ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02So421 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So421av m.fl. (s)Legitimation för dietisterDietistutbildningen har funnits vid universiteten i ,och . är utbildningen och kommer troligenatt bli 4-årig liksom den är i . Stor tyngd ligger på ämnenaämneslära, dietetik, livsmedelskunskap, sjukdomslära och pedagogik.Detta är en unik kombination som ingen annan yrkesgrupp har. De rådsom dietisten ger patienter baseras på vetenskaplig grund och välunderbyggda fakta.Sambanden mellan mat och hälsa är väl kända. Maten påverkar denframtida hälsan och vid flera sjukdomar är kostbehandlingen en mycketviktig del av behandlingen - ibland den enda. Som exempel kan nämnasdiabetes, allergier och njursjukdomar. Felaktig kostbehandling kan förpatienten leda till både omedelbara och långsiktiga komplikationer ochlidanden. Diet- och kostråd har väsentlig betydelse för hälsan, och det ärdärför angeläget att man som patient kan lita på att den som är legitimeraddietist har viss utbildning.I dag kan vem som helst kalla sig dietist eller kostexpert. " Hälsoexperter","kostrådgivare" och "diplomerade hälsokostrådgivare" uttalar sig i mediaoch i många andra sammanhang.För att öka patientsäkerheten bör det finnas garantier för patienten. I dagkan samhället inte erbjuda detta till patienter och allmänhet då det inte finnsen legitimerad yrkeskår.Frågan har behandlats i och beslutet blev att legitimation fördietister inte skall införas. Ett av skälen till beslutet var att det är denläkaresom remitterar till dietist som har det medicinska ansvaret. Men mångamänniskor kommer inte till dietister via remiss av läkare utan vänder sigsjälva till olika sorters kostrådgivare.Andra yrkesgrupper som kiropraktiker och naprapater har fått möjlighet attbli legitimerade. I har dietister fått legitimation. Frågan omlegitimation för dietister bör utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda frågan om legitimation för dietister.Stockholm den 27 oktober 1998Eva ()()()()()()Gotab, 1998
mot · GM02So422 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So422av Per och ()VinauktionerSystembolagets monopol står orubbat trots inträde iEU. Detta totala monopol har fått flera absurdakonsekvenser. En av dessa effekter är att det är förbjudet atthålla vinauktioner som vänder sig till allmänheten. Detinnebär att många vinintresserade deltar i auktioner it.ex. En vinauktion har även avhållitspå , ombord på en färja.Att förneka vuxna individer att delta i vinauktioner som vänder sig tillallmänheten inom landets gränser är minst sagt löjligt. är på väg attbli ett kultiverat mat- och vinland. har intresset förmat och vin ökat mycket snabbt. Det syns på bredden med hundratals nyavinprovningssällskap och också på elitnivå där svenska kockar, sommeliereroch vinprovare vunnit prestigefyllda priser runt om i världen.Ett problem för många av dessa tusentals vinintresserade som vill förkovrasig i vinkunskap är att det är mycket svårt att få tag på andra viner än de somfinns på Systembolaget. Ett viktigt bidrag till att öka variationen avkvalitetsviner i är att tillåta vinauktioner. Utöver att öka möjlig-heterna att prova flera årgångar av samma vin eller flera vingårdar frånsamma område ger vinauktioner en ökad möjlighet för dödsbon och konkurs-förvaltare att omsätta vinsamlingar till kontanta medel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medge vinauktioner.Stockholm den 28 oktober 1998Per ()()
mot · GM02So431 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So431av och ()AmningshjälpenAmning ger en bra start i livet och stärker barnens motståndskraft motallergier och andra sjukdomar. Det råder knappast delade meningar omdetta. Ändå visar färska uppgifter på en oroande negativ utveckling närdet gäller amningen i - klart under våra grannländer - vilketvisar på att den information om amning som finns är otillräcklig.Det finns ett stort behov av information om amning, stöd och hjälp tillnyblivna mammor. Amningshjälpen är en ideell förening som stödjermammor som vill amma sina barn genom information vid mödra- ochbarnavårdscentralerna. Man arbetar överhuvudtaget för ett amningsvänligaresamhälle och påverkar opinionen.Det hittillsvarande stödet till föreningen via dras nu inoch föreningen hänvisas nu till att söka olika projektbidrag. Det är enligt våruppfattning en orimlig situation eftersom amning aldrig kan vara ettkortsiktigt projekt. Amningsfrämjande arbete måste vara kontinuerligt. Vivet också att frivilligarbete genom enskilda organisationer är mycketeffektivt både resultat- och kostnadsmässigt.Vi föreslår därför att föreningen tilldelas iorganisationsbidrag genom en omfördelning inom Utgiftsområde 9, anslagetB 10 Bidrag till organisationer på det sociala området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anvisa till Amningshjälpen genomen omfördelning inom utgiftsområde 9, anslaget B 10 Bidrag tillorganisationer inom det sociala området.Stockholm den 28 oktober 1998Marianne ()()
