mot · GM02Kr520 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr520av m.fl. (fp)IdrottenFolkrörelse i förändringIdrottsrörelsen står inför en rad betydelsefulla vägval.Förutsättningarna påverkas delvis av politiska beslut och avandra "yttre" betingelser, men i allt väsentligt kommerutvecklingen att styras av de beslut som fattas av idrottensegna aktiva, ledare och förtroendevalda. Till de frågor somidrottsrörelsen har att hantera hör förhållandet mellan å enasidan motions- och breddidrott, å andra sidan en elitidrottsom alltmer kännetecknas av kommersialisering medvälbetalda idrottsstjärnor och höga prissummor. När detgäller antalet föreningar och utövare utgör proffsklubbarnaen ytterst liten del av den samlade idrottsrörelsen.Proffsklubbarna drar däremot till sig den största uppmärksamheten, såväl imedia som bland idrottens kritiker. Ett viktigt ställningstagande införframtiden gäller frågan om att tillåta en bolagisering, dvs om det är önskvärtoch i enlighet med idrottsrörelsens intentioner att bedriva idrott i bolagsform.Bolagisering kan vara en naturlig utveckling av idrottens kommersiellagenomslagskraft. Det är bra om idrottsrörelsen kan undanröja hinder mot enrationell hantering av pengar och ansvar inom elitidrotten. Med en klar linjemellan idrottens två delar, den kommersiella och den ideella, underlättasockså frågor kring samhällets stöd till idrotten. Vi har inte anledning att härta ställning i sakfrågan men vi har noterat att riksidrottsförbundet intagit enpositiv inställning. Det är allvarligt om det som är svensk idrotts styrka - attbredd- och elitidrott samverkar till gagn för hela verksamheten - går förlorat.Därför måste utvecklingen följas nogsamt.En annan viktig framtidsfråga är hur idrottsrörelsen ska förhålla sig till denväxande del av motionsidrottandet som äger rum vid sidan av den organi-serade idrotten. Idrottsrörelsens möjligheter att behålla sin starka ställningärberoende av hur man klarar kravet på förnyelse.Frihet och oberoendeDet statliga stödet till idrotten, liksom till övriga folkrörelser,måste ge stort utrymme för rörelsens eget ansvar och intemotverka dess initiativkraft. Vi avvisar bestämt propåer omstarkare styrning och mer detaljerade krav på hur bidragenska användas. Vår utgångspunkt för det statliga stödetförutsätter en vital och vidareutvecklad interndemokratiinom idrottsrörelsen.Opinionsbildning i folkhälsofrågor är en viktig uppgift som idrottsrörelsenmed fördel kan fylla. Flera föreningar och förbund bedriver, utöver sin ordi-narie verksamhet, speciella projekt för folkhälsa och friskvård, i samarbetemed landsting, kommuner och inte sällan företag. Detta är positivt och börkunna utvecklas vidare. Det skall dock betonas att sådan verksamhet ska sessom uppdragsverksamhet med tydliga överenskommelser om prestation ochersättning mellan intressenterna.Det som här anförts om idrottsrörelsens oberoende ställning bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Idrottsrörelsen - enenastående tillgångÄven om förutsättningarna ändras, såväl för motionsidrottensom för tävlingsidrotten, är det vår övertygelse attidrottsrörelsen kommer att spela en viktig roll också iframtiden. Sammantaget utgör den en enastående tillgång församhället bland annat när det gäller fostran av ungdomenvad avser ansvar, delaktighet och gemenskap, underinflytande av vuxna ledare. Vidare bidrar idrottsrörelsen tillatt överbrygga generationsmotsättningar och generelltförbättra det psykiska och fysiska välbefinnandet.Elitidrotten har ett stort underhållningsvärde och våraduktiga idrottsmän och idrottskvinnor är förebilder ochinspirationskällor för barn och ungdom. När det gälleridrottens omfattning talar statistiken sitt tydliga språk.Det finns ca 22.000 föreningar och 570.000 ideellt arbetande ledare. Medmer än av alla bidragsberättigade ungdomsaktiviteter är idrottenSveriges i särklass största barn- och ungdomsrörelse. Idrotts- och friluftslivbedrivs inte bara inom idrottsrörelsen. Många andra ideella organisationerhar på sitt program aktiviteter som också har stor betydelse, inte minst förfolkhälsan. Dessutom är det alltfler som väljer att motionera "oorganiserat",d v s man vill inte känna sig bunden till föreningsaktiviteter och medlem-skap. Det är i detta sammanhang viktigt att följa utvecklingen så att inte folk-rörelsernas starka ställning trängs tillbaka. En utmaning för idrottsrörelsen äratt även försöka etablera sig inom bland annat den så kallade estetiska delenav idrotten. Stödet till idrotten skall utformas på ett sätt som gör att dennamångfald kan bibehållas. Idrottsrörelsen bör därför agera med stor öppenhetoch försöka motverka tendenser till "etableringskontroll".Det som här anförts om att stödet till idrotten ska utformas på ett sätt sombibehåller