mot · GM02N337 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N337av m.fl. (c)En ny politik för regioner i utveckling och tillväxt1 Inledning1.1 Den regionala utvecklingenSverige har stora obalanser i befolkningsutvecklingen. Detta ärnegativt i dubbel bemärkelse. Avfolkningen förstärker gleshetensamtidigt som inflyttningen till några större städer skapar allt mer avträngsel och överhettningsproblem.Problemen har länge varit uppenbara. I utflyttningsområdena har under-laget försämrats för service och arbetsmarknad när verksamheter läggs nereller flyttar bort. Dagens nya flyttvåg innebär att tidigare obalans ytterligareförstärks. I inflyttningsområden har problemen omvända förtecken. Stor och starkinflyttning har drivit på markpriser och hyror, höjt markpriserna, ökattrafiken och påverkat miljön negativt. Flaskhalsar på arbetsmarknaden har isin tur spätt på inflationen och ekonomin har överhettats. Den rörlighets-befrämjande politiken har lett till spänningar mellan stad och land.Utglesning och överhettning är två sidor av samma mynt. Enligt Center-partiet måste nu politiken inriktas på att ta tillvara den styrka som finns bådei städer och på landsbygd. Inriktningen skall vara att skapa goda möjligheterför tillväxt och utveckling både i städerna, på landet och i de mindre orterna.I flera avseenden har glesbygd och förorter likartade problem: försämradservice, extremt hög arbetslöshet, känsla av utanförskap och brister i denlokala näringsstrukturen.Segregation är ytterligare en del i problembilden. I många områden ställsförortsbor utanför den samhällsservice som finns på andra håll. Bostads-områden där investeringar uteblivit har fört med sig att människor flyttar. Enlikartad negativ utvecklingsspiral, liknande den från landsbygdens uflytt-ningsområden, uppstår.1.2 Bristande regionalpolitikCenterpartiet har kritiserat bristerna i regionalpolitiken.Enligt vår uppfattning måste regionalpolitiken ta tillvara den styrka somfinns både i städer och på landsbygd och ge människor demokratiskamöjligheter att utforma och ta ansvar för den egna närmiljön. Först meden politik där stad och land ömsesidigt och gemensamt formulerarstrategier och plattformar för framtiden är en mer balanserad utvecklingmöjlig. Insikten måste finnas om att olika landsändar och orter har olikaförutsättningar och funktioner i landets utveckling.Hela behöver såväl livskraftig landsbygd som levande städer.Livsmiljön har olika karaktär beroende på om vi bosätter oss i storstaden, iden mindre staden eller på landsbygden. Människor har olika önskemål, mendet gemensamma är att vi bosätter oss där vi tror oss finna de bästa möjlig-heterna att utvecklas. utgångspunkt är att fler vill ta ettstörreansvar över sin egen närmiljö och kunna delta i den konkreta samhälls-planeringen.Möjligheten att tillsammans med andra kunna påverka sin närmiljö är likaangelägen i segregerade bostadsområden i storstaden som i byn i Norrlandsinland. En politik för drivkraft och utveckling handlar därför inte i förstahand om stöd och bidrag utan om att ta tillvara den kreativitet som finnslokalt. Större ansvar och självförvaltning, dvs en politik för ökad decentrali-sering, är nödvändigt för en hållbar utveckling i både stad och land.1.3 Särskilda insatserSverige behöver ett landsbygdslyft för att förhindra ytterligare utflyttningoch utarmning av landsbygden. Småföretagande, miljösatsningar, nyteknik, decentraliserad utbildning, kvinno- och ungdomssatsningar ochstöd till lokalt utvecklingsarbete är några åtgärder som krävs för attutveckla landsbygden.En långsiktig och offensiv plan för utveckling av inland medsatsning på ökat företagande, bättre kommunikationer, informationsteknikoch högre utbildning måste genomföras. Vattenkraftsproducerande regionerskall få del av vattenkraftens vinster.Segregationen i storstädernas förorter måste brytas. Den offentligaservicen i utsatta områden bör stärkas. Integrationen av nya