ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ju711 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju711av ()KlotterKlotter och annan skadegörelse har blivit ett stortsamhällsproblem i många av landets kommuner. Problemetär störst i storstäder som ,men de uppfattas också som stora och växande på andra hålli landet.Under senare tid har klotterproblemet börjat tas alltmer på allvar avkommuner, trafikföretag, polis och andra myndigheter. finnsdock på många håll stora brister i kunskaperna om problemets omfattningoch om vilka åtgärder som är nödvändiga och effektiva. Det finns också fleraexempel på att man genomför åtgärder som gör större skada än nytta, tillexempel klotterskolor och legala klotterväggar.Kampen mot klotter och annan skadegörelse måste föras på bred front isamhället. Det är nödvändigt med både förebyggande arbete och snabbainsatser för att sanera klotter. I detta krävs att kommunala myndigheter inomteknik, skola, socialtjänst, kultur och fritid med mera arbetar samordnat ochmålinriktat. Arbetet måste också samordnas med de insatser som utförs avtrafikföretag, polisen, fastighetsägare med flera.Bekämpandet av klotter och skadegörelse bör därför prioriteras. Anled-ningarna till detta är flera:För det första anser många att klottret är inkörsporten till grövre krimina-litet. Vikten av familjens, skolans och andra gemenskapers förebyggandeinsatser kan inte nog understrykas i detta sammanhang. Barn måste tidigt fålära sig att respektera sina medmänniskor och andras egendom.För det andra måste stora summor avsättas för att sanera klottret.Dessa pengar skulle kunna användas till mer behjärtansvärda ändamål.För det tredje så förfular klottret stadsbilden och gör våra offentligamiljöer mindre trivsamma.För att ge polisen effektiva möjligheter att bekämpa klottret, måste detgöras möjligt att visitera personer som på goda grunder misstänks bära påklotterutrustning. Redan nu finns möjligheten att förverka utrustning, meninte att leta efter den.Idag är maximistraffet för skadegörelse 6 månaders fängelse. Ävenförberedelse till skadegörelse borde straffbeläggas. Om inte denna förändringgörs blir det fortsatt möjligt att fullastad med klotterutrustning ta sig in påenterminal för bussar eller tåg utan att detta får straffpåföljd, så länge mangripsinnan man börjat skadegörelsen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bekämpa vardagsbrottslighet i form av klottring.Stockholm den 28 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02Ju712 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju712av ()CykelstölderÄven om cykelstölder kan synas vara av underordnadbetydelse jämfört med många andra brott kan de, omstölderna inte upp eller äger rum vid upprepadetillfällen, leda till att medborgarnas förtroende förrättsväsendet minskar. Själva rättssamhället bygger på attmedborgarna kan känna sig trygga i att de rättsvårdandemyndigheterna ges möjligheter att ta itu med de brott somdrabbar medborgarna. Tyvärr upplever fler och flermänniskor att så inte är fallet idag.I ett läge där uppklarningsprocenten för många brott är skrämmande lågmåste åtgärder sättas in för att öka medborgarnas tillit till rättsväsendet. Ettsteg i den riktningen vore att koncentrera en större del av polisens resursertill att beivra så kallad vardagsbrottslighet.Ett exempel på sådan brottslighet är just cykelstölder. Att lägga ner störreenergi på att klara upp cykelstölderna i till exempel och de andrastudentstäderna skulle dels minska nämnda stölder och dels inverka preven-tivt på annan typ av brottslighet. Det är viktigt att medborgarna upplever atträttvisa skipas.Ytterligare ett sätt att öka uppklarningsprocenten med avseende på cykel-stölderna, vore att införa obligatorisk stöldmärkning vid nyförsäljning avcyklar. Därtill borde märkning av äldre cyklar aktivt uppmuntras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bekämpa vardagsbrottslighet i form avcykelstölder.Stockholm den 27 oktober 1998Mikael ()
mot · GM02Ju713 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju713av ()Elektronisk övervakningAngående beslutet att dömatill elektronisk övervakningDet är som beslutar om detutdömda straffet ska ske med elektronisk övervakning, omden dömde samtycker.Det bredaste bedömningsunderlaget sker i domstolen som emellertid intehar rätt att lägga sig i eller ha synpunkter på om straffpåföljden skaverkställas med elektronisk fotboja. Det nuvarande förfarandet borde ändrasså att bedömning och beslut angående lämpligheten att avtjäna straffet medfotboja görs vid domstolsförhandlingen, då bästa bedömningsunderlagetfinns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att domstolen skall avgöra straffpåföljden elektroniskövervakning.Stockholm den 28 oktober 1998Kia ()