mångfalden bör som sin mening ge regeringen till kännaIdrottsrörelsens ekonomiskaförutsättningarIdrottsrörelsen måste tillförsäkras ett långsiktigt och hållbartekonomiskt stöd. Det statliga stödet har betydelse framförallt för breddidrotten och för barn- ochungdomsverksamheten. Pengarna går viaRiksidrottsförbundet ut till föreningarna. harinneburit kraftiga neddragningar. För att idrottsrörelsen skakunna fortsätta sitt viktiga arbete för barn- och ungdomarsamt folkhälsa måste denna trend brytas. Statens stöd böröka genom att en ökad andel av spelmarknaden tillförsidrotten.Det nu föreslagna statliga anslaget på tillidrottsrörelsen uppgick till . I ett längreperspektiv har det totala offentliga stödet till idrotten minskat långt mycketmer. Ett lägre kontantstöd och höjda avgiftsnivåer i kommunerna har, enligtRiksidrottsförbundet, inneburit ett bortfall på cirka en miljardkronor. Detta har kunnat mötas med intäkter från Bingolotto även om de intehar täckt hela bortfallet. visar det sig dock att Bingolotto håller på atttappa i attraktionskraft. Håller sig trenden kommer framför allt idrottsrö-relsen att få mindre från Bingolotto under1998.I avvaktan på att redan fattade beslut om ökade resurser till idrottsrörelsenfrån spelmarknaden genomförs föreslår att anslaget N2, utgifts-område 17, ökas med i förhållande till regeringensförslag.I regeringens budgetförslag ingår medel för en särskild talangsatsning. Detär en vettig åtgärd eftersom den utgör en viktig del av arbetet med att ökaförutsättningarna för svenska ungdomar att nå internationellt sett godaresultat. anser dock att det är fel att statens ekonomiska stöd tilltalangsatsningen belastar den breddinriktade barn- och ungdomsidrotten.Den aviserade utökningen av bidraget från AB är enligt bud-getförslaget att betrakta som ett förskott på det försenade vinstdelningssy-stemet. Dessa medel är beslutade att användas för det lokala föreningslivetsbarn- och ungdomsverksamhet.Det som ovan anförts om ökade resurser på till anslagN2 bör som sin mening ge regeringen till känna.Spel på idrott skall gepengar till idrottDet av beslutadevinstdelningssystemet med AB har försenatspå ett oacceptabelt sätt. Det innebär att regeringen förvägraridrotten och övriga berörda folkrörelser sin rättmätiga andelav spelmarknaden. Vinstdelningssystemet måste komma tillstånd utan ytterligare dröjsmål. Vidare bör de åtgärder somföreslås av Idrottsutredning för att öka intäkterna frånspelmarknaden genomföras. Det handlar bland annat omökade möjligheter att anordna spel på värdeautomater.Det är viktigt att understryka vilken avgörande roll staten spelar föridrottsrörelsens totala inkomster från spelmarknaden när den själv agerarexpansivt. Mot den bakgrunden förberedde den senaste borgerliga regeringenen försäljning av AB Tipstjänst till svenskt föreningsliv, en process somavbröts av Socialdemokraterna efter regeringsskiftet . Till storbesvikelse, inte minst för idrottsrörelsen, valde man istället att slå sammanTipstjänst med och bilda ett nytt bolag, AB Svenska Spel.Folkpartiet avstyrkte sammanslagningen som, förutom nackdelarna förfolkrörelserna, leder till ett minskat konkurrenstryck på marknaden. Spel påsvensk idrott borde i betydligt större omfattning tillfalla svenskidrott.Det som här anförts om att öka folkrörelsernas andel på spelmarknaden börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En rättvis idrottIdrottsrörelsen har högt ställda ambitioner när det gäller attge kvinnor och män, pojkar och flickor, lika möjligheter ochförutsättningar. Trots det har man långt kvar till målet.Andelen kvinnor i styrelser och kommittéer ökar men intetillräckligt snabbt. Att påskynda det arbetet är i sin tur en avförutsättningarna för att man ska få en rättvis fördelning avolika resurser.Som vi tidigare nämnt ökar engagemanget för fysiska aktiviteter utantävlingsinslag. Det handlar mer om det egna välbefinnandet, om motion ochfriluftsliv än om kravet att nå bra tävlingsresultat. Det bör ligga iidrottsrörelsens intresse att tillmötesgå det engagemanget. Med all säkerhetskulle också detta underlättas av att kvinnorna fick ett större inflytande iidrottsrörelsen.Invandrarna berikaridrottenFör många invandrare har idrotten stor betydelse när detgäller att komma in i det svenska samhället. Med sinmångfald och lättillgänglighet har idrotten unika möjligheteratt överbrygga motsättningar och öka förståelsen förinvandrarnas situation. Flera exempel visar huridrottsrörelsen aktivt ger invandrarna möjlighet att vara medi samhällsgemenskapen. I har utbildatinvandrare till idrottsledare och i har länetsidrottsförbund spännande projekt för att öppna upp idrottenför olika grupper av invandrarkvinnor. har mångainvandrare på olika sätt berikat svensk idrott som aktiva,tränare eller