mot · GM02Ub802 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub802av m.fl. (m)Utbildning och universitetsforskningBakgrundSvensk utbildning måste moderniseras och kvalitetsfrågornages ökad betydelse. Många elever lämnar skolan medotillräckliga baskunskaper. Avhoppen inom vissa programvisar på betydande problem. Otryggheten i skolan breder utsig. Lärarnas situation är mer utsatt än tidigare somantalet obehöriga lärare ökar.Samarbetet mellan länder, organisationer, institutioner och enskildautvecklas allt snabbare. Geografisk hemvist får allt mindre betydelse i taktmed att ny teknik vinner insteg inom utbildning och forskning. En merinternationaliserad värld ställer krav på utveckling, omprövning och flexibili-tet inom hela det svenska utbildningsväsendet. Barn, ungdomar och vuxnamåste ges utbildning som är internationellt användbar och konkurrenskraftig.Den framtida politiken inom utbildningsområdet måste bygga på valfrihet,mångfald och kvalitet som framgår av partimotioner "Skolaninför ett nytt sekel - 100 punkter för en bättre skola" (1997/98:Ub208),"Kvalitet i högre utbildning och forskning" (1998/99:Ub424) samt "Gym-nasieskolan i utveckling - kvalitet och likvärdighet" (1998/99:Ub218).Under den gångna mandatperioden centraliserades högskolans antagnings-system. Fördelningen av antalet platser till högskolorna byggde på politiskabedömningar i stället för att bidra till utvecklingen av tydliga kvalitetskrite-rier. Studenternas möjligheter att välja högskola har begränsats. Nya platser-na fördelas i första hand till mindre och medelstora högskolor istället för attavspegla studenternas förstahandsval.Regeringen fortsätter att använda stiftelsemedel från de tidigare fria forsk-ningsstiftelserna som budgetregulator. har det politiska greppetstärkts över forskningsstiftelsernas och forskningsrådens arbete. Oberoendeforskare från utlandet och har ersatts av partipolitiska representanter.I de frågor där vi delar regeringens bedömning har vi inte funnit anledningatt göra särskilda markeringar.Anslagsområde A.Barnomsorg, skola ochvuxenutbildningVi föreslår införandet av ett fristående nationellt institut förkvalitetsfrågor i skolan från och med den 1 januari 1999.Kvalitetsinstitutet tilldelas under ettnytt anslag A17. Det innebär att uppgifterna att svara föruppföljning och utvärdering i huvudsak lyfts från Skolverket.Kvarvarande verksamhet vid sammanförs medverksamheten vid iskolan (). Anslaget under A1 slås samman med anslagetA6 som utgår.Beträffande anslaget för A2 Utveckling av skolväsendet och barnomsorgoch A3 Forskning inom skolväsendet avsätter vi mer änregeringen. En del av medlen är avsedda för fortbildningsinsatser riktade tilllärare och försöksverksamhet med informationsteknik i gymnasieskolan.Moderata samlingspartiet har konsekvent drivit frågor som rör den nyainformationsteknikens betydelse för utveckling, förnyelse och modernise-ring. Den nya informations-tekniken måste införas och komma till använd-ning i alla skolor och på alla nivåer. Alla skolor ska vara anslutna tillInternetoch kunna använda informationstekniken inom undervisningen. Vi anslår ca3 under anslag A4 den kommande treårsperioden. För-delat på 1999, 2000 och1 år 2001.Beträffande anslaget A5, Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna,föreslår regeringen åtgärder riktade till kommuner och bostadsområden istorstadsregionerna.Vi anslår respektive 2001 medel mot-svarande 50 för genomförande av en skolpeng för alla.En nationell skolpeng säkrar resurser till skolan, elevers valfrihet och bidrartill att ge alla skolor ökad självständighet. En mer generaliserad fördelningav skolresurserna utesluter inte hänsyn till särskilda behov. De specifika kravsom bl a ställs i vissa storstadsområden för att tillförsäkra alla elever en godgrundutbildning kan motivera specifika insatser. Vi anser emellertid inte attproblemen kan lösas genom tillfälliga statsbidrag och projekt.