mot · GM02Ju801 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju801av ()HäktningsförhandlingarÅr 1988 ändrades häkteslagstiftningen efter internationellkritik, en ändring som bland annat innebar att tidsfristernaför inställelse till häktningsförhandling för brottsmisstänktaavsevärt kortades ner. Som ett led i anpassningen tilländringarna infördes något som kallas jourhäktningar underhelgerna. Detta innebär att åklagare, domstolar, advokatermed flera har jour för att kunna hålla häktningsförhandlingarunder helgerna. Då underlaget vad gällerhäktningsförhandlingar inte varit tillräckligt stort inom allatingsrätterna genomförde gemensamhelgberedskap för vissa tingsrätter. I t.ex. nordvästra sålunda tingsrätterna i , , Klippanoch gemensam beredskap under helgerna.För kriminalvårdens, och i viss mån polisens, räkning innebar lag-ändringen ökade kostnader och större svårigheter att planera sin verksamhet.Detta är särskilt kännbart under vardagar. Då existerar ingen samordning ilikhet med den . De olika häktningsförhandlingarna då påolika rotlar inom tingsrätterna. Konsekvenserna för kriminalvården kan dåbli att man åläggs att inställa flera misstänkta på olikarotlar och tingsrätter med mycket kort varsel. Detta ställer krav på mycketstora personalresurser för kriminalvården.Vissa större tingsrätter som t.ex. har löst häktningsfrågan genomatt hålla dem på häktet i i speciell tingssal i anslutning till häktet meden häktningsdomare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka häktningsberedskapen till att omfatta veckans ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att häktningsförhandlingarna förläggs till häktesorten.Stockholm den 19 oktober 1998Maud ()
mot · GM02Ju803 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju803av ()Kräkmedel vid bekämpningen av narkotikaFörsäljningen av narkotika på gatuplanet utgör ett stortproblem. Metoderna har blivit alltmer raffinerade, varigenompolisens arbete försvårats. Överlåtelserna sker numera i alltstörre utsträckning från mun till mun.Det hela tillgår i korthet så att försäljaren förvarar sitt "varulager" avnarkotika i munnen. När en affär gjorts upp tar denne fram narkotikan ochger denna till köparen som i sin tur stoppar in den i sin mun.Överlåtelsen kan också ske genom en kyss eller liknande, varvid förfarandetsjälvfallet blir ännu svårare att upptäcka. Det är inte ovanligt att langare ochköpare förvarar 20-30 heroinkapslar i munnen, ofta inlindade i folie för attinte lösas upp.För den händelse polisen skulle närma sig sväljer försäljaren eller köparensina kapslar, varefter stora bevissvårigheter uppstår. Det krävs ju i sådana härsammanhang i allmänhet ett beslag för att ett ingripande skall vara effektivt.Den enda metod som står till buds när narkotika svalts är att placeraden misstänkte på en särskild toalett, en s k tulltoa, där polisen får väntatillsnarkotikan kommer ut genom avföringen. Problemen med denna metod ärdock stora. Bl.a. kan nämnas att den misstänkte måste övervakas dygnet runt.Detta binder personal och kan endast ske till mycket höga kostnader, intesällan . Erfarenheterna visar också attmånga misstänkta som satts på toalettbevakning lyckas "smyga" ut narkoti-kan "den naturliga vägen" för att därefter stoppa in den i munnen igen innanövervakaren hunnit ingripa.Ett sätt som skulle öka polisens möjligheter att uppdaga narkotikalangningpå sätt som beskrivits ovan vore om kräkmedel finge tillföras den misstänkteså att narkotikan kunde tas i beslag innan den hinner alltför långt in i krop-pen. I första hand skulle exempelvis s k kräksirap kunna användas. Om denmisstänkte vägrar medverka borde läkare kunna ge kräkmedel intravenöst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användande av kräkmedel som en metod för att komma till rättamed gatulangningen av narkotika.Stockholm den 26 oktober 1998Jerry ()
