mot · GM02So309 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So309av m.fl. (mp)Barn i dagens SverigeBakgrundUnder har vi fått uppleva en politik somkännetecknas av stor oförutsäg-barhet. Politiska beslut harmestadels inriktats på ett globalt ekonomiskt tänkande, där"marknaden" har fått diktera villkoren för vår inhemskaekonomiska politik. Det har inneburit snabba ekonomiskaförändringar för människor i vårt land som drabbar familjensinnersta kärna, dess försörjningsmöjligheter och orken attuppfostra barn. Människor känner sig inte kunna påverkaden egna situationen vilket leder till stress, osäkerhet ochförödmjukelse. Detta påverkar