mot · GM02So435 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So435av m.fl. (kd)Barns växelvisa boendeTotalt finns drygt en miljon barnfamiljer och nära två miljoner barni åldern . Allt fler barn får uppleva en separation eller skilsmässaunder sin uppväxt. 1991 var siffran 46 000 barn. Enligt utredningen fanns det 1995 i ca 96 000 förskolebarn med enensamstående förälder (en ökning ifrån ).Den svenska lagstiftningen värnar om att barnen vid en skilsmässa skall harätt till en fortsatt god kontakt med båda sina föräldrar. Detta är i grunden enmycket positiv utgångspunkt för barnen.1 Barnens behov2Tyvärr syns alltför många exempel där barnets självklara rätt tillbåda föräldrarna blandas ihop med föräldrarnas behov och önskningarom att få en "rättvis" tillgång till sitt barn. Små barn kan tvingas boomväxlande hos mamma och pappa på ett sätt som direkt strider mot vadman vet är barnets bästa. Exempel finns där ettåringar tvingas till ettsådant växelvis boende. Exempel finns också på domar där små barn sombor hos den ena föräldern, men har helgumgänge med den andra, undersommaren skall vistas hos sin "helgförälder". Detta utankontakt med den förälder som barnet är van att ha daglig samvaro med.Också detta strider mot den kunskap som finns om barn och barnsbehov.3 Hur påverkas barnen?4Då psykologerna för gjordeen utvärdering av hur barn upplevt växelvis boende studerade man barasituationen för barn och äldre; de små barnens situation har aldrignärmare studerats. Det är också viktigt att den kunskap och erfarenhet,svensk och internationell, som ändock finns om detta sammanställs ochsprids. En viktig målgrupp är här domstolarna där besluten fattas.En kartläggning bör göras över hur domstolar dömer i vårdnadsärendengällande små barn, för att tydliggöra om nuvarande praxis är förenlig medbarnets bästa. Studier angående hur små barn påverkas av växelvis boendebör uppmuntras. Utifrån och med barns bästa för ögonenbör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas, så att barnetsbehov får styra hur umgänget utformas.5 Hemställan5 Hemställan6Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studier angående hur små barn påverkas vid växelvis boende,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur berörda parter bäst kan få utbildning, information och stöd.Stockholm den 22 oktober 1998Inger ()()()()()()
mot · GM02So438 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So438av m.fl. (s)Tatuering och piercingDet har blivit något av ett mode att pierca och tatuera sig.Antalet personer som låtit tatuera respektive pierca sig ökarlavinartat och det i huvudsak i kretsen av ungdomar. Då ensådan kroppssmyckning åtminstone vad gäller tatuering ärför resten av livet bör mycket unga personer inte tillåtastatuera sig med mindre än att vårdnadshavaren godkäntbehandlingen. Vad gäller piercing som kroppssmyckning såär det ett ingrepp med hög risk för allergiska reaktioner ochinfektioner varför inte heller håltagning på minderåriga skalltillåtas.Branschorganistionen professionella tatuerare, SPT, förordar enåldersgräns för den som vill tatueras. Alla tatuerare är dock inte medi SPT och bland dem som är det efterlevs inte alltid åldersgränsen.Sommaren 1997 publicerades en undersökning som en av morgon-tidningarna genomfört genom att låta minderåriga uppträda som presumtivakunder hos tatuerare. Resultatet visade just detta att enskilda tatuerare ärmindre nogräknade vad gäller åldersrekommendationen.I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering avminderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingenregel som kräver föräldrars medgivande.Den tillsyn som finns föreskriven vad gäller tatuering och piercingverk-samhet är att har tillsynsansvaret vad gäller utrustning bl aför smittrening och hygien i samband med behandling. har tillsyn över lokalerna och övriga hygienfrågor.Det finns i övrigt inga regler om utbildning eller licens för att utföratatuering och