mot · GM02MJ516 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ516av ()Slakt genom skäktningInledningFrågan om religiös slakt aktualiseras gång på gång. Detanförs då att detta sätt att slakta skall ses som en fråga omreligionsfrihet och inte som en fråga om djurskydd.Djurskyddslagen förbjuderslakt utan bedövningKosher- och halalslakt är den slaktmetod som religiösa judarrespektive muslimer förespråkar. Avlivningen av djuret skergenom att halsen genomskärs och att djuret förblöder. För attslakten skall ske religiöst riktigt får djuret inte bedövas innansnittet läggs och det är detta diskussionen egentligen handlarom och som strider mot djurskyddslagen. I dess § 13står: När djur förs till slakt och när de slaktas, skall deskonas från onödigt obehag och lidande. Och i § 14:Husdjur skall vid slakten vara bedövat när blodet tappas av.Undantag från detta finns för fjäderfä och kaniner, men vid den slaktenskall hela huvudet snabbt avskiljas från kroppen.Jordbruksverket har videosom visar slaktenDet förekommer skäktning av stora djur som får och nöt iandra länder. Inför KU:s behandling av motioner omskäktning ansåg att det vore lämpligt attutskottet tog del av den video, som finns som bilaga tillJordbruksverkets rapport 1992:37 Slakt av obedövade djur,och som visar hur slakten går till. Det avslogs emellertid.Videon är inspelad i och visar kosherslakt:Djuret förs in i en box speciellt utrustad för slakten. För att blotta halsenfixeras djuret med frambenen fritt hängande i luften och huvudet pressatbakåt mot ryggen. Därefter läggs ett snitt i halsen nedanför stämbanden så atthalspulsådror och luftstrupe skärs av. För att öka blödningen gräver slaktarenmed händerna i såren vid halspulsådern. Djuret med frambenen,fortsätter att andas med den avskurna luftstrupen och dör först efter ½-1½minut. Att djuret upplever ångest, smärta och lider står utom all tvivel.Rabinen bekräftar därefter att djuret slaktats på föreskrivet sätt. Endast ca50% av köttet används som kosher, eftersom judarna endast äter framdelsköttt.o.m. Allt kött som inte godkänts som kosher säljs somvanligt kött till konsumenter som inte får vetskap om att djuret slaktatsgenom skäktning utan föregående bedövning.Slakten skapar ångest ochplågaDet är alldeles klart att såväl fixeringen av djuret före slaktoch själva slakten är grym och plågsam och strider mot denmest grundläggande synen på djurhänsyn i . Trotsdetta återkommer frågan på nytt i genom motioneroch också genom aktioner på annat sätt av de grupper sominte vill se frågan som en fråga om djurskydd utan somreligion.Jordbruksverket har fått i uppdrag att "göra enutvärdering av olika religiösa slaktmetoder i syfte att finna en religiösslaktmetod som inte strider mot svenska bestämmelser om skydd av djur vidslakt, men som kan godkännas av de parter vars utövande av religion bl.a.förutsätter tillämpning av religiös slakt." Veterinärkåren, hjärnfysiologer ochdjurskyddsorganisationer är eniga om att stora djur som skäktas utsätts förlidande och ångest. Djurskyddslagen är så vitt jag förstår skriven utifrånsamma uppfattning och insikt. Uppdraget till verkar utifråndetta mycket märkligt.I den utvärdering som skall göra skall särskilt samråd skemed olika religiösa organisationer och DO, men vare sig veterinär-organisationer, djurskyddsorganisationer eller neurologer finns nämnda. Detär mycket förvånande och oroande eftersom dessa grupper inte bara harengagerat sig i frågan, utan också besitter stora kunskaper nödvändiga för deutvärderingar som skall göras. Detta måste ändras.Skäktning är en fråga om djurskydd!Hemställan.Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt förbud av slakt genom skäktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 13 och 14 §§ djurskyddslagen som förbjuder plågsammaslaktmetoder fortsättningsvis skall gälla,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att veterinärer, neurologer och djurskyddsorganisationer skallingå i den grupp som tillsatts för att göra årliga utvärderingar.Stockholm den 27 oktober 1998Gudrun ()