ledare. Idrottsrörelsens möjligheter när detgäller att underlätta integrationen är ytterligare ett argumentmot att minska samhällets stöd.Det som här anförts om idrottsrörelsens viktiga roll för att befrämjaintegration bör som sin mening ge regeringen till känna.HandikappidrottenSverige är en mycket framgångsrik nation inomhandikappidrotten. Liksom i andra idrotter har det ökatintresset också för breddverksamheten. Det har inneburit attmånga handikappade har blivit delaktiga i en socialgemenskap som de annars skulle ha gått miste om och derassjälvförtroende har stärkts. Elitidrottarnas framgångar harsamtidigt bidragit till att attityderna till människor medhandikapp har förbättrats. För att handikappidrotten ska gessamma förutsättningar som idrotten i övrigt krävs insatserinte bara avidrottsrörelsen.Det skall inte vara dyrare eller krångligare för den handikappade att utövasin idrott. För att detta skall vara möjligt måste de handikappades behovtillgodoses bland annat när det gäller tillgången till anläggningar ochfördelningen av tränings- och tävlingstider. En positiv utveckling är attmånga klubbar "avskaffar" de särskilda handikappsektionerna inom vissadiscipliner, t ex inom orienteringen.Det som här anförts om bättre möjligheter för handikappade att utöva sinidrott bör som sin mening ge regeringen till känna.Elitidrottens ansvarElitidrotten utgör en relativt liten del av idrottsrörelsen.Klubbarna i t ex fotbollens allsvenska serie är dessutom imycket liten utsträckning beroende av direkta statliga ochkommunala bidrag. är det svårt att dra gränsenmellan det kommersiella inslaget, där större delen avintäkterna kommer från publik, sponsorer ochspelarförsäljningar, och den del som hör ihop med dentraditionella och ideella idrottsverksamheten.Även om den professionella elitidrotten utgör en liten del av den samladeidrottsrörelsen så påverkar den förutsättningarna också för motions- ochungdomsverksamheten, såväl i positiv som negativ riktning. Elitidrottarna ärviktiga förebilder och inspirationskällor för barn och ungdomar. Det ärpåtagligt att en idrottsgren som är framgångsrik på en speciell ort lockar nyautövare som i sin tur betyder fortsatta framgångar.Sambandet mellan elit- och breddidrott innebär att tvivelaktigaföreteelser i elitidrotten riskerar att drabba också breddidrottenstrovärdighet.Därför har elitklubbarna ett stort ansvar när det gäller idrottens etik- ochmoralfrågor. Tvivelaktiga ekonomiska transaktioner, bristande jämställdhetsamt doping och annat fusk är exempel på företeelser som minskar tro-värdigheten för hela idrottsrörelsen.Det som här anförts om elitklubbarnas ansvar när det gäller idrottens etik-och moralfrågor bör som sin mening ge regeringen till känna.Idrotten i skolanEftersom våra vanor grundläggs i skolan är det en uppenbarrisk att den minskade skolidrotten leder till fysisk inaktivitetockså senare i livet. Denna risk förstoras av att intresset föridrott blir mindre om man inte kommer i kontakt med denunder skolåren. Även om flertalet skolungdomar utövarnågon form av sport utanför skolan så är många hänvisadetill skolgymnastiken och skolidrotten. Till den gruppen hörmånga flickor i tonåren. visar flera olika rapporterhur viktigt det är med fysisk aktivitet.Många arbetsgivare tillåter numera motion på arbetstid och mansubventionerar tränings- och tävlingsavgifter. Enligt vår uppfattning måstesamma synsätt slå igenom också på skolans område. För det krävs blandannat ett mer omfattande mål för ämnet idrott och ett utvidgat samarbetemellan skolan och idrottsföreningarna. Men det är viktigt att slå fast att detinom skolan inte får handla om prestationsidrott och att det är idrott ochhälsa i sitt breda perspektiv som står på schemat.Det som här anförts om vikten av idrott i skolan bör som sinmening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens oberoende ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till idrotten skall utformas på ett sätt som bibehållermångfalden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka folkrörelsernas andel av spelmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stödet till idrotten utformas på ett sätt som befrämjarmångfalden,5. att till N 1, Stöd till idrotten utgiftsområde 17 för budgetåret1998 anvisar utöver vad regeringen föreslagit,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens viktiga roll för att befrämja integration,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre möjligheter för handikappade att utöva sin idrott,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elitklubbarnas ansvar när det gäller idrottens etik- ochmoralfrågor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av idrott i skolan.1Stockholm den 28 oktober 1998Lennart Kollmats (fp)()()1Yrkande 9 hänvisat till UbU.