piercing.Utrustning kan t ex köpas mycket enkelt på postorder vilket också sker imycket stor utsträckning. SPT räknar med att det finns ca 150 styckenoseriösa "hemmatatuerare" i landet, 30 stycken bara i Stockholm.När det gäller tatueringsfärgens innehåll finns inga föreskrifter vad sådanfår innehålla. Det råder oklarhet hos myndigheterna Kemikalieinspektionenoch huruvida tatueringsfärg ingår i deras ansvarsområde.Kemikalieinspektionen anger på förfrågan att färgen är att betrakta somkosmetika medan inte betraktar den som sådan.Det är rimligt med krav på utbildning och införande av licens för dem somutövar yrket som tatuerare/kroppssmyckare. Likaså är det befogat attkontroll, klassificering och godkännande av pigment (färg) införs. Det skallinte vara tillåtet att utföra kroppshåltagning s k piercing eller tatuering påminderårig utan att godkännande lämnats av dennes vårdnadshavare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om piercing och tatuering.Stockholm den 23 oktober 1998Siw ()()()()()()()
mot · GM02So439 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So439av ()Förbud mot diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhetPersoner med funktionshinder diskrimineras inom svensknäringsverksamhet. Exempelvis tillåts flygbolag ochresearrangörer att ha vilka särregler som helst som utestängerfunktionshindrade och utvecklingsstörda från resor. Ävenrestaurangägare tillåts diskriminera funktionshindrade ochutvecklingsstörda när de vill äta på restaurang. Näringsidkarebehöver inte behandla personer med funktionshinder rättvist,utan kan godtyckligt ta det beslut som för dagen passar.Flera länder har emellertid säkrat funktionshindrades rättigheter i anti-diskrimineringslagar. Bland andra , , , Nya Zeelandoch . I har ADA-lagen (Americans with Disabilities Act)förändrat funktionshindrades vardag. har alltså i detta avseende nåttlängre än i fråga om att behandla sina invånare rättvist.Det framstår dock som oförenligt med svenskt rättsmedvetande att närings-idkare skall tillåtas behandla en person sämre på grund av omständighetersom till exempel politisk eller religiös åskådning, ras eller homosexuell lägg-ning. Därför har det ansetts angeläget och naturligt att förbjuda detta ibrotts-balken. Det är lika angeläget att stoppa den diskriminering som funktions-hindrade och utvecklingsstörda drabbas av.Naturligtvis skall också funktionshindrade kunna förvänta sig en rättvisbehandling. Därför bör diskriminerande företeelser kriminaliseras. Förbudetskall ses som ett uttryck för samhällets handikappolitik, det vill säga etterkännande av funktionshindrades rättigheter. Det kan inte vara meningen atten grupp männniskor i vårt samhälle skall behöva utstå kränkningar på grundav fördomar och okunskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en antidiskrimineringslag i näringsverksamhet vadavser personer med funktionshinder.Stockholm den 22 oktober 1998Anders Ygeman (s)
mot · GM02So440 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So440av ()Handikappaspekter i offentligt materialHandikappolitiken kan föras utifrån olika utgångspunkter.Om utgångspunkten är att det i första hand är socialpolitiskafrågor blir det naturligt att välja särlösningar på olikaproblem, lösningar där den enskilde med enfunktionsnedsättning mer eller mindre blir beroende avsocialsektorns personal.Om man i stället har synen att alla frågor har en handikappaspekt, blir detmer naturligt att hitta lösningar genom olika former av generella ellerindividuella anpassningar inom samtliga berörda områden. Det medför i sintur att människor med funktionsnedsättningar ges större möjligheter att leva ioch ta del av samhället, som alla andra. Vi får t.ex. tillgängliga bostäder föralla i stället för specialbostäder, vi får en anpassad kollektivtrafik i stället förfärdtjänst, vi får anpassade arbetsplatser på den öppna arbetsmarknaden istället för Samhall.Vår principiella inställning inom handikappolitiken är att alla frågor har enhandikappaspekt. Trots detta hänvisar ofta både myndigheter, massmedieroch andra till att handikappfrågor hör till det socialpolitiska området.Ekonomiskt är det sannolikt billigare att genomföra en generell anpassningän att i varje särskild situation göra speciallösningar. Dessutom, vilket är denstörsta vinsten, innebär det att människor med funktionsnedsättningar be-handlas som medborgare och inte som besvärliga och dyra problem, somman måste lösa så billigt som möjligt. Det är en fråga om