ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N288 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N288av m.fl. (s)Stimulans till invandrares företagandeArbetslösheten bland invandrare är totalt sett betydligt störreän för andra svenskar. Detta år både och ettstort problem både för de berörda personerna och församhället i stort. Det finns både sociala och ekonomiska skälför att drastiskt ändra på förhållandena. är mångaav de arbetslösa invandrarna högt utbildade, har vana frånsitt tidigare hemland som egenföretagare eller kommer frånsamhällen där det är vanligt och naturligt att bedriva handeloch hantverk i småföretag. I är vi på många sättdåliga på att ta till vara erfarenheter och kunskaper sommänniskor från andra länder och kulturer skulle kunnaförmedla. Orsakerna till detta är förstås många och skiftande.Det har ofta visat sig svårt att stimulera enskilda personer att starta egnaföretag. Den s.k. entreprenörströskeln är i själva verket rätt hög. Emellertidfinns det en företagsform, nämligen den kooperativa, som i många fall harvisat sig vara ett effektivare sätt att mobilisera människor till företagande.Eftersom företagsformen i sig bygger på människors samarbete finns detstora möjligheter för medlemmarna i ett kooperativ att komplettera varandraskunskaper och kompetenser. Det är naturligtvis också i regel lättare attgenomföra något tillsammans än att bära hela bördan själv. Inte minst tordedet gälla då det är fråga om att starta småföretag. För många människor somkommer från andra länder till måste det svenska samhället te sigobegripligt både i fråga om språk och organisationsstruktur. Sådanamänniskor kan vara både idérika och ha entreprenörsanda. Genomsamverkan med andra personer som bättre behärskar språket och hur detsvenska samhället fungerar borde det vara möjligt att bilda och drivasmåföretag.Allt företagande, även kooperativt, bygger på människors egna idéer ochvilja att bli företagare. Det går därför inte att organisera fram nya företaggenom beslut av riksdag och regering. Utveckling av nya typer av företagskulle dock kunna stimuleras genom lämpliga åtgärder från samhällets sida.Sådana åtgärder består främst i informations- och rådgivningsinsatser. Närdet gäller information och rådgivning om kooperativt företagande finns detlokala kooperativa rådgivningscentrum, LKU. Åtgärder för kooperativtföretagande skulle som försöksverksamhet kunna administreras avKooperativa rådet och genomföras av LKU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperativt företagande.Stockholm den 28 oktober 1998Ann-Kristine ()()()()
mot · GM02N289 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N289av och ()som stödområdeMot bakgrund av den dramatiska försämring som skett vadgäller kraftigt vikande sysselsättning, hög arbetslöshet ochen strukturellt försämrad arbetsmarknad i ochKrokoms kommuner bör dessa kommuner inplaceras istödområde 2 avseende de församlingar som inte ärinplacerade i något stödområde. Det som därutöver talar fördetta är följande:I samband med medlemskapsförhandlingar med EU fastställdes att helaJämtlands län skulle innefattas i målområde 6. Hela länet svarar väl mot detglesbygdskriterium som gäller för det området.Tätortsstrukturen i länet är sådan att är den enda större tätorten ilänet som har över 4 000 invånare. Det förhållandet gör att ärmycket beroende av resten av länet, på samma sätt som resten av länet ärberoende av . Denna tätortsstruktur skiljer sig från situationenlängs , där det finns ett nätverk av orter som är större tillinnevånarantalet än vad kommunorterna i är. Små orter, enligtNUTEK:s sätt att se, är orter med färre än 10 000 invånare. ärenligt detta synsätt den enda större orten i länet.Kommunerna är i tillfälligtstödområde, trots att förhållandena där inte kan bedömas som sämre än iÖstersund/. Inför den nya planeringsperioden vad avser EU:sstrukturfonder, innebär den svenska positionen att de nordligaste delarna avvårt lands kustområden skulle utgöra ett nytt strukturområde. Dettaförhållande gör det mer motiverat att och kommunerinplaceras i stödområde 2 avseende de församlingar som inte är inplacerade inågot stödområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inplacering i stödområde 2 av de församlingar i ochKrokoms kommuner som inte är inplacerade i något stödområde.Stockholm den 28 oktober 1998Rune ()()
