mot · GM02Bo209 · 1998-10-28 00:00:00 — Det berättigade kravet på att kunna skyddahyresgästerna från oseriösa ägare kan och bör inte motivera en byråkratiskoch godtycklig förhandsgranskning som drabbar alla seriösa aktörer påfastighetsmarknaden. Hyresgästernas berättigade krav bör istället lösasgenom ordentliga möjligheter till ingripanden i de fall där fastighetsägarevisar sig inte fullgöra sina förpliktelser gentemot hyresgäster och andra. ISOU 1994:23, Förvalta bostäder, föreslås en lagstiftning med dennainriktning.Den kommunala förköpsrätten infördes . Den harsedan dess byggts ut alltmer och omfattar nu ett stort antal förköpsgrunder.Det kommunala planmonopolet, expropriationslagen och överlägsnaekonomiska och personella resurser ger kommunerna en mycket starkställning gentemot de enskilda fastighetsägarna. Kommunerna har härigenommöjlighet att genomföra sina planer utan att behöva ta till förköps-möjligheterna. Den kommunala förköpsrätten bör därför avskaffas.13 Bostadsfinansiering1414.1 Räntebidragen14.2Sedan räntebidragen infördes har produktionskostnaderna ökatdubbelt så snabbt som priserna på andra varor och tjänster.Produktionskostnaden för bostäder ökade tillbörjan av med i reala termer, vilket är enutveckling som markant skiljer sig från annan produktion.Den borgerliga regeringen inledde en successiv reformering avsubventionssystemen i syfte att långsiktigt avveckla dem och därmed bidratill bättre statsfinanser och en bättre fungerande bostadsmarknad.Lånefinansiering av bostadsbyggande sker numera på den allmännakreditmarknaden, vilket ökar konkurrensen och sänker kostnaderna. Vidareär räntebidragets storlek nu neutral i förhållande till fastighetsägarkategori;äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt.Det gamla räntebidragssystemet gäller fortfarande för bostäder byggdaföre . I detta system utgår räntebidraget som mellanskillnaden mellansubventionsräntan och den s.k. garanterade räntan. För att avveckla dettamycket kostnadsdrivande system sker en årlig minskning av räntebidragetgenom att den garanterade räntan höjs. har dock beslutat attavvecklingen skall fördröjas genom en minskad ökningstakt för räntan. Våruppfattning är att reformeringen av subventionssystemen skall gå vidare. Vihar avvisat Socialdemokraternas försök att fördröja den nödvändigaomställningen av finansieringssystemen. Takten på avvecklingen avsubventionerna bör öka som fastighetsskatten sänks.Det nya bostadsfinansieringssystemet, det s.k. Danell-systemet, som gällerfr.o.m 1993 innebär att räntebidragets storlek bestäms utifrån en beräknadräntekostnad på bidragsunderlaget. Den beräknade räntekostnaden bestämsav subventionsräntan, som motsvarar ränteläget för de bostadsobligationersom bostadslåneinstituten ger ut för lånefinansieringen av bostadsbyggandet.För ny- och ombyggnad av flerbostadshus som påbörjades ärräntebidragsandelen av subventionsräntan första året efterfärdigställandet, varefter bidragsandelen minskas med 4 procentenheterårligen. För ägda småhus är räntebidragsandelen av subventionsräntan 36procent första året efter färdigställandet, varefter bidragsandelen minskasmed 5 1/. I syfte att minska subventionsinslaget ibostadsbyggandet, är det första årets bidragsandel lägre förvarje ny årgång bostäder som byggs och för villor är andelen 6 2/3procentenheter lägre. Denna minskning pågår tills räntebidragsandelenkommit ner till för flerbostadshus och noll för villor. Förändringarhar senare gjorts i detta system. Räntebidragsandelen för nybyggda hyreshusär , men i ombyggda hyreshus är den . Minskningensker med de nya reglerna ned till . Nybyggda egnahem erhåller i år17,av subventionsräntan, varefter bidragsdelen minskas med 5,7procent. För varje ny årgång som byggs sänks bidragsandelen med 7,1procent.En långsiktigt hållbar bostadspolitik utan subventioner och politiskintervention måste skapas för