mot · GM02MJ255 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ255av m.fl. (m)TrädgårdsnäringenDen yrkesmässiga trädgårdsodlingen i vårt land har ettproduktionsvärde på , beräknat påredovisade arealer och produktion i SCB:strädgårdsinventering 1996. Produktionen som omfattaryrkesmässig odling av grönsaker i växthus och på friland,odling av frukt, bär och plantskoleväxter samt växthusodlingav krukväxter och snittblommor svarar sammantaget förcirka hälften av den svenska konsumtionen av dessa slag avprodukter.Antalet producerande trädgårdsföretag uppgår till ca 3700 varav ca 1400med odling i växthus och 2900 med frilandsodling. Antalet sysselsatta upp-går till drygt 25 000 motsvarande ca 10 000 helårsanställda. En betydandedel av arbetstillfällena i branschen utgörs av säsongsmässiga skördeanställ-ningar.En mer ingående redovisning av branschens produktions-, sysselsättnings-och konkurrensförhållanden lämnas i utredningsbetänkandet En livsmedels-strategi för , SOU 1997:167. Av denna framgår också att trädgårds-näringen är en utpräglad småföretagsbransch med bred spridning över landetoch med en viktig sysselsättningsskapande betydelse i många områden meden i övrigt svag industri- eller näringsverksamhet.Utredningen lämnar en ingående redovisning över den svenska trädgårds-odlingens konkurrenssituation beträffande skatter, avgifter och produktions-förhållanden, främst genom en jämförande studie med ochHolland. Dessa båda länder svarar för en betydande del av den export avträdgårdsprodukter som sker till . Den svenska odlingenskonkurrenssituation har blivit mer utsatt sedan EU-medlemskapet och ensuccessiv tillnärmning av den svenska produktionsprisnivån kan noteras utanatt en motsvarande utjämning av produktionskostnader och produktions-villkor skett.Det är viktigt att en svensk trädgårdsodling med de mycket positivakvalitets- och miljöfördelar som den har kan vidmakthållas och att den gesmöjlighet att konkurrera med importen på lika villkor vad gäller i första handproduktionsskatter, forsknings- och utvecklingsstöd samt sysselsättnings-och anställningsfrämjande åtgärder. I det följande presenteras ett antalområden och åtgärder där vi anser att konkurrensvillkoren för den svenskaträdgårdsodlingen behöver förbättras. En del av dessa tas också upp iutredningen och vi utgår ifrån att regeringen i beredningen av utredningensförslag beaktar vad vi här för fram.En förbättring av konkurrensförhållandena för trädgårdsodlingen bör ocksåta sikte på att förstärka de fördelar en svensk produktion och svenskaprodukter skulle kunna utnyttja för export till och till länderutanför gemenskapen i vår omedelbara närhet. I sin tur skulle detta främja entillväxt inom näringen och en ökad sysselsättning inom sektorn.Investerings- ochproduktutvecklingsstödDen svaga lönsamhetsutvecklingen i trädgårdsföretagenhittills har medfört en kraftigeftersläpning i strukturutvecklingen och i förnyelsen avproduktionsbyggnader och produktionsteknik. EU-medlem-skapet har inte inneburit någon fördel i detta avseende förbranschen. Av SCB-statistiken framgår att företagsstorlekeninom växthusodlingen endast marginellt förändrats underdenna period. Medelarealen växthusyta i är ca 2 400m2 medan den i är nästan dubbelt så stor och iHolland ca tre till fyra gånger så stor. Nyföretagandet inomodlingen i är också för lågt för att kunnaupprätthålla den nuvarande omfattningen av den svenskaträdgårdsodlingen.Det investeringsstödsprogram som beslutade införa den 1januari 1997 ger som maximalt investeringsstödbelopp perföretag. Detta belopp är inte anpassat efter växthusodlingens mer kapital-intensiva investeringsåtaganden och behov. Stödet utgår också endast tillenergibesparande och miljöförbättrande åtgärder.I utredningen föreslås att det införs ett särskilt, generellt investeringsstödför strukturanpassningen inom växthusodlingen inom ramen för EU-strukturstödsprogram. Stödet föreslås utgå med enram på och utgå med maximala