människovärde.För att underlätta att hitta sådana generella lösningar är det viktigt attmänniskor med funktionsnedsättningar blir synliga i offentlig statistik, istatliga utredningar, i propositioner etc. Vi vill därför föreslå att regeringenutfärdar direktiv till alla statliga utredningar att alltid beakta vilka konse-kvenser deras förslag kommer att få för människor med funktionsned-sättningar. Vi har som förebild haft direktiven om att statliga utredningar skabelysa jämställdhets- och EU-aspekter. På samma sätt bör utredningaruppmärksamma handikappaspekter.Regeringen bör uppdra åt och andra statistik-producerande organ att ta med funktionsnedsättning som en variabel påsamma sätt som ålder, kön, nationalitet etc. Funktionsnedsättning är sanno-likt lika avgörande för levnadsvillkoren som de andra variablerna. På dettasätt ges också en bättre bild av funktionsnedsattas levnadsvillkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att synliggöra handikappaspekter i offentligtmaterial.Stockholm den 22 oktober 1998Anders Ygeman (s)
mot · GM02So442 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So442av ()SmärtlindringVi har väldigt många personer i som plågas avsvår värk eller svåra smärtor. Väldigt många av dessapersoner äter mycket smärtstillande medicin.Det finns ett alternativ till dessa smärtstillande mediciner. Det finnsmöjlighet att utan kostnad få låna Transkutan elektrisk nervstimulator(TENS) inom sjukvården. Till denna elektriska nervstimulator finns tillbehörsom måste bytas med jämna mellanrum, dessa tillbehör är kostsamma och fårbekostas av patienten själv.Eftersom patienter som behandlas med elektrisk nervstimulator intebehöver äta smärtstillande läkemedel i samma utsträckning borde tillbehörentill TENS räknas som läkemedel och alltså inrymmas inom högkostnads-skyddet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnader som bör inrymmas inom högkostnadsskyddet förläkemedel.Stockholm den 28 oktober 1998Birgitta ()
mot · GM02So443 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So443av och ()Forskning om tandvårdsmaterialRiksdagen har beslutat att en ny tandvårdsförsäkring skallgälla /99.Beslutet innebar också ett uppdrag till regeringen att återkomma med ettförslag om nationellt för forskning bl a rörandebiverkningar av tandvårdsmaterial. Det är viktigt att identifiera riskgrupperoch individer som är mycket känsliga för amalgam och andratandfyllningsmaterial. En annan viktig uppgift är att utveckla diagnos- ochbehandlingsmetoder för dem som har eller misstänks ha biverkningar avdentala material. Biverkningar av det slag som härrör från dentala material ären medicinsk fråga och skall handläggas av läkare med speciell kompetens.Enligt uppgift har regeringen lämnat uppdraget att utreda lokaliseringen avkompetenscentrumet till vilket förefaller mindre välbetänktmed tanke på att istället för att medverka till attklaraut amalgamproblemet i gjort allt för att negligera och bortförklara problem-en. Vi menar att är den självklara instansen att läggaförslag om lokalisering.När det gäller lokaliseringen av detta centrum gäller det att knyta sammande närmaste intressenterna och ta vara på befintlig kunskap. I finnsMetallbiologiskt Centrum och Amalgamenheten vid iUppsala. Redan från starten har patienter fått god hjälpvid enheten. Här finns kunnandet och erfarenheten väl samlad. Utvecklings-arbetet vid enheten är också betydande. Dessutom finns ,medicinska fakulteten vid , liksom Lantbruksuniversitetetoch som alla är intressenter i den här verksamheten. Dettabör beaktas vid ställningstagandet var ett nationellt förforskning rörande tandvårdsmateriel skall vara beläget. Att förlägga ettkompetenscentrum i denna miljö för att man effektivt tar tillvara enunik kompetens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nationellt för forskning rörandebiverkningar av tandvårdsmaterial bör förläggas i anslutning tillMetallbiologiskt centrum i Uppsala.Stockholm den 27 oktober 1998Rigmor ()()
