristående skola skall av förklarasberättigad till bidrag från elevernas hemkommuner.Bidrag skall dock inte lämnas, om skolans verksamhet skulle innebärapåtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller om skolan tar ut elevavgifter. Om sådana förhållanden senareinträffar kan återkalla rätten till bidrag. Det bidrag somhemkommunen lämnar skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagandeoch elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vidfördelning av resurser till de egna grundskolorna.Systemet för resursfördelningen skulle vara kostnadsneutralt men i självaverket har det inneburit ökade kostnader för de flesta kommuner. Enligt enrapport från den kommitté som på regeringens uppdrag granskar det nyaregelsystemet har sju av tio friskolor tilldelats större resurser än tidigare(Källa: "Resurser på lika villkor" - SOU 1998:112).I flera kommuner har de ökade bidragen till fristående skolor fått betalasgenom nedskärningar i de kommunala skolorna.Friskolor som bygger på alternativ pedagogik har sannolikt inneburit ettvisst nytänkande på skolområdet. har det nya regelsystemet inne-burit ett starkt ökat inslag av etniska och konfessionella friskolor, intesällanmed starkt fundamentalistiska inslag. har i flera uppmärk-sammade artiklar påvisat hur indoktrinering och så kallad "mind-control"inte är ovanliga inslag i trosrörelsens friskolor där till exempel Livets orduppmanat till civil olydnad.Friskolor som vilar på etnisk och konfessionell grund bygger i motsats tillgrannskapsskolan - dvs den sammanhållna kommunala skolan - ofta murar istället för broar. Skolans värde och samhällsuppgift som social och kulturellmötesplats minskar och segrationen ökar med en utveckling mot fler etniskaoch konfessionella friskolor.Ytterligare resurser till privatskolor betyder inte bara en ökad möjlighet förnya idéer utan i andra änden att det blir mera trångt med resurser och därmedför idéutvecklingen i de kommunala skolorna. I den sammanhållnakommunala skolan - grannskapsskolan - där direktörens barn går tillsam-mans med arbetarens, svart tillsammans med vit, tillsammans medmuslim ökar i stället möjligheterna att redan från grunden överbryggakulturella, sociala och etniska motsättningar och sålunda skapa förutsätt-ningar för tolerans, demokrati, empati och inlevelse i varandras villkor.Dessa värden torde bäst utvecklas i en tidig, bestående och ömsesidig kom-munikation mellan skolkamrater.Mot denna bakgrund anser jag att det finns flera skäl att följa uppfriskolornas utveckling. I en sådan uppföljning är det särskilt viktigt att seöver framförallt två områden. Dels om friskolorna innebär påtagliga negativaföljder för det övriga skolväsendet och dels om friskolor på etnisk och kon-fessionell grund lever upp till läroplanens skrivningar om skolans värde-grund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående skolor.Stockholm den 27 oktober 1998Margareta ()