mot · GM02Ju805 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju805av ()Smygfotografering av anställdaIlskan har varit stor bland de anställdapå två av företagen i min valkrets. På de båda aktuellaföretagen avslöjades att de anställda av arbetsgivaren i smyghade övervakats med hjälp av dolda kameror. Det kännsoroande men vi kan bara hoppas att de båda företagensagerande var undantag och inte indikation på en ökning avdenna typ av dold övervakning.Lagen om allmän kameraövervakning upptar enligt 1 § bestämmelser omanvändning av övervakningsutrustning (allmän kameraövervakning). Därföreskrivs också att allmän kameraövervakning skall ske med tillbörlighänsyn till den enskildas personliga integritet. I 12 § beskrivs vad som ilagen avses med övervakningsutrustning.Lagen om allmän kameraövervakning bygger på principen att upplysningom kameraövervakning av enskilda måste lämnas. Av 3 § samma lagframgår att upplysning om allmän kameraövervakning skall lämnas genomtydlig skyltning eller på något annat verksamt sätt och att denna upplys-ningsplikt inträder redan när övervakningsutrustningen sätts upp.Tillstånd till allmän kameraövervakning regleras i 5 och 6 §§ och undantagfrån tillståndsplikten i 7-10 §§. Enligt huvudregeln krävs tillstånd till allmänkameraövervakning för att en övervakningskamera skall få vara uppsatt så attden riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde.Under de förutsättningar som anges i 11 och 12 §§ är allmän kamera-övervakning tillåten efter anmälan, det vill säga tillstånd krävs inte. Lagenom allmän kameraövervakning innehåller också bestämmelser om blandannat bevarande av materiel, ansökan om tillstånd och anmälan, beslut omtillstånd, tillsyn och så vidare.Beträffande ansökan om tillstånd till allmän kameraövervakning förtjänarframhållas att, om övervakningen avser en arbetsplats, yttrande från skydds-ombud, skyddskommitté eller en organisation som företräder de anställda påarbetsplatsen skall vara fogat till ansökan.Men när det gäller allmän kameraövervakning i fabrik, dit allmänheten intehar tillträde, får övervakning ske utan både tillstånd och anmälan. Åandra sidan gäller upplysningsplikten även om varken tillstånd eller anmälankrävs och även i de fall då övervakningen avser en plats dit allmänheten intehar tillträde. De jurister som konsulterats har medgett att det är frittframatt i smyg övervaka sina anställda utan efterföljande juridiska konsekvenser.Frågan om en dold kamera, utan en på förhand känd information, ska kunnariktas mot en arbetsplats, bör enligt mig tydligt regleras i lagstiftningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en kamera som av arbetsgivaren riktas för övervakning mot enanställd även på enskilt område också skall omfattas av tillståndskravet ilagen om allmän kameraövervakning.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02Ju806 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju806av ()JävDet har med all tydlighet framkommit till mig att människorkänner en oro över att de inte kunnat förvissa sig om enkorrekt bedöming inom rättsväsendet. Människor somkommer i kontakt med rättsväsendet ska inte behöva tvivlapå att andra hänsynstaganden än fakta haft en avgörandebetydelse för utgången av målet.Lagstiftaren har beaktat att en beslutsfattare i sin tjänsteutövning kan kom-ma att låta sig styras av ovidkommande hänsyn eller, annorlunda uttryckt, attbeslutsfattaren inte är opartisk eller att risk för partiskhet föreligger. Ensådan situation kan uppkomma när saken rör någon eller något som på etteller annat sätt ligger inom beslutsfattarens intressesfär. Det kan vara frågaom ett ärende eller ett mål som gäller en granne, en medlem i sammaidrottsklubb, en bilreparationsfirma som anlitats , närbutiken, enlärare i dotterns klass, en nära bekant till svärföräldrarna etc. För att ommöjligt förhindra partiska beslut samt, inte minst, allmänhetens misstankarom att beslut, oavsett om det förhåller sig så, kan ha fattats på icke opartiskgrund, har lagstiftaren lagt fast jävsbestämmelser av olika slag. Bestäm-melserna innebär i stort att den som är jävig inte får besluta/döma i detaktuella ärendet eller målet eller överhuvudtaget delta i handläggningen, attdenne självmant skall förklara sig jävig samt att den som saken rör ägeråberopa jäv mot beslutsfattaren. Upptäcks jävet först i eferhand, kan beslutet/domen ogiltigförklaras.Bestämmelser om jäv för de allmänna domstolarna, förvaltningsdomstol-arna och förvaltningsmyndigheterna finns intagna i , förvalt-ningsprocesslagen respektive