svenskar skallförbättras genom ökade resurser till bland annat svenskundervisning.Miljön i storstäderna skall värnas. Grönområden skall inte bebyggas, utanskyddas. Med som förebild bör nya national-stadsparker etableras.1.4 En ny regionalpolitikDet övergripande målet för den ekonomiska politiken är att skapa enuthållig ekonomisk tillväxt. anser att en kraftfullregionalpolitik bättre bidrar till uthållig ekonomisk tillväxt som leder tillökad sysselsättning i hela landet.Förslagen i denna motion bidrar till ett bättre näringsklimat och förbättradservice även för de områden som inom de större städerna drabbats av för-sämrad service och ökad arbetslöshet. Enklare regler för mindre företag,minskat byråkratiskt krångel och bättre samordning mellan olika samhälls-sektorer är inte bara en glesbygdsfråga utan är minst lika viktigt för utveck-lingen av de mindre företagen i hela landet.Några övergripande utgångspunkter måste känneteckna en ny regional-politik. Den skall:- ha ett tydligt mål om utveckling i hela , överordnat alla politik-områden- underlätta regionalt samarbete över nationsgränser- samordna regional och fysisk planering samt stärka den lokala nivån- öka regionernas inflytande över den regionala planeringen- ge likvärdig service över hela landet- bryta sektorspolitiken och öka samordningen på alla nivåer- skapa lika förutsättningar för kvinnor och män att leva och bo på lands-bygden- ge möjligheter till kompetensutveckling i hela landet- arbeta för en stark och levande landsbygd- öka människors inflytande över lokalsamhället- ge så goda grundförutsättningar i form av offentlig och kommersiellservice att det minskar behoven av olika stöd- sprida ett levande kulturliv över landet- stärka den kommunala nivåns inflytande över olika statliga utvecklings-medel- förenkla olika regelverk inom t.ex. närings-, arbetsmarknads- och regio-nalpolitiken- öka samverkan mellan privat, offentlig och ideell sektor- stärka den lokala arbetsmarknaden genom samverkan i partnerskap- stärka människors enskilda initiativ för att i samverkan med andra tastörre ansvar- minska pressen på storstädernaSverige måste få en politik som leder till utveckling i alla regioner. Vårtland har inte råd att avstå den utvecklingspotential som finns i helalandet. Vad som här har anförts om en ny politik regionalpolitik bör gesregeringen tillkänna.2 Obalansen ökar2.1 Befolkningsutveckling under längre tidDen regionala omfördelningen syns klart i nedanstående diagram.Materialet är disponerat så att det både anger befolkningstalen och senarede procentuella förändringarna. Inledningsvis kan konstateras att denregionala omfördelningen varit betydande, dock inte så stor som denemellanåt framtonas i debatten. Istället är det de växande inomregionalaobalanserna som utgör det största problemet. De inomregionalaobalanserna måste mer komma i blickpunkten i debatten.Folkmängd efter region och tidTabell 1: (1970 1975 1980 1985 1990 1995 1997 )*Skånelän**DalarnaNedan har jämförts befolkningsutvecklingen i femårsintervaller.Förändringen mätt i procent visar tydligt att omflyttningen mellan länenär mer påtaglig för hela perioden än under de senaste åren.Folkmängd efter region och tid, procentuell förändringTabell 2: (1970-95 1975-95 1975-85 1985-90 1990-95 1985-95 )Av tabellerna kan man utläsa att det i stort är samma län och sammaantal som haft befolkningsökningar över rikssnittet. Vidare framgår ävenatt det i stort är samma län som haft negativ befolkningsutveckling,särskilt noterbart är och län.Sett till hela perioden förefaller det vara små variationer i antal län somligger över rikssnittet och antalet län som haft negativ befolkningsutveckling.Om man istället jämför intervallerna 1975-85 i förhållande till 1985-95finner man att det för perioden var 9 län som låg över rikssnittetoch 8 län som uppvisade negativa tal. För perioden var det 7 länsom låg över rikssnittet, men endast 2 som uppvisade negativa