stödbelopp enligt EU:sregler.Vi stöder utredningens förslag. Regeringen har dock förhalatbehandlingen av utredningen . Förutsätt-ningar har ej heller skapats i budgetförslaget /99. Regeringen bördärför återkomma till med förslag.ProduktionsmedelsskatterEn starkt bidragande faktor till det eftersattainvesteringsbehovet och den hämmande åldersstrukturen fördet svenska växthusbeståndet och för den avstannadenyetableringstakten inom näringen är de högre svenskaproduktionsmedelsskatterna på energi, handelsgödselmedeloch bekämpningsmedel. I den ovannämnda utredningenframgår att den sammantagnaproduktionsmedelsbeskattningen i är såhög som i . I belastas inte näringen meddetta slag av skatter.I har t. ex. energibeskattningen dessutom en utformning sominnebär att skatterna återförs till näringen som ett stöd för energibesparandeinvesteringar. Programmet är anpassat för att främja en strukturanpassningav den danska växthusodlingen mot större och rationellare brukningsenheter.Vi anser det vara rimligt att den svenska trädgårdsodlingen omgående gessamma konkurrens- och utvecklingsmöjligheter som i konkurrentländernainom gemenskapen. Mot den bakgrunden är det angeläget att i en förstaomgång skyndsamt företa en anpassning av energibeskattningen och i likhetmed utredningens förslag reducera den nuvarande koldioxidskatten påbränsle till växthusodlingen till i nivå med EU:s miniskattedirektiv förmineraloljeprodukter motsvarande /m3 olja. Motsvarande anpassningav beskattningen av dieselolja, handelsgödselmedel och bekämpningsmedelbör också ske.I den avgivna regeringsdeklarationen framhålls att jordbruket skallges villkor som är likvärdiga med andra näringars. Vi vänder oss mot dettauttalande eftersom en sådan jämförelse inte på något sätt är relevant förkonkurrenssituationen för jordbruket eller trädgårdsnäringen. Den relevantajämförelsen och det som bör vara bestämmande för beskattningsför-hållandena är jämförelsen till den direkt konkurrerande produktionen i andraexportländer på det sätt som redovisas i den här refererade utredningen och idenna motion.Forsknings- och projektstödAv väsentlig betydelse för trädgårdsnäringenskonkurrenskraft i ett både näraliggande och längreperspektiv är dess möjligheter att bedriva ett progressivtutvecklingsarbete och att ha tillgång till ett resursstarkt ochändamålsenligt system för tillämpad forskning ochprojektverksamhet. I takt med att samhällets resurser alltmerkoncentrerats till den mer undervisningsstödjandeforskningen vid har ansvaretför den tillämpade utvecklingsverksamheten tydligare förtsöver på näringen själv att ta ansvar för.Bristen på denna viktiga tillämpade forskning och utvecklingsverksamhethar bl.a. uppmärksammats av för Skogs- och Jordbruksforsk-ning. Detta råd har i ett särskilt utredningsbetänkande äskat särskildabudgetmedel för sådan verksamhet och även uttalat sig för att samhälletstöder näringen i uppbyggnaden av en gemensam utvecklingsfond genom enlagstiftning om en obligatorisk produktionsavgift. Från näringens sida harockså krav på sådan medverkan framställts sedan ett par år tillbaka.Samhällsstödda system för en uppbyggnad av en sådan utvecklingsfondfinns i alla övriga EU-länder. Frågan får mot denna bakgrunden stark konkurrensmässig dimension. Den svenska trädgårdsodlingen ärdärmed det enda land inom gemenskapen som ännu saknar denna möjlighetatt bedriva ett kollektivt utvecklingsarbete för en fortgående praktiskmarknads-, miljö- och konkurrensanpassning av produktionen.I utredningen påtalas också behovet av att resurser tillskapas för dennatillämpade utvecklingsverksamhet. Utredningen pekar på att sådan tidigarevarit samhällsstödd och på svårigheterna att på frivillig väg generera sådanaresurser inom näringen själv. En orsak till denna svårighet är som vi ser detnäringens utpräglade småföretagarkaraktär och avsaknaden av utbuds-samlande förädlingsled eftersom produktionen uteslutande avser färska,oförädlade produkter. Utredningen