förvaltningslagen.Syftet med jävsbestämmelserna kan bland annat sägas vara att garantera entillfredsställande yrkesetik hos beslutsfattarna, samt att säkerställa att detärutom tvivel att ett beslut fattats utan otillbörliga hänsyn. är det dockinteså i alla situationer och mål. Det är nödvändigt att samhället skaffar sig entydligare policy på området . Är en domare jävig om någon som ärinblandad i en rättegång tillhör samma rotaryklubb? Är det lämpligt attregeringsråd och justitieråd tillhör ordenssällskap med uttalade lojalitets-löften till varandra? Är det lämpligt att advokaten som anlitas som försvarareär medlem i samma ordenssällskap som åklagaren? Nej, jag anser inte detoch anser därför att en översyn är nödvändig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av den nuvarande lagstiftningen, tillika tillämpningen,som reglerar beslutsfattares ovidkommande hänsyn i sin tjänsteutövning, s.k.jäv.Stockholm den 10 oktober 1998Carina ()
mot · GM02Ju807 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju807av ()Bikten och avlyssningRedan 1686 års kyrkolag tar upp frågan ominformationsskyldighet i samhällets intresse. Bland annatföreskrivs att om någon bekänner att han eller flera utövarbrott mot kung och , brand, mord ellerförgiftning, skall prästerna klarlägga omständigheterna och iförsta hand förmana och övertala syndaren/na till ånger ochbekännelse. Om inte detta lyckas så måste prästerna snarastoch försiktigt "om saken åtwarna". Frågan om prästerstystnadsplikt i relation till samhällets ansvar är sådeles avmycket gammalt datum.Det råder även en viss konflikt mellan samhällets intressen ochsekretessbelagd bikt ifråga om grova brott, exempelvis mot landets säkerhet.Ifråga om dessa grövre brott kan man ibland höra hur det argumenteras föratt samhällsaspekten skall tillåtas väga tyngre än tystnadsplikt och sekretess.Men vid närmare eftertanke så inser man oftast hur viktigt det är att förtro-endet för bikten inte undergrävs.Brott mot biktsekretessen har varit offentligrättsligt reglerat ochefter domstolsbehandling kunnat bestraffas till och med med fängelse.Kyrkans separation från staten medför en avreglering av brott mot tystnads-plikten, som sådeles kan ge straffpåföljd. Här kommer kyrkanistället att själv administrera disciplinära åtgärder, men kyrkans principiellainställning till bikten har inte förändrats.Av betänkande framgår att det, i linje med vadsom i övrigt gäller enligt svensk rätt, inte föreslås att vissapersonalkategorierskall vara undantagna från buggning med flera tvångsmedel utom i fråga omsamtal eller meddelanden mellan en misstänkt och dennes försvarare. Förpräster borde det införas ett förbud mot buggning.Att hänvisa till den lagfästa proportionalitetsprincipen är bra men inte nogför att garantera sekretess under bikten. Proportionalitetsprincipen anger attskälen för en tvångsåtgärd, ifråga om art, styrka, räckvidd och varaktighetska stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med åtgärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av bikten som fredad zon för avlyssning med tekniskutrustning.Stockholm den 12 oktober 1998Carina ()
mot · GM02Ju811 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju811av ()Ändringar i förvaltningsprocesslagen och delgivningslagenIdag finns en otillfredställande hantering vid befordran avkänsliga och viktiga handlingar. Det finns inga striktaföreskrifter om att t.ex. en sjukjournal som kan innehållakänsliga uppgifter ska sändas i rekommenderade brev.Skickas handlingen i fråga som vanlig postförsändelse kanden förkomma eller hamna i orätta händer. Viktiga ochkänsliga handlingar bör vid postbefordran sändas irekommenderat brev. Ett tillägg bör göras i 47 §förvaltningsprocesslagen och 3 § delgivningslagen somgaranterar en säkrare distribution av viktiga och känsligahandlingar. Regeringen bör göra en översyn av berördalagrum och återkomma till med förslag om enstriktare hantering av viktiga och känsliga handlingar för attstärka den enskildes integritet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring attsäkerheten ökas vid distribution av handlingar av särskild vikt eller därinnehållet kan vara till skada för enskild person om uppgifterna kommer iorätta händer.Stockholm den 28 oktober 1998Agne ()