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ärett prioriterat område. Vi anslår 1 miljon utöver regeringens förslag tillanslag A7.Betydelsen av ett brett kunskapsutbyte, nära kontakter och en väl funge-rande svensk utbildningsrepresentation i andra länder är viktigt. Ytterligareåtgärder ska vidtas för att stimulera studerande att söka sig utomlands underen längre eller . Vi har tidigare motsatt oss regeringensbesparingar inom området A12, Bidrag till svensk undervisning i utlandet.De svenska skolorna i utlandet underlättar svenskars möjligheter att tjänst-göra i utlandet och fungerar som betydelsefulla marknadsförare av Sverige.Vi anslår mer än regeringen under anslaget A12kommande år.Angående anslaget A15, Särskilda utbildningsinsatser för vuxna, föreslårvi en utbildningssatsning omfattande 102 500 s.k. kunskapslyftsplatser varav17 200 avser platser inom den eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbild-ningen. Vi anser att kvalificerad yrkesutbildning och lärlingsutbildningkommer utgöra en allt viktigare del i strävandena att skapa goda förutsätt-ningar för fler nya jobb. Vi anvisar 3 tillsärskilda utbildningsinsatser för vuxna.Anslagsområde B.Universitet och högskolorDet pågår en omfattande utbyggnad av högre utbildning iSverige. Denna utbyggnad ställer krav påpersonalrekrytering, lokaler och nya organisationsformer.Det gäller inte minst vid de mindre lärosätena. Vi anser attdenna utbyggnad ska ske i takt som motsvarar intresset blandde sökande och inte som utifrån politiska förtecken.Resursfördelningssystemet skall bygga på principerna om högskolansfaktiska prestationer, kvalitetskriterier och studenternas val. Den viktigasteoch grundläggande drivkraften för utbyggnaden av den högre utbildningenskall vara högskolornas konkurrens om studenterna. Vi anser därför att en nyprincip skall införas beträffande anslagssparande inom ramen för högskoloroch universitet innebärande att lärosäten som inte erhåller tillräckligt mångasökande i relation till antalet platser skall överföra ej utnyttjade medel tillettnytt anslag, kallat B57, Medel att fördela för grundutbildning och inter-nationell utveckling m.m. Genom detta anslag skall lärosäten som har flersökande än studieplatser kunna erhålla utökade resurser.Det nya anslaget B57, Medel att fördela för grundutbildning ochinternationell utveckling m.m., vari ingår överförda medel från B52 samtanslagen inom utgiftsområde 16 till grundutbildning tillförs ett anslag medsammanlagt och fördelas i enlighet med de principersom angivits ovan och beskrivs utförligare i partimotionen "Kvalitet inomhögre utbildning och forskning" (1998/99:Ub424).Det finns skäl att kritisera regeringens handläggning beträffande de nyauniversiteten. Den granskningskommitté som tillsatte för attsvara för utvärdering av högskolorna i , och , ansåg attendast svarade upp till de krav som gällde för univer-sitet. Vad gällde övriga sökande ansåg att vidare utvecklingbehövdes, även om några högskolor inom överskådlig tid förutsattes uppnånödvändig kvalitet. Trots bedömning utnämnde regeringenäven högskolorna i och till universitet. Det är svårt att frigörasig från tanken att det i första hand var en taktisk grund för beslutet. Vi hariolika sammanhang kritiserat regeringens politik i dessa ärenden. Politiskautnämningar riskerar att undergräva förtroendet för universitetsbegreppet.Samtidigt undergrävs kvalitetsbegreppet inom det utbildningspolitiskaområdet. Vad värre är, har genom regeringsbeslut fått tre nya univer-sitet, som av regeringen inte ges rimliga förutsättningar att leva upp till för-väntningarna. Dessa lärosäten behöver resursförstärkningar avseende forsk-ning och forskarutbildning för att kunna uppfylla kraven på universitet. Viredovisar i partimotionen "Kvalitet i högre utbildning och forskning"(1998/99:Ub424) mer utförligt skälen för anslagsförstärkningar avseendeKarlstad, och . Våra budgetförslag innebär en successivförstärkning av de nya universitetens resurser. Vi vill genomföra en stegvisökning av anslagen för forskning och forskarutbildning i och Örebromed 10, 15 respektive , medan ges en utökad anslagsram med 25 miljonerkronor i kraft av kvalitetsbedömning.Vi har i partimotionen "Svensk forskning i frontlinjen" (1996/97:Ub411)tidigare beskrivit hur den högre utbildningen i skulle organiseras.Regeringen har valt en annan form. kan sägas varaetablerad. Ett nära samarbete med kännetecknar den nyahögskolans arbete. Regeringens nya forskningsanslag till för stort. Regeringen anslår nästan lika mycket resurser tillHögskolan i som till de nya universiteten i , ochÖrebro. Det är inte rimligt. Det borde i stället ske en successiv uppbyggnadav forskningen vid . Vi anslår under anslaget B30 Malmöhögskola: Forskning, under 1999.Högskolan i /bör ges möjlighet att bli en