föreslår för sin del att frågan tills vidarelöses genom att samhället av budgetmedel anvisar förverksamheten.Vi är principiellt emot lagstadgade produktionsavgifter, men anser att detfinns anledning att närmare undersöka hur näringens förslag om enutvecklingsfond - likt vad förekommer i övriga medlemsländer - skall kunnaförverkligas. I ett sådant system skulle finansieringsansvaret falla pånäringen själv och budgetmedel endast utgå som miljöstimulanser och i enlägre omfattning i den del som avser en förstärkning av , tillämpade forskningsverksamhet.I regeringens senaste forskningsproposition, 1996/97:5, framhölls attregeringen avsåg att senare återkomma till i frågan om en förstärktträdgårdsforskning. Så har ännu inte skett, och vi anser att regeringen motden här redovisade bakgrunden omgående bör framlägga ett samlat förslagtill hur man anser att trädgårdsnäringens behov av tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet skall lösas. Här bör också finnas ett förslag omnäringens medverkan med utgångspunkt i den egna konkurrenssituationen.Arbetskrafts- ochsysselsättningsfrågorTrädgårdsnäringen sysselsätter ett betydande antal personerunder skördesäsong. Kostnaden för skördearbete utgör ocksåen betydande andel av framförallt frilandsföretagensproduktionskostnader. Det är ofta svårt att uteslutande klaradetta arbete med svensk arbetskraft varför i viss omfattningtillfällig arbetskraft från länder utanför gemenskapen anställskortvarigt. För denna anställning betalar odlarna fullaarbetsgivaravgifter trots att arbetstagarna inte fårtillgodogöra sig hela trygghetssystemet. Avgifterna fårdärför karaktären av skatt. Administrationen ochredovisningen av dessa avgifter är också en belastning påföretagen i verksamheten.I flera EU-länder tillämpas betydande lättnader i avgiftsuttaget på tillfälligtanställd skördearbetskraft. I tillämpas en nedsättning av arbets-givaravgiften från för denna kategoriarbetstagare och i tillämpas ett särskilt fruktplockarreglemente mednedsatta avgifter. I tillämpas ett motsvarande system som i Belgienmed avgiftsbefrielse för en första arbetsperiod av denna slags anställning.I finns en avgiftsfri lönegräns på under vilkenarbetsgivaren inte behöver redovisa arbetsgivaravgifter. Gränsen fastställdessenast varför vi anser det finns skäl att på nytt pröva denna gräns. Enprövning bör därvid göras utifrån den konkurrenssituation som ovanredovisats. En prövning av gränsen bör också ses i perspektivet av behovetatt generellt skapa enklare administrativa rutiner för den småföretagar-kategori det här handlar om.Riksdagen har tidigare beslutat om en särskild nedsättning av arbets-givaravgifterna för små och medelstora företag för en månatligmaximal lönesumma på . För företag inom en näring med en starksäsongsmässighet i sitt arbetskraftsbehov innebär regeln att man inte kanutnyttja nedsättningen på årsbasis i samma omfattning som företag med enjämn sysselsättning över året. Det finns anledning att i det sammanhanget ta ibeaktande vad som i regeringsförklaringen framhållits om att jordbruket skallha likvärdiga villkor med andra näringar.I finansutskottets betänkande 1996/97:FiU20 framhöll utskottet att maninte fann den nuvarande ordningen för den särskilda nedsättningen avarbetsgivaravgiften tillfredsställande utan förutsatte att regeringen övervägermöjligheten av en årlig avstämning av denna. Vi delar finansutskottetsmening i frågan och anser att trädgårdsnäringens företag av rättviseskäl och ibeaktande av sin konkurrenssituation medges en nedsättning av arbets-givaravgiften baserad på årslönesumman upp till ett maximibelopp på852 (12 x ).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrade konkurrensvillkor för den yrkesmässigaträdgårdsodlingen,2. att hos regeringen begär förslag om nedsättning avarbetsgivaravgiften i enlighet med vad som anförts i motionen.1Stockholm den 25 oktober 1998Göte ()()()()()()()()(m)()()1 Yrkande 2 hänvisat till SfU.