mot · GM02Ju812 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju812av ()Målsägandebiträde vid våldtäkts- och incestmålMålsägaren har rätt att biträdas av ettmålsägandebiträde under domstolsförhandling som gällervåldtäkt eller incest. Detta målsägandebiträde är vanligtvisadvokat men kan även vara en person med annan utbildning.I de rubricerade målen är det av största vikt att målsägandebiträdet är enpsykolog. En advokat har ej den kunskap eller insikt som krävs för att biträdamålsägaren i dessa oftast mycket upprörande redogörelser. Det kan gälla rådoch stöd till brottsoffret som har direkt påverkan för domslutet. Ett exempelär att en mammas närvaro vid ett incestmål där styvpappan är den anklagadekan utgöra ett hinder för flickan att vara öppen och tala fritt. Respekten förmamman hindrar detta. En advokat bryr sig inte om sådana signaler utaninriktar sig endast på skadeståndskraven. Eftersom åklagaren lika väl kanföra talan i skadeståndsfrågan är det kunskapen om hur en människa i krisfungerar som är det väsentliga.Det måste ske en regeländring så att det alltid förordas en psykolog sommålägandebiträde i dessa mål. Det skall ej vara målsäganden som ska varatvungen att fatta beslut om personens utbildning utan det ska vara en själv-klarhet att brottsoffret biträds av en psykolog vid våldtäkts- och incestmål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsägandebiträde vid våldtäkts- och incestmål.Stockholm den 28 oktober 1998Kia ()
mot · GM02Ju906 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju906av ()Elektronisk fotbojaVåld mot kvinnor och flickor är bland de allvarligastebrotten. Våld som inskränker kvinnans frihet måstebekämpas mer effektivt. Kvinnors livsutrymme krymper närvi måste tänka på var och när vi kan vistas ute på gator ochtorg.Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inteförenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle har kvinnoroch män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom väsentligaområden i livet. I ett jämställt samhälle utsätts inte kvinnor för tvång,utnyttjande, våld, sexuella övergrepp eller förtryck. I ett jämställt samhällefinns inga förövare, som måste uttrycka makt med våld och förtrycka offret.Fördomar som direkt eller indirekt ger uttryck för uppfattningar om mänsmakt över kvinnor måste bekämpas med kraft, eftersom de utgör självagrunden för uppkomsten av såväl våld som sexuella brott. 1998, anmälde 19 511 kvinnor sina misshand-lande män. Det är av det totala antalet misshandelsfall iSverige. anmäldes totalt 1 708 våldtäkter och 1 528 fallav sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande av minderåriga. Antalet anmälningarär stigande, är mörkertalet stort.Våld mot kvinnor sker inte företrädesvis på allmän plats eller av en fördem okänd person. Kvinnor blir oftast misshandlade av någon de känner ochi hemmet. misshandlas tjugo kvinnor till döds av en närstående man.Trots att männen i en del fall beläggs med besöksförbud så fortsätter oftaövergreppen. Detta innebär att kvinnornas frihet inskränks.Det är mannens frihet som ska inskränkas, inte kvinnans. Ett sätt är attförse män som inte respekterar ett besöksförbud med elektronisk fotboja.Detta bör ges regeringen till känna.Idag går det inte att uttala sig om nivå eller utveckling vad gäller våld somutövas av män mot kvinnor i hemmet utan att göra specialundersökningar.Det går t ex inte att säga om det våld mot kvinnor som i ökad utsträckninganmäls till polisen, har utövats av män mot kvinnor som de lever eller levttillsammans med, eller om det i ökande utsträckning är unga kvinnor somutsätts för våld av män de är flyktigt bekanta med. En brottsofferundersök-ning avseende våld mot kvinnor bör därför göras. Detta bör ges regeringentill känna.Insatser mot våldet kan till en del beivras genom lagstiftningsåtgärder.Samtidigt måste alla vara beredda att göra insatser för våra medmänniskoroch verka för att skapa ett tryggare samhälle. Problemet med våld motkvinnor måste också bearbetas på . Mer kan göras av före-byggande arbete och tidigt skapa medvetenhet om jämställdhet. Givetvis harskola och föräldrar ett stort ansvar för detta. Ungdomar måste få hand-lingsberedskap för hur trakasserier och övergrepp stoppas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elektronisk fotboja införs på män som interespekterar besöksförbudet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en brottsofferundersökning avseende våld mot kvinnorgenomförs.Stockholm den 26 oktober 1998Sofia ()