mot · GM02So447 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So447av och ()Förbud mot diskriminering av funktionshindradePersoner med funktionshinder diskrimineras ofta i svensknäringsverksamhet. Funktionshindrade nekas tillträde tillrestauranger, flyg och andra nyttigheter som upplevs somsjälvklara för de flesta personer utan funktionshinder.Näringsidkare tillåts i princip att ha särregler som utestängerfunktionshindrade. Personer med funktionshinder behöverinte behandlas rättvist utan godtyckligt.Flera länder har emellertid säkrat funktionshindrades rättigheter i anti-diskrimineringslagar, bland andra , , , Nya Zeelandoch . I har ADA-lagen (Americans with Disabilities Act)förändrat funktionshindrades vardag. har alltså nått längre än idetta fall, vad det gäller att behandla sina invånare lika.Det framstår dock som oförenligt även med svenskt rättsmedvetande attnäringsidkare skall tillåtas behandla en person sämre på grund av omständig-heter som till exempel politisk eller religiös åskådning, etnicitet ellersexuellläggning. Därför har svensk handikapprörelse länge ansett det angeläget attdiskriminering av personer med funktionshinder förbjuds i lag.Naturligtvis skall också funktionshindrade kunna förvänta sig en rättvisbehandling. Regeringen ser på uppdrag av över behovet av lag-stiftning på det område som det redogörs för i motionen. bör återtillkännage att behovet av ett förbud mot diskriminering är stort. Förbudetskall ses som ett uttryck för samhällets handikappolitik. Genom förbudet fårockså personer med funktionshinder det legala stöd de behöver för att kunnahävda en av de grundläggande rättigheterna, det vill säga att bli lika behand-lade som icke funktionshindrade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en antidiskrimineringslag i näringsverksamhet vadavser personer med funktionshinder.Stockholm den 24 oktober 1998Lena ()()
mot · GM02So448 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So448av ()Om stöd till föräldrarMånga föräldrar känner en osäkerhet i sin föräldraroll. Hurska man hantera uppkomma situationer, vilka konflikter skaman ta? Att vara förälder är en utmaning där stöd från andrakan vara till stor hjälp.På några ställen i landet arbetar man aktivt med föräldrastöd och föräldra-utbildning. På har projektet 2000 siktat in sig påföräldrarna till alla öns sexåringar. Studiematerial med många tips skapadesmed fem studieförbund inblandade. I studiecirkelform diskuterade sedanfemtio stycken grupper föräldrarollen. Många frågor var angelägna att taupp; att börja skolan, att sätta gränser, mobbning, pojkar-flickor samt språk.Träffarna har, enligt en utvärdering som gjorts, fungerat som ett bra stöd.Bara detta att träffas, föräldrar emellan, diskutera, jämföra och få stöd i sinroll som förälder ses som mycket positivt. Verksamhet av det här slagetbehöver stöd från statsmakterna.Den 11 juni , presenterade regeringen proposition 1997/98:182, Strategiför att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . I dennaproposition stod inget om föräldrautbildning. Detta trots att regeringen självbeställt en utredning som också presenterats : Förslag om hurstödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161).Det är hög tid att regeringen nu lägger fram förslag om och stimulans tillföräldrastödjande verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som stöder och stimulerarföräldrastödjande verksamhet.Stockholm den 26 oktober 1998Inger ()
mot · GM02So450 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So450av ()Informationsprogram om sexUnga flickor utsätts för krav på påtvingad "avancerad" sex, som kaninnebära att de är skadade efter sexdebuten. Porrfilmerna på kabel-TVoch på Internet kommer rakt in i tonårsrummen och blir ett krav påflickorna att medverka i allt mer avancerade sexlekar.Hälften av ungdomsmottagningar uppger att flickorna kommertill dem med sår och infektioner orsakade av skador på könsorganen. Deuppvisar sprickor och svullnader runt ändtarmen efter analsex och infek-tioner orsakade av såren.Unga flickor uppger att pojkarna pressar på flickorna och "tjatar" på demför att de skall gå med på denna typ av sex. De har svårt att värja sig viddenna påtryckning.Det är upprörande att unga flickor blir så utsatta i vårt land. I till exempelThailand, tvingas unga flickor att skada sig själva i underlivet med rakbladoch spikar för att sexköpare skall bli nöjda. De blir skadade för livet bådepsykiskt och fysiskt.Unga flickor som på det här sättet blir pressade att gå med på påtvingad"avancerad" sex går ut i livet både med fysiska och psykiska men. En utred-ning och kartläggning behöver göras över unga flickors upplevelser i sam-band med påtvingad sex och bestående psykiska men. Ett program förinformation till skolor bör tas fram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett informationsprogram riktat till ungdomar bör tas framenligt intentionerna i motionen och att en utredning bör göras.Stockholm den 28 oktober 1998Barbro ()