mot · GM02Sf623 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf623av m.fl. (kd)Migrations- och integrationspolitikMigrationFrån och med gäller enligt utlänningslagen ettvidgat skyddsbegrepp i fråga om möjligheten att fåuppehållstillstånd i . Förutom Genève-konventionenskriterier kan uppehållstillstånd ges till personer som riskerardödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänskligbehandling, personer som förföljs på grund av väpnadkonflikt eller miljökatastrof eller förföljs på grund av köneller homosexualitet.De humanistiska och kristna grundvärderingar som till stor del liggerbakom den demokratiska utvecklingen i , ska enligt Kristdemokra-ternas mening vara grunden för svensk migrationspolitik. Det allt över-skuggande motivet till att vårt land ska föra en generös, tydlig och uthålligpolitik på detta område är moraliskt: vår plikt att bistå människor i nödgrundat på respekten för alla människors lika värde.Denna grundläggande hållning har satts på prov med storapåfrestningar på den svenska ekonomin. Det är viktigt att politiska partier,frivilligorganisationer m.fl. lyssnar till folkopinionen. Men finns enskyldighet att påverka opinionen genom att hänvisa till de grundvärden densvenska demokratin bygger på. Självfallet finns det inget enkelt matematisktsamband mellan de vid ett visst tillfälle aktuella förutsättningarna i Sverigeoch möjligheten till flyktinginsatser.En viktig del av förutsättningarna är just medborgarnas acceptans av engenerös flyktingpolitik. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partierochorganisationer bidrar till upprätthållandet av en vilja till insatser förutsattamänniskor på flykt. Det blir annars lätt så att de ekonomiska problemen iSverige bara jämförs med tidigare perioder i vårt land och inte med de för-hållanden som gäller i de länder som genererar flyktingar. Att påverka viljantill insatser är en lika betydelsefull faktor som att förbättra landets ekonomi.I vårt land har länge pågått en utveckling i individualistisk riktning. Väl-färd och rättigheter uppfattas av många knutna till individer i högre utsträck-ning än till grupper av skilda slag: familjer, språkgrupper, etniska ochreligiösa minoriteter etc.Ett av de viktigaste skälen till flykt torde vara förtryck av minoriteter ochfolkgrupper. Det som i slarvigt kallas "ekonomiska flyktingar", ärtill stor del människor som är diskriminerade och förföljda på grund avminoritetstillhörighet.Sverige borde mycket aktivt verka för att lagfästa minoritetsrättigheterinförs i de länder som tillhör de mest flyktinggenererande. försådana rättigheter finns i många internationella konventioner.Samarbetet med andra stater är viktigt. Särskild betydelse har EU-samarbetet. Vi anser att bör verka för att EU-länderna gemensamtinför en europeisk flyktingkonvention. Dessutom bör man arbeta för atträtten till asyl införs i konvention om mänskliga rättigheter.Det skulle innebära ett näst intill alleuropeiskt ansvarstagande förasylsökande. Dessutom skulle medlemsländernas praxis också kunna prövasav för mänskliga rättigheter.Kristdemokraterna motsätter sig en migrationspolitik som leder till attfamiljemedlemmar avlägsnas från varandra och förordar därför attutvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring ska inhiberas,såvida inte synnerliga skäl föreligger. Förändring av anhörigbegreppetinnebär att det har snävats in i jämförelse med tidigare bestämmelser. Den såkallade "sista länken"-bestämmelsen är borttagen, vilket vi kristdemokraterhar motsatt oss. Detta bör ges regeringen till känna.I övrigt avstår vi från yrkanden vad gäller avvisning och utvisningeftersom en pågående utredning behandlar frågorna om den framtidaasylprocessen. Genomgripande förändringar i asylprocessen är nödvändigaom rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheterska kunna upprätthållas.IntegrationUtgiftsområdet omfattar även invandrares introduktion i detsvenska samhället, deras delaktighet och inflytande, insatseri bostadsområden, åtgärder mot diskriminering,främlingsfientlighet och rasism samt ersättning tillkommunerna för flyktingmottagning. Jämlikhet, valfrihet och samverkan är ord som kan användas för attbeskriva vad man menar med integration. Personer som behandlas jämliktmed andra människor och grupper i samhället är väl integrerade. Invandrarebör åtnjuta samma valfrihet som övriga medborgare, ha rätten att bosätta de vill, att lära sina barn sitt modersmål och starta egna skolor, att utövasin egen religion och för övrigt få utöva sina mänskliga rättigheter.Integrationsverket, som inrättades , skall främja lika rättigheteroch möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund samtförebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Kristdemokraterna motsatte sig bildandet av