komplettspecialhögskola inom informationsteknik och ett IT-universi-tet. En utbyggnad av ett IT-universitet bör ske gradvis. Vi anslår underanslaget B28 /: Forskning och forskar-utbildning, drygt 31 miljoner kronor.För att nu kunna fortsätta att utveckla spetskunnande inom rymdforsk-ningens domäner krävs en långsiktig forskningsstrategi. Den utgår från tvåprincipiella utgångspunkter: för det första mer av internationella allianserinom rymdforskningen och för det andra mer av nationella insatser där denavgörande byggstenen är ett rymduniversitet i rymduniversitet i bör byggas upp successivt. Det bör bildasgemensamt av bland andra , Tekniska Universitetoch Rymdstyrelsen. Det borde vara möjligt att inom de kommande årentillskapa 100-200 nybörjarplatser.Vi föreslår att anslaget B52, Särskilda utgifter inom universitet och hög-skolor, tas bort. Det är, enligt vår mening, ett restpost - anslag som intebehövs. Vi reducerar det nuvarande anslaget B52:s ram med109 . Reduceringen avser anslagspost 11, För regeringensfördelning. Anslagsposterna 7, 8 och 10 anser vi ska föras till det nyaanslaget B56, Medel att fördela för forskning och forskarutbildning. Kvar-varande poster under nuvarande anslaget B52 förs till det nya anslaget B57,Medel att fördela för grundutbildning och internationell utveckling m.m.Vi har vid tidigare behandlingar av budgetpropositioner ifrågasatt regeringens fördelning vad gäller resurser förforskning. I vårt förslag finns utrymme för ökade resurser till forskning ochforskarutbildning vid de universitet och högskolor som i regeringens förslagtilldelats obetydliga ökningar och som håller hög kvalitet, uppnår bra resultatoch där många studenter i första hand anger att de vill studera. Det vidgadeanslaget motiveras också av den neddragning som skett av grundforsknings-anslagen under en följd av år.Det nya anslaget B 56 Medel att fördela för forskning och forskarutbild-ning, vari ingår överförda medel från B 52 samt ett tillskott på 200 miljonerkronor utöver regeringens förslag, fördelas mellan universiteten i ,, , , , , , , ochÖrebro samt och Kungl. Tekniska högskolan i enlighetmed de principer som angivits ovan och som beskrivs utförligare i parti-motionen "Kvalitet inom högre utbildning och forskning" (1998/99:Ub424).Vi anser att studenters och forskares rörlighet måste främjas. Att inrättaforskarutbildning vid mindre högskolor i syfte att dessa skall producera sinaegna lärare är feltänkt. Risken för att kvaliteten i utbildningen blir sämre ochatt de mindre högskolorna aldrig får tillgång till de bästa lärarna är uppenbar.Forskarutbildning bör inte anordnas vid fler lärosäten än att hög kvalitet iutbildningen kan garanteras. Regeringen har i budgetpropositionen enreservation mot den egna förda utbildningspolitiken.Det är enligt regeringens uppfattning inte önskvärt att alla universitetutvecklas mot lärosäten som bedriver forskning och forskarutbildning inomsamtliga vetenskapsområden. De högskolor som blir universitet bör i ställetprofilera och specialisera sin utbildning och forskning inom områden där deredan har verksamhet av hög kvalitet och mot områden där verksamhet avhög kvalitet kan utvecklas.Vi ser skrivningen som ett erkännande av den kritik som viframfört med anledning av tidigare framförda förslag inomhögre utbildning och forskning.Vi anser att regeringens försök med s.k. N/T-platser skall avvecklas. Dehar inte fungerat på avsett vis. Ett alltför stort antal platser har ståttoutnyttjade. En fjärdedel av N/T-studenterna har hoppat av sina studier.Medlen för N/T-platserna bör få disponeras direkt av högskolorna.Vi anvisar mer än regeringen till SUNET, B54. Skälenär att vi anser SUNET:s viktigaste roll framöver är att som institution, näraanknuten till forskningens och utvecklingens framkant, verka för attInternetkompetensen höjs i och att stödja och fördjupa det alltmernödvändiga samarbetet mellan de kommersiella Internetleverantörerna.SUNET ska verka som ett nationellt kunskaps- och avyttersta slag.Anslagsområde C.HögskolemyndigheterCentrala () nuvarande roll behöverförändras och vi hänvisar till partimotionen Kvalitet inomhögre utbildning och forskning (1997/98:Ub805). Vikonstaterar att som CSN förbättrat sin service tillstuderande och låntagare och klarar de uppställdamålen om tre veckors handläggningstid, så är detotillfredsställande att en statlig