mot · GM02N290 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N290av ()Stödområdesrevisionen 1999I avvaktan på stödområdesrevisionen bör regeringenöverväga att ge kommun,, samma förhöjda maximala bidrag somSöderhamn f.n. åtnjuter som ett led i att bekämpa effekternaav flygflottiljnedläggningen, (vilket visat sig vara enverksam ingrediens i ett större åtgärdspaket).Nordanstig med drygt 10 000 innevånare fördelade på närmare sju glestbefolkade tätorter och stor arbetsmarknadspendling till ochSundsvall behöver just nu en vitamininjektion för att vända många negativtverkande tendenser. Kommunens kommunalekonomiska läge är uppmärk-sammat av regeringen. Kommunens långsiktiga befolkningsutvecklingstrendär starkt negativ. Kommunens arbetsmarknadsläge är strukturellt mycketbesvärligt. finns en betydande potential i kommunens mång-hövdade småföretagsamhet.Ingen kommun i har i proportion till sin befolkning många småföretag men saknar i det närmaste stora och medelstora. Många små företagvill växa och har planer för det men har svårt med att anskaffa expansions-kapital. Ett beslut om att , som tillfälligt hör till stödområde2, skulle erhålla en tillfällig höjning av bidragsnivån ger sannolikt gynnsamtillväxtskapande effekt. Vilket regeringen förklarat som sitt viktigaste målför en reformerad närings- och företagspolitik.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situationen i kommun.Stockholm den 28 oktober 1998Kenth ()
mot · GM02N292 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N292av m.fl. (s, m, v, c, mp)De fristående sågverkens situationDe fristående sågverken, även kallade köpsågverk, spelar enviktig roll för sysselsättningen i de glesbygder där de oftastär lokaliserade. Därutöver är det vår uppfattning att de ärsynnerligen viktiga för att förse, framför allt,exportmarknaden med de diversifierade sågade trävaror sommöter kundernas krav och som optimerarråvaruanvändningen.Det är inte statens uppgift att lägga sig i den affärskonflikt som pågårmellan de fristående sågverken och Industriskog, men det är statens uppgiftatt motverka skadliga kartellbildningar. Enligt vår uppfattning bottnar demotsättningar som uppstått i en sådan skadlig kartellbildning. I ochNorge har EU stoppat råvarukartellerna, men så har ännu inte skett i Sverige.Dom i väntas om den motsvarande kartellenSydved. Regeringen bör noga följa utvecklingen och förbereda åtgärder föratt garantera en viktig glesbygdsnärings överlevnadsmöjligheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att möjliggöra de fristående sågverkens fortsattaexistens.Stockholm den 28 oktober 1998Bengt-Ola ()()()Per ()()()()()()()
mot · GM02N294 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N294av ()Utveckling av små vattenkraftsstationerMånga små vattenkraftsstationer som en gång elektrifieradeden svenska landsbygden står tysta och övergivna.Fram till 1950-talet fanns enligt uppgift cirka 4 000 iSverige. är bara 1 200 av dem i drift. Detta innebär attmånga mindre vattenkraftstillgångar ej utnyttjas. EnligtVattenfall är potentialen cirka 4 TWh.För att få dessa mindre enheter lönsamma så måste man få ner drifts-kostnaderna. Detta kan man göra med en satsning på enstaka driftsövervak-ningar eller modern data- och teleöverföring. Dessa lösningar tillsammansmed ett positivt bemötande från kommuner och statliga myndigheter vadgäller den småskaliga vattenkraftens möjligheter skulle kunna innebära att vitog till vara på denna miljövänliga kraft på ett mycket bättre sätt än i dag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla små vattenkraftsstationer.Stockholm den 27 oktober 1998Krister Örnfjäder (s)