den nya myndigheten. Viaccepterar anslaget till för men kommer attöverväga alternativ till verket för tiden därefter.Behov och förutsättningar, men också invandrarens egna önskemål skallligga till grund för bedömningen av vilka insatser som krävs. Folkrörelsernaspelar en betydande roll när det gäller introduktionen av nyanländainvandrare. De kan stödja den nyanlände i introduktionsskedet och som på såsätt får ett större eget ansvar.De medel som betalas ut av staten till kommunerna för introduktions-program bör följa med invandraren till den ort där denne väljer att bosättasig. Avtalen med enskilda kommuner om flyktingmottagning bör tas bort.Introduktionsersättning skall följa den nyanlände som flyktingpeng. I stortsett skall de invandrarpolitiska åtgärderna begränsas till att gälla under defem första åren av en invandrares vistelse i . Därefter skall dengenerella politiken gälla. Det bör fortsättningsvis vara försäkringskassornasom betalar ut ersättningen i likhet med andra ersättningar. Kommunerna börendast erhålla medel för de nödvändiga kringresurserna.Den generella politiken skall också omfatta åtgärder till stöd för etniskaoch språkliga minoritetsgruppers rätt att bibehålla och vidareutveckla sinkultur inom ramen för av ratificerade internationella konventioneroch svensk lag.Den absolut viktigaste integrationsfaktorn är en politik som ser till attarbetslösa får jobb. Vi är övertygade om att förbättringar på arbetsmarknadenger jobb även i invandrartäta områden, t ex införandet av skattelättnader förhushållstjänster, förenkling för den som vill starta företag och förändringar iarbetsrätten.På en arbetsplats ges som ingen annanstans möjlighet att praktisera det nyaspråket, att lära sig det nya samhällets regler, även de oskrivna, ochmöjlighet till social gemenskap.Stat och kommun kan föregå med gott exempel och flytta myndigheter ochandra verksamheter till invandrartäta områden. Det kan skapa fler jobb,behovet av lokaler och service ökar.En gemensam värdegrund är förutsättningen för en lyckad integration somrespekterar mångfalden och de mänskliga rättigheterna, men som ocksårespekterar rätten att vara olik. Den svenska politiken har under en stor delav präglats av misstro mot minoritetsrättigheter. Samernas,sverigefinnarnas och zigenarnas situation kan tas som exempel. ochFinland har samiska språklagar, men inte . Den sverigefinskaminoriteten har en lång historia i vårt land men finska språkets ställning harinte fått sin lösning. En grupp som jämsides med det svenska språket villbevara och utveckla sitt modersmål kan inte åberopa av beslutademål för minoritetspolitiken. Det finns därför behov av särskilda riktlinjer förminoritetspolitiken avseende språkliga och etniska minoriteter. Minoritets-gruppers rättigheter och former för deras inflytande bör slås fast, bland annatför att garantera en likvärdig behandling i hela landet. För att utreda om, ochpå vilket sätt, bör ansluta sig till konvention omregionala språk och minoritetsspråk tillsattes en parlamentarisk utredning,, 1995. presenterade kommitténbetänkandet Steg mot en minoritetspolitik (SOU 1997:192 och 193). Därföreslås att ratificerar konvention samt att samiska,finska och chib bör kunna omfattas av definitionen påminoritetsspråk i . Vidare föreslås att samer, tornedalingar,sverigefinnar, romer och judar erkänns som nationella minoriteter i vårt landgenom att de nämns vid namn då ratificerar konventionen.Regeringen bör återkomma till med en proposition medutgångspunkt i betänkandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de huvudsakliga motiven för migrationspolitik skallvara etiska,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att lagfästa minoritetsrättigheter införs ide mest flyktinggenererande länderna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för att EU-länderna gemensamt inför eneuropeisk flyktingkonvention,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör förorda att rätten till asyl införs i Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder tillfamiljesplittring skall inhiberas, såvida inte synnerliga skäl föreligger,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av sista länken-bestämmelsen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av kommunavtal om flyktingmottagning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om introduktionsersättning för den nyanlände flyktingen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stat och kommun skall föregå med gott exempel och flyttamyndigheter och andra verksamheter till invandrartäta områden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med enproposition med utgångspunkt i Minoritetsspråkskommitténsslutbetänkande.1Stockholm den 28 oktober 1998Fanny ()()()()()()()()()()()()()()1Yrkande 10 hänvisat till KU.