befolknings-tal.Jämför man hela perioden är det fler län som visar negativ utveckling,5 stycken, än , 3 stycken. En försiktig tolkningkan vara att det och varkraftigare befolkningsomflyttning än under 1990-talet.De län som haft den kraftigaste befolkningsökningen är , Hallandoch . Även och har haftrelativt stora ökningar. relativt höga siffra kan till stor delförklarasav en relativt stark tillväxt i till stor del förklarad av ökadarbetspendling till och från . ökadebefolkningen i med 31 908 personer, vilket svarar för cirkahälften av läns befolkningsökning . Andradelar av har brottats med olika strukturkriser.Statistiken för länens befolkningsutveckling kan förefalla relativt måttlig.Man skall dock komma ihåg att befolkningsökning är 247 744 personer vilket motsvarar befolknings-mängden i län.Även om befolkningsomflyttningen varit betydande mellan länen, settunder , så förefaller trenden inte främst vara att flyttlassen gårfrånavfolkningslänen till storstadslänen. Däremot är inte glesbygdens problemmindre för detta. Istället för regional omfördelning är den inomregionalautvecklingen än mer dramatisk. De inomregionala obalanserna ökar.För att illustrera befolkningsutvecklingen och koncentrationen till de störrestäderna har valts statistik för de 10 minsta respektive 10 största kommuner-na.Nedan framgår den procentuella förändringen från 1975 till 1995Tabell 3: (1975-95 )Procentuell förändring samt mellan 1985 och1995 framgår av tabellerna nedan. På grund av ändringar avkommungränser ger tabellen inte full rättvisa åt de faktiskaförhållandena.Tabell 4: (1975-85 )Tabell 5:1985-95 )Statistiken visar tydligt att det är de mindre orterna som klarat sig sämst.Större orter, särskilt universitetsorterna, har ökat sin folkmängd klartöver rikssnittet. Noterbart är bland annat att påbörjade enkraftig expansion . Från att har varit tiondekommunen i klättrade man snabbt till en femte plats.Befolkningen ökade med en femtedel, 26 724 personer, vilketmotsvarar en normalstor kommun.Norrköping å andra sidan halkade ner. Befolkningsökningen var endast3,eller 2 836 personer. Mycket tyder på att etablerandet avUniversitetet i är en av de viktigaste förklaringarna.Även om befolkningsomflyttningen varit betydande mellan länen, settunder , så är den inomregionala utvecklingen än mer dramatisk.Dock har de så kallade skogslänen haft en betydandeutflyttning. Omfördelningen inom län och kommuner ökar dramatiskt.Städerna och tätorterna har främst vuxit på bekostnad av sin nära omgivning.2.1.1 SlutsatserI en studie gjord av kulturgeografiska institutionen i visas att detunder senare delen av fanns en tendens till mer utspriddbefolkning. Koncentrationen till storstadsregionerna, universitetsorternaoch sydvästra var uppenbar. ökade eller bibehöll dockett stort antal kommuner sin folkmängd. Mest påtagligt var detta i södraSverige. För perioden ökade koncentrationen tillstorstadsregionerna och universitetsstäderna. Färre kommuner hade entillväxt över rikssnittet än under föregående femårsperiod.Deras slutsats är att det fanns en tillväxt irelativtcentralortsnära landsbygdsområden. första hälft har dettakommit av sig och ersatts av en ny period av befolkningskoncentration till detätbefolkade områdena.Tabellerna ovan illustrerar den befolkningsutveckling som pågår och sompå många håll slår igenom med kraft. När befolkningsunderlaget minskarförsämras också förutsättningarna att upprätthålla grundläggande service tillde som bor i utflyttningskommunerna. Detta medför in sin tur attarbetstillfällen försvinner och att skattekraften minskar. Resultatet blir ennedåtgående spiral.UtbildningsstrukturTabell 6: (för gy.utb < för gy.utb gy. 3 årefter gy. utb < efter gy. utb > 3år forskar-utbildning )Tabellen anger utbildningsnivå inklusive bortfall.2.1.2 ÅldersstrukturProblemen med utflyttning är inte bara att färre stannar kvar. ärdet de yngre som flyttar, endera för utbildning eller arbete. Kvar blir