mot · GM02N295 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N295av ()Transport av jordbruksprodukterEtt viktigt inslag i den regionalpolitiska ersättningen tilljordbruket i norra är intransportersättningen avjordbruksprodukter. utgår en intransportersättning påmjölk som varierar mellan 3,0 och per kg mjölk i deolika prisområdena.Före medlemskap i fanns det också en intransportersättningpå kött samt en ersättning till äggpackerier för intransport av ägg.Kostnaderna för att transportera mjölk från producenter till mejeriervarierar kraftigt - det finns transportlinjer där kostnaden ligger på perkg mjölk. Eftersom det inte finns några stopp- eller hämtningsavgifter inorra på mjölkområdet betyder det att mjölkleverantörernasolidariskt får ta kostnader för intransport av mjölk från dem som bor längrebort och inom glesa områden.Kostnaderna för intransporterna till slakterierna visar på sammautveckling. Merkostnaderna uppgår till mellan och per kg.Ett ökat intransportstöd är en viktig signal till lantbruksföretagen ochskulle leda till en ökad stabilitet, framtidstro och därmed en ökad investe-ringsvilja.I samband med omstruktureringen av EU:s jordbrukspolitik, Agenda 2000,kommer med stor sannolikhet de regionalpolitiska ersättningarna att för-ändras. Men det går inte att vänta på dessa förändringar utan åtgärderbehöver vidtas nu för att lösa dessa frågor till år2001 då konsekvenserna av Agenda 2000 kommer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av intransportersättning av jordbruksprodukter.Stockholm den 28 oktober 1998Åke ()
mot · GM02N297 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N297av m.fl. (s)Svensk turistnäringTuristnäringen är en av de näringar som utvecklas snabbast ivärlden. Turistnäringen är mycket personalintensiv och kandärför, om den hanteras rätt, vara med och minska påarbetslösheten i Sverige.Förädlingsvärdet inom den svenska turistnäringen uppgick till 50,4miljarder kronor vilket innebär en ökning med två miljarder i förhållande tillåret innan.Medelantalet sysselsatta i turistrelaterade verksamheter beräknas till133 000 helårsarbeten.Enligt min åsikt har stora förutsättningar att utveckla turismen.Vad som behövs är ett samordnat engagemang från både näringarna ochsamhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla svensk turistnäring.Stockholm den 28 oktober 1998Krister Örnfjäder (s)()()
mot · GM02N298 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N298av och ()Förädlade potatisprodukterSkåne har unika möjligheter beroende på läge och traditionatt medverka till att stärka livsmedelssektorn. Det finnsockså goda åkermarker och industrier som sysslar medlivsmedelsprodukter. Med den konkurrens som finns inomlivsmedelssektorn är det dock viktigt att förutsättningarna förodlare och industri blir likvärdiga i konkurrens med andraländer.Vid EU-inträdet drabbades potatisförädlingsindustrin av ökade råvarukost-nader och en ökad importkonkurrens med åtföljande prispress och förlorademarknadsandelar som följd. Trots kraftiga rationaliseringar och effektivi-seringar har lönsamheten för potatisförädlingsindustrin försämrats. Alterna-tivet att importera råvaran är inte lönsamt ur transportkostnadssynpunkt.Potatisodling och potatisförädling lever därför i symbios med varandra. Tillpotatisodling finns emellertid alternativa grödor att odla, medan det tillutrustning för potatisförädling inte finns alternativ produktion.Exempel på vad som gjorts av näringen kan nämnas, investeringar ibevattning, användning av nya potatissorter, utveckling