myndighet bara klarar attbesvara av telefonsamtalen.En mer kvalificerad rådgivningsfunktion låter sig inte utan vidare förenasmed stelbent myndighetsutövning. En myndighet som är skapad för att enkeltslussa pengar från staten till de enskilda lyckas inte klara sin uppgift närönskemålen börjar variera.Vi avvisar fortfarande den höjning av expeditionsavgiften inom CSN:såterbetalningsverksamhet som genomdrevs i vårpropo-sitionen 1998 och föreslår därför en motsvarande sänkning av expe-ditionsavgiften. Det är orimligt att höja de administrativa avgifterna när CSNinte tillgodoser kraven på fullgod service.Anslagsområde D.Nationella ochinternationellaforskningsresurserVi avslår den föreslagna anslagsdispositionen ochansvarsfördelningen avseende internationellforskningssamverkan. Vi anslår till de fyraämnesvetenskapliga forskningsråden totalt 1 606 635 000kronor. En uppräkning med jämfört medregeringens förslag. Vi anser att det förutvarande anslagetför Europeisk forskningssamverkan skall återinföras ochanslår under D19, . Inom forskningensområde finns många skäl för internationell samverkan.Fortsatta framsteg, inte minst inom naturvetenskap ochteknik, kräver sådana investeringar att de är omöjliga för ettenskilt land att klara. Modern forskning förutsätter samarbetemellan olika discipliner på mycket hög nivå. På fleraområden krävs dessutom internationell lagstiftning ochstandardisering. Svenska initiativ i det avseendet förutsätterdeltagande i den internationella forskningsmiljön.I vår alternativa budget anslår vi sammanlagt mer änregeringen inom verksamhetsområde D för förstärkning av forskningsråden,internationellt forskningssamarbete samt medel för dyrbar vetenskapligutrustning. Anslag D18 bör utökas med för att räddaanvändningen av de högpresterande datorsystemen, s.k. superdatorer.Anslagsområde E.Gemensamma ändamålVi anser att en besparing om är möjliginom anslaget E2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Skillnaden i vårt budgetförslag på utgiftsområde 16 jämförtmed regeringens framgår av nedanstående tabell.Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningFörslag i sammandrag ()1999förändring2000förändring2001förändringSumma29 030 74780 08630 405 00049 259 29131 869 00048 650 812A2Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg297 7368 000291 3768 000297 4238 000A3Forskning inom skolväsendet8 0408 0008 1768 0008 3408 000A4Program för IT i skolan340 000460 000515 850810 000688 443610 000A5Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna110 000-110 000226 974-226 974233 011-233 011A6Statens institut förhandikappfrågor i skolan119 351-119 351120 160- 120 160121 993- 121 993A7Skolutveckling och produktionav läromedel för elever medhandikapp21 3611 00021 7411 00022 0931 000A12Bidrag till svensk undervisningi utlandet72 34614 00073 59014 00075 05114 000A15Särskilda utbildningsinsatserför vuxna4 508 566- 876 0004 776 807-1 956 0005 092 697-2 296 000A17Nationellt kvalitetsinstitut0200 0000200 0000200 000A18Nationell skolpeng00050 000 000050 000 000B20Karlstads universitet: Forskningoch forskarutbildning52 91325 00053 87325 00054 67725 000B22Växjö universitet: Forskningoch forskarutbildning53 02510 00053 97615 00054 81925 000B24Örebro universitet: Forskningoch forskarutbildning53 13610 00054 08115 00054 96225 000B28Högskolan iKarlskrona/Ronneby:Forskning ochforskarutbildning21 38110 00021 76010 00022 11510 000B30Malmö högskola: Forskning50 915-20 91551 838- 20 91552 676-20 915B52Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor336 612- 336 612299 624-299 624380 233- 380 233B53Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissahögskolor198 838-50 000202 491-50 000205 762-50 000B54Sunet34 99520 00076 2700129 6620B56Medel att fördela för forskningoch forskarutbildning0275 7990275 7990275 799B57Medel att fördela förgrundutbildning ochinternationell utveckling m.m.0151 1650151 1650151 165D3Humanistisk-samhällsveten-skapliga FR206 54625 000210 34125 000213 73925 000D5Medicinska FR336 65825 000342 84325 000348 38225 000D7Naturvetenskapliga FR722 02925 000735 29525 000747 17425 000D9Teknikvetenskapliga FR241 40225 000245 83725 000249 80825 000D18Medel för dyrbar vetenskapligutrustning64 13010 00065 30810 00088 09410 000D19Europeisk forskningssamverkan0295 0000295 0000295 000E2Utvecklingsarbete inomUtvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementetsområde m.m.19 959-5 00023 349-5 00023 816-5 000HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningen på informationstekniken i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genomförande av en nationell skolpeng,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principerna gällande fördelning av resurser till studieplatser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de nya universiteten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om /,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett rymduniversitet i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet ochhögskolor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högpresterande datorsystem,10. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg,anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 3 Forskning inom skolväsendet, anvisa16 i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 4 Program för IT i skolan, anvisa800 i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar att utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 5 Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna, skall utgå i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att beslutar att utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 6 iskolan, skall utgå i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 7 Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp, anvisa ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet,anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna,anvisa 3 i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att beslutar att under nytt utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag A 17 , anvisa200 i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 20 : Forskning ochforskarutbildning, anvisa i enlighet med vad somanförts i motionen,20. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 22 : Forskning ochforskarutbildning, anvisa i enlighet med vad somanförts i motionen,21. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 24 : Forskning ochforskarutbildning, anvisa i enlighet med vad somanförts i motionen,22. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 28 /Ronneby:Forskning och forskarutbildning, anvisa i enlighetmed vad som anförts i motionen,23. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 30 : Forskning, anvisa30 i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 52 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor, skall utgå i enlighet med vad som anförts i motionen,25. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 53 Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor, anvisa ienlighet med vad som anförts i motionen,26. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag B 54 SUNET, anvisa ienlighet med vad som anförts i motionen,27. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning nytt anslag B 56 Medel att fördela för forskning ochforskarutbildning, anvisa i enlighet med vad somanförts i motionen,28. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning nytt anslag B 57 Medel att fördela för grundutbildningoch internationell utveckling m.m., anvisa i enlighetmed vad som anförts i motionen,29. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag D 3 : Forskning, anvisa i enlighet medvad som anförts i motionen,30. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag D 5 : Forskning,anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,31. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag D 7 Naturvetenskapliga forskningsrådet:Forskning, anvisa i enlighet med vad som anförts imotionen,32. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag D 9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet:Forskning, anvisa i enlighet med vad som anförts imotionen,33. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag D 18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning,anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,34. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning nytt anslag D 19 Europeisk forskningssamverkan,anvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,35. att beslutar att under utgiftsområde 16 utbildning ochuniversitetsforskning anslag E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m., anvisa ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 oktober 1998Beatrice ()()()Per ()()()()()()