deäldre och inte sällan de arbetslösa. För dessa kommuner innebär dettasärskilda problem. I takt med att befolkningen blir äldre ökar kostnadernaför vård och omsorg. är det färre kvar i arbetsför ålder vilketgör att skatteinkomsterna minskar.Nedan har några kommuner valts ut för att illustrera skillnaderna i ålders-struktur mellan större orter, tillväxt orter och avfolkningsorter.Folkmängd i vissa kommuner: ålder och tid, antal och andelar (%) iåldersklasserTabell 7: (1970 1975 1980 1985 1990 1995 )Ovanstående orter: antal invånare och tid.Tabell 8: (1970 1975 1980 1985 1990 1995 )Ovanstående orter: antal invånare, procentuell förändring.2.1.3 Tabell 9: (1975-85 1985-95 1975-95 )2.1.4 SlutsatserDå man studerar statistiken från några enskilda kommuner är det slåendehur några haft en mycket expansiv utveckling medan andra haft enbetydande befolkningsminskning. De större städerna ochuniversitetsstäderna har en stark tillväxt.Studeras kommunerna som haft stark tillväxt parallellt med ålderssamman-sättning, utbildningsnivå och arbetslöshet är mönstret än mer entydigt. Dekommuner som har hög befolkningstillväxt har relativt kommunerna mednegativa befolkningstal lägre snittålder, högre utbildningsnivå och lägrearbetslöshet. Den demografiska strukturen i utflyttningskommuner innebäratt kostnaderna för vård och omsorg ökar. flyttar de som är iarbetsför ålder och skattekraften eroderas. Åtgärder måste vidtas för attunderlätta för fler att flytta till dessa orter. Goda möjligheter tillutbildningoch kommunikationer är viktigt för att få fler yngre att flytta ut.Om denna utveckling fortsätter får vi ett som går i två hastigheter.En del som karaktäriseras av stark tillväxt, låg medelålder, ökad utbildnings-nivå och ökad sysselsättning. En annan del som karaktäriseras av utflyttning,hög medelålder, låg utbildningsnivå och hög arbetslöshet. En sådanutveckling är inte acceptabel. Allt måste göras för att motverka ytterligareregionala klyftor. har inte råd att försumma stora delar av vårt land.3 Ett decentraliserat SverigeSverige ser annorlunda ut än vad det gjorde sedan.Sverige är starkt på väg in i informations- eller kunskapssamhället. Nyamönster växer fram och några avgörande förändringar har inträffat. Vilever i en allt mer internationaliserad ekonomi. Svenskt näringsliv är iallt större utsträckning utsatt för internationell konkurrens.Det internationella samarbetet ökar i betydelse. Ny teknik gör att avstånds-beroendet minskar och gränserna suddas ut. Händelser i och omkring våragränser påverkar och får återverkningar för . Den tilltagande inter-nationaliseringen leder till ökad rörlighet. I takt med ökad internationalise-ring och hårdare konkurrens krävs ökad kunskap och kompetens. Flergenomgår gymnasial vuxenutbildning och högskoleutbildning.Sverige är även ett mer mångkulturellt samhälle . I finnsflera olika kulturer som verkar parallellt med varandra. anländasvenskar, eller nysvenskar, har bidragit till kulturell förnyelse och öppenhet.Miljön får en allt viktigare roll, både när det gäller den lokala miljön ochden globala miljön. Människor accepterar inte längre en produktion eller ensamhällsutveckling som är tärande på miljön.Människor ställer i takt med ökad utbildning krav på delaktighet ochinflytande över sin närmiljö. Allt fler önskar ta ansvar och kräver att få varamed och bestämma över sitt närområde.Det samhällsmönster som vuxit fram i industrisamhället passar inte detframtida kunskaps- eller informationssamhället. Istället växer ett nyttmönster fram, en samhällsorganisation som bygger på decentralisering.3.1 Nya arbetsformer börjar ta formMänniskors ökade utbildning, deras efterfrågan på möjligheten att taansvar för närområdet och önskningar om en annan livsmiljö har påmånga håll lett till en spännande utveckling. Särskilt på landsbygdenbörjar nya arbetssätt ta form. Lokala utvecklingsgrupper, hembygds- ochidrottsföreningar etc. söker sig nya vägar