av odlingsteknik.När det gäller förädlingen har det skett en produktutveckling och investe-ringar i högre kapacitet och i utrustning.Antalet sysselsatta inom odling och förädling av potatis beräknas till ca2 000 personer. Det finns olika arbetsområden inom potatisverksamheten.Det är livsmedelsindustri, råvaruhantering, potatisodling, transportörer, verk-städer, maskinleverantörer etc.Dessa arbetar då i en geografiskt begränsad region. Arbetstillfällen betyderoerhört mycket ur sysselsättningssynpunkt och ekonomisk synpunkt.Det är viktigt att kunna behålla och vidareutveckla denna näring. Då krävsatt de nackdelar i konkurrensförhållandena som blev efter EU-inträdet mini-meras i syfte att kunna behålla odling och industri i Sverige.Av de nya medlemsländerna erhåller och Österrrike närmare tvårespektive så mycket medel för investeringsstöd från EU somSverige. Forskningen inom detta område måste på olika sätt förstärkas.Likvärdiga konkurrensvillkor med konkurrenterna i andra EU-länder äravgörande för företagens framgångar på den nationella och internationellamarknaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av åtgärder för potatisförädlande industri.Stockholm den 27 oktober 1998Anita ()()
mot · GM02N301 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N301av m.fl. (mp)Kärnkraftsreaktorerna och årsskiftet 1999-2000Kärnkraftsreaktorer bör vara stoppade under timmarna 99/00 om inte alla delsystem i ett kärnkraftverkshela drift- och säkerhetssystem har funktionstestats fullt ut,så att absolut säkerhet råder om att de inte reagerar "fel" förårtalet 00, och om inte absolut säkerhet råder om attkärnkraftverket klarar andra störningar på elnät och andraförsörjningssystem som kan befaras inträffa vid dettaårsskifte.Detta gäller givetvis alla kärnkraftsreaktorer, men kan bara taansvar för de svenska reaktorerna.Effekterna av en allvarlig incident eller ett reaktorhaveri på grund avfunktionsfel i något datorpåverkat system som beror på omställningen tillårtalet 00 måste vägas mot kostnaderna för att kärnkraftverken stoppas undertimmarna 99/00. Effektbehovet under frånnyårsafton 12.00 till nyårsdagen 24.00 torde vara lägre än under normalavinterdygn. Många kraftkrävande industrier bör kunna stoppas för planeratunderhåll , normalt behövs längre stopptider än så.Vattenkraft kompletterad med normal krafttillförsel från kraftvärmeverk bördärför räcka till för att klara den nödvändiga energitillförseln under deaktuella . Några kondenskraftverk och gasturbiner kan hållasdriftklara i beredskap.Ett stort antal tänkbara incidenter både inom kärnkraftsindustrin och andraverksamheter har sin grund i mänsklig oförmåga att förutse vad en olyckligkombination av händelser kan få för effekter. Ytterligare ett antal tänkbaraincidenter har sin grund i en oförmåga att reagera tillräckligt snabbt för attavbryta olycksbringande händelsekedjor som utlöses av oväntade händelser,respektive att spåra felkällan och stoppa händelseutvecklingen ellerlänka den in i mindre olycksbringande banor. Vår bedömning är att riskernaför felfunktion i något drift- eller säkerhetspåverkande datasystem ärväsentligt större vid omslaget till årtalet 2000 än de är normalt. Därför bör desvenska kärnkraftsreaktorerna vara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nödvändiga åtgärder vidtas för att de svenskakärnkraftsreaktorerna skall vara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.Stockholm den 28 oktober 1998Matz ()()()