bostadsmarknaden. Det borde framstå somsjälvklart att bostadsmarknaden, om den tilläts att fungera som andramarknader, mycket väl kan klara sig utan subventioner. I stället bör utrymmeför boendekostnaderna skapas genom sänkta skatter på arbete, företagandeoch sparande. Möjligheter bör även skapas för en större egen kapitalinsats.Den viktigaste bostadspolitiska åtgärden är därför att fullt ut avvecklasubventionssystemen parallellt med att fastighetsskatten avvecklas.För de fastigheter som är byggda bör minskningen fortgå somnu, men med ökad hastighet. De fastigheter som producerats 1993 ochsenare bör, när räntebidragsandelen nått ner till , befrias frånfastighetsskatt som den kvarvarande subventionen avvecklas. Förnyproducerade fastigheter bör skatten avskaffas och inga subventioner utgå.Denna reform bör kunna träda ikraft från och med 1999.14.3 ROT-avdrag14.4Regeringen har föreslagit att det nuvarande systemet med skattereduktionför kostnader för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad - - avbostadshus utvidgas och förlängs att gälla t.o.m. 31 mars 1999.Moderata samlingspartiet har tillsammans med ochKristdemokraterna lagt fram ett förslag till sänkt skatt på hushållstjänster.Förslaget innebär en 50-procentig skattereduktion för tjänster, inklusiveROT-arbeten, som utförs i det egna hemmet och på tomten och som inte äroffentligt subventionerade. Skattereduktionen får göras för arbetskostnader,inklusive arbetsgivaravgifter och moms, per hushålloch år. Skattereduktionen begränsas därmed till ochhushåll. Avdraget kan utnyttjas av alla oavsett om man bor i hyresrätt,bostadsrätt, småhus eller fritidshus. Den maximala skattereduktionen förROT-arbeten kan därmed bli betydligt större i vårt förslag än i regeringens.Mot denna bakgrund bör den utvidgade ROT-reduktionen avskaffas tillförmån för vårt eget förslag enligt ovan.15 Hemställan15 Hemställan16Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadspolitikens inriktning,2. att beslutar om en snabbare avveckling av de äldreräntesubventionerna parallellt med en sänkning av fastighetsskatten ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nyproduktionen av bostäder bör ske utan subventioner ochfastighetsskatt,4. att beslutar avveckla fastighetsskatten i enlighet med vad somanförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om neutralitet mellan boendeformerna,6. att beslutar att enbart hälften av det taxerade markvärdet skallräknas in i underlaget för fastighetsskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadsbidragen,8. att beslutar avskaffa bostadsbidraget till ungdomar under 29år i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag om en samordning avbostadsbidragen och andra socialpolitiskt motiverade insatser i enlighet medvad som anförts i motionen,10. att beslutar avskaffa handelsändamålet vid detaljplan i PBL,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om expropriation,12. att beslutar avskaffa presumtionsregeln i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag om ny lagstiftning förstrandskydd i enlighet med vad som anförts i motionen,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tomrätten,15. att beslutar avskaffa allmännyttans hyresledande ställning ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om införandet avägarlägenheter i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadsrätten,18. att beslutar att andra stadgar för bostadsrättsföreningar än desom anges i bostadsrättslagen skall vara ogiltiga,19. att beslutar avskaffa den kommunala förköpsrätten i enlighetmed vad som anförts i motionen,20. att hos regeringen begär förslag till ett bosparsystem ienlighet med vad som anförts i motionen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunala bostadsbolag.Stockholm den 26 oktober 1998Knut ()()()()()()()()1 Yrkandena 4 och 6 hänvisade till FiU.2 Yrkande 13 hänvisat till MJU.