att lösa gemensammaangelägenheter. Otraditionella metoder och arbetssätt har på många hållinneburit att man kunnat behålla och utveckla den service som invånarnaönskar.Den lokala sammanhållningen och inslag av nya former att fatta beslutgenererar kreativitet och mervärde. Anonymiteten försvinner, det egnaansvaret och möjligheterna blir tydligare som de sociala bandenstärks.Viljan om och önskan av att kunna ta större ansvar för den lokala ochregionala utvecklingen stöter ofta på svårigheter. är inte organiseratför nya tiders krav om decentralisering, ansvar och inflytande över den egnanärmiljön.Näringspolitik, utveckling av kommunikationer och regionalpolitik inklu-sive landsbygdsutveckling måste bättre kopplas samman med frågor ommarkanvändning och miljö. Samordning mellan ekonomisk planering ochfysisk planering måste prioriteras och det lokala perspektivet stärkas.3.2 Ökad livskvalitetDen personliga livskvaliteten ökar i betydelse. Många väljer att bosättasig utanför stadskärnan. Det tätortsnära boendet har ökat. Närhet tillnatur och rekreation har för många ökat i betydelse. Flera företag uppgeratt detta har ökat i betydelse vid placering av verksamheter. Tillgångentill natur och kultur räcker dock inte. Tillgängligheten tillkommunikationer och utbildning måste finnas. Inte minst av dennaanledning är kommunikationsfrågorna och utbildningsfrågornafundamentala för den regionala utvecklingen.Förändrad efterfrågan på boendemiljö skapar möjligheter. I detta finnsäven en form av livskvalitet som utgår från mer av lokal gemenskap ochansvarstagande. Människor som bor och arbetar tillsammans kännervarandra. Här har man kontroll och uppsyn av varandra och varandras barn.Det egna ansvaret blir en del i det gemensamma ansvaret. Barn och äldrekänner varandra. Vård och hjälp till de äldre kan utföras av anhöriga ellerpersoner som känt varandra. Detta skapar kvalitet ochnärhet.Närheten till natur, rekreation och friluftsliv och det gemensamma arbetetför utveckling av närmiljön har gett nya former för utveckling och nya vägartill gemensamt ansvarstagande.3.3 Hela skall levaYtterst handlar regionalpolitiken om att ge förutsättningar för allaregioner och landsändar att utvecklas. har inte råd att låta storaområden vara outnyttjade som tillväxtkraft. Investeringar i infrastruktur,bostäder och service måste tas tillvara. Det är en kapitalförstöring att låtadetta förflackas. Om skall klara en omställning för de krav som2000-talet kräver, om vi skall få en nationell tillväxt har vi inte råd attinte utnyttja hela kapital.Sverige behöver en stark ekonomisk tillväxt. En marknadsekonomitenderar att verka koncentrerande. Därför måste den kompletteras medåtgärder som motverkar koncentrationen utan att tillväxten i ekonominförsämras. Staten har här det övergripande ansvaret att förena målen omstark ekonomisk tillväxt som regional balans upprätthålls.En stark ekonomisk tillväxt är fundamental för att tillväxten skall nå ävende mer perifera områdena. Erfarenhetsmässigt visar det sig att det är undertider då vi har långvarig ekonomisk tillväxt som denna förmår tränga ut ochgenerera högre sysselsättning i områden utanför de större städerna och de s.k.tillväxtområdena. "Hela skall leva" måste vara ledstjärna för en politik för regionalrättvisa och utveckling. Skall detta lyckas måste ansvaret för den regionalautvecklingen bli tydligare. Samtliga politiska områden måste samverka ochta sitt ansvar. Det behövs därför konkreta mål för den regionala utvecklingenpå samma sätt som för budgetsanering, minskad arbetslöshet och ökadsysselsättning. Detta bör ges regeringen till känna.3.4 Ny struktur för SverigeEn genomgripande förändring av den samhälleliga organisationen måsteske. Den statliga politiken måste ställas om och decentraliseras för attmöte nya krav och för att möta regionala obalanser och olikheter.Utgångspunkten för en sådan politik är att ta vara på de goda exemplenoch den