mot · GM02N305 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N305av och ()Utveckling i BergslagenBergslagsregionenFå regioner i vårt land kan mäta sig med den utveckling somBergslagsregionen genomgått under de senaste trettio åren.Från att ha varit motorn i svenskt näringsliv och industriellutveckling, till att präglas av nedläggning, strukturförändringoch utflyttning. Bilden är praktiskt tagit densamma oavsettvilken av Bergslagens bruksorter som betraktas.Under en period verkade den negativa trenden ha nåttsin botten och många ansåg att de strukturella förändringarna hadekulminerat. Det visade sig emellertid att detta endast var ett kort trendbrottsom snabbt byttes i fortsatt förändring och utflyttning i lågkonjunkturensspår . Utflyttningen har också medfört att berördakommuner fått ansträngd ekonomi på grund av försämrat skatteunderlag ochmånga tomma lägenheter i de kommunala bostadsbestånden.TrendbrottEtt trendbrott måste till för att förändra den negativautveckling som präglat dessa bygder under en rad av år.Traditionella regionalpolitiska medel har naturligtvis gjortnytta. Medlen har dock inte kunnat åstadkomma någottrendbrott utan i princip endast bromsat den negativautveckling som varit.ÅtgärderAtt det skulle finnas en enkel patentlösning på Bergslagensproblem tror vi inte existerar. Ökade regionalpolitiska anslagav traditionsenligt slag kommer inte att kunna ändrautvecklingen i det stora hela. De medel som finns är ändåviktiga och har i många fall gett möjlighet till start av nyaföretag, men även utveckling av befintliga.Vi tror att Bergslagen är i stort behov av goda kommunikationer, såvälvägar som järnvägar. Vi är övertygade om att den högre utbildningen i formav en decentraliserad högskola på ett antal Bergslagsorter skulle kunna genytt liv till dessa bygder. Inte bara därför att det ges möjlighet till studierpåhemmaplan, utan kanske än mer för det gynnsamma näringsklimat sombrukar prägla etablerade högskoleorter. Dessutom fordrar nya företags-etableringar tillgång på välutbildad arbetskraft.FörsöksprojektIntressant vore också att kunna starta några provprojekt påett antal orter i nära samarbete med befintliga storföretag.Projekten skulle kunna leda till vidareförädling av redanbefintliga produkter, men även tillverkning av nya.Produktionen skulle sedan kunna ske i de befintligaföretagen, men också genom avknoppning i nya företag.Bergslagen behöver en nystart och nya metoder och idéer måste fåprövas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att ge förutsättning för en positiv utveckling iBergslagsregionen.Stockholm den 26 oktober 1998Sven-Erik ()Per ()
mot · GM02N308 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N308av m.fl. (s)ElmätningRiksdagen beslutade om ny ellagstiftning.Lagstiftningen innebär att konkurrens införs i handeln medel, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- ochkostnadspress och en ökad valfrihet för kunden.Europeiska unionens råd antog direktivet om gemen-samma regler för den inre marknaden för el (elmarknadsdirektivet). Enligtdirektivet skall medlemsstaterna ha genomförtdirektivet i nationell rätt. Syftet med direktivet är bl a att elmarknadenstegvis ska öppnas, som allmänhetens tillgång till grundläggandeservice garanteras.När den nya ellagen trädde i kraft kombinerades den med en bestämmelsesom innebär att den som vill byta leverantör också måste skaffa sig en mätaresom mäter förbrukningen timvis. För att inte detta skulle begränsamöjligheterna för den enskilda konsumenten bestämdes också att det blev etthögsta pris () för kunden som ville byta elmätare och skaffa sigtimvis mätning. Resterande del av kostnaden för mätarbytet hos den enskildedelas av konsumenterna i kollektivt.Detta innebär att elpriset för kunden blir högre än vad det annars skullevara, dessutom innebär redan en kostnad på att många kännersig tveksamma till om investeringen i en ny mätare verkligen lönar sig förden enskilde.Samtliga de myndigheter som har att övervaka elmarknaden har re-kommenderat regeringen att avskaffa kravet på timvis mätning när man byterelleverantör. Regeringen har gett tilläggsdirektiv till utredningen omleveranskoncessionssystemet. Dessa tilläggsdirektiv tar uppenbart sikte på attkunna slopa kravet på timvis mätning för hushållskunder. Det är även tydligtatt det ovan redovisade EU-direktivet om elmarknaden har samma inriktning,d v s att vanliga konsumenter inte ska behöva ha särskild mätare för attkunna byta leverantör. Därför bör regeringen skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag om att slopa kravet på timvis mätning vid byte avelleverantör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slopa kravet på timvis mätning vid byte av elleverantör.Stockholm den 24 oktober 1998Hans Karlsson ()()()()
mot · GM02N311 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N311av ()Timmätarkravet för elvärmda villorKravet på elmätare för timvis mätning för att kunna bytaelleverantör bör snabbt avskaffas. Schablonmetoden medtypkurvor bör i stället införas för normalhushållen. Det ärviktigt att detta kommer att gälla även för villor medelvärme. Kravet på timvis mätning bör därför i vart fallslopas för hushåll med 25 A mätarsäkring och därunder.Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopat timmätarkrav för hushåll med 25 A mätarsäkring.Stockholm den 28 oktober 1998Ola ()
mot · GM02N312 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N312av och ()De naturliga monopolen på energimarknadenEfter elmarknadens avreglering, , består elkostnaderna förelkunder inom bostadssektorn av tre ungefär lika stora delar:1. Elenergi, som kan köpas av olika leverantörer på elmarknaden.2. Nätavgift, som skall täcka kostnaderna för elnätet.3. Skatt, som utgörs av den allmänna energiskatten samt avmoms på energiskatt, elenergikostnad och nätavgift.Som kund kan man endast påverka elenergikostnaden. Nätföretagensverksamhet är däremot även efter avregleringen en monopolverksamhet ochelkunderna måste betala de nätavgifter som nätkoncessionären fastställer.Statens energimyndighet har dock som uppgift att granska och kontrolleranätföretagens verksamhet, så att de inte utnyttjar sin monopolsituation ochtar ut oskäliga nätavgifter av sina kunder.Bostadsbranschens avgiftsgrupp genomför en rikstäckandegranskning av bl.a. nätavgifterna för ett typhus (ett fiktivt flerbostadshus med15 lägenheter). Den senaste rapporten, som avser förhållandena ,redovisar en mycket stor spridning mellan nätföretagens avgifter.Skillnaden mellan den lägsta och den högsta avgiften är ca /m2 och år,vilket motsvarar /månaden för en normalstor ()lägenhet. Till viss del förklaras spridningen av att kostnaderna för nätet ärhögre i glesbygd än i tätort. Men det finns t.ex. nätföretag, med stor andelglesbygdskunder, som ändå har förhållandevis låga nätavgifter och viceversa. Det finns därför anledning att förmoda att många nätföretag inte drivsrationellt eller att intäkterna från nätverksamheten inte stannar inom nät-företaget. Enligt vissa bedömare finns det en rationaliseringspotential förnätföretagen på i storleksordningen 20-40 procent.Den kontroll som genomför av nätföretagensverksamhet kan således inte anses vara tillräcklig.Bostadsbranschens avgiftsgrupp har också granskat fjärrvärmetaxorna.Den senaste rapporten redovisar att det även för dessa avgifter finns enmycket stor spridning i avgifter mellan de olika fjärrvärmeföretagen.Skillnaden mellan den lägsta och den högsta fjärrvärmetaxan är ca 70kr/m2 och år, vilket motsvarar /månaden för en normalstor (80m2) lägenhet. Så stora kostnadsskillnader är helt oacceptabla, eftersomfjärrvärmekunden knappast kan byta uppvärmningssystem.För att främja kundens ställning, inom de båda naturliga monopolen, elnätoch fjärrvärme, bör få en förstärkt roll att påverkasåväl elnätsföretagens som fjärrvärmeverkens verksamhet med sikte påsänkta nätavgifter och taxor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förstärkt tillsyn av de naturliga monopolen påenergimarknaden.Stockholm den 28 oktober 1998Sören Lekberg (s)()