utvecklingskraft som finns. Genom större självbestämmande därfysisk planering och ekonomisk planering decentraliseras ges utrymme attfinna nya lösningar. Dessa lösningar kommer att se olika ut runt om i landet.Mångfalden kommer att öka.Kommunerna har stora möjligheter att bidra till en offensiv politik. Mer avstatliga funktioner måste kunna kopplas till, samverka och samlokaliserasmed kommunala verksamheter. Servicenivån kan därmed ökas.Det regionala självbestämmandet måste öka. Samordning mellan olikamyndigheter är en förutsättning för att utveckla servicen och finna flexiblalösningar. Mer av beslut som tas av centrala myndigheter och verkmåste tas av ett regionalt organ. Det kan vara ett region- eller länsparlament.Regionerna måste själva i större utsträckning formulera utvecklingsstrategieroch ha makt och möjligheter att realisera dessa. Det är lokalt och regionaltman vet förutsättningarna, behoven och möjligheterna. Detta måste tastillvara.På flera håll ökar det regionala samarbetet över nationsgränserna. Dettakan beskrivas som en inriktning mot "regionernas ". Detta samarbeteär intressant och ger många nya möjligheter, bland annat kan arbetsmarkna-derna breddas. anser att regionalt samarbete över nations-gränserna bör underlättas.4 Politik för regioner i tillväxt och utveckling4.1 En garanterad grundserviceDet är inte de enskilda åtgärderna i sig som kan bryta den negativautvecklingen. Istället är det omfattningen och förmågan att styra åtsamma håll som är det avgörande.Förmågan att samordna och se nya lösningar måste känneteckna denövergripande politiken. I såväl större städer som på mindre orter ochlandsbygd finns goda möjligheter att finna samverkanslösningar mellan denoffentliga, den privata och den ideella sektorn. Det finns många godaexempel på samverkanslösningar över hela landet.Nya lösningar för gemensamma angelägenheter ger ofta möjligheter atträdda och utveckla verksamheter som annars hade lagts ned eller flyttat.Många viktiga uppgifter som det offentliga inte tycker sig ha råd med ochsom den privata sidan inte är intresserad av kan genomföras i samverkan oftamed privat, offentlig och ideell sektor. Detta, kallad den sociala ekonomin,kommer att öka i betydelse.Tyvärr finns inga bra associationsformer för de företag som vill arbeta medsamhällsnyttig verksamhet, fristående från offentlig sektor, genom så kalladesociala företag, exempelvis byautveckling eller föreningsdriven verksamhet.Dessa sociala företag har inget vinstintresse utan vill göra en samhällsnyttiginsats till fromma för den egna bygdens utveckling. Dessa företag genererarjobb lokalt. Samhället kan inte stå för hela kostnaden men kan tillsammansmed ideella krafter och privata medel medverka till att verksamheter someljest inte kommer till stånd ändå kan utföras.Riksdag och regering skall understödja en regional utveckling i helalandet. En förutsättning för att skapa livskraftiga miljöer är att det finns engrundläggande samhällsservice i hela landet. En av de större utmaningarnablir att lägga fast vad en garanterad grundservice skall innehålla. Dennagrundservice i form av exempelvis post- och teleförbindelser, infrastrukturetc måste garanteras av samhället. Det behöver dock inte innebära att detoffentliga svarar för genomförandet.En politik för regional utveckling måste precisera vilken minsta samhälls-service som skall garanteras oavsett var i landet man bor. börsåledes uttala sitt stöd för inrättande av en garanterad grundservice och hosregeringen begära förslag till vad en sådan katalog kan innehålla.I denna motion utvecklar några områden som vi anser börinrymmas som en garanterad grundservice.4.2 serviceFör den regionala utvecklingen är det viktigt att det finns en välfungerande service i hela landet.Det kommunala skatteutjämningssystemet förändrades för drygt två årsedan. Genom försorg innebar beslutet att en avstämningskulle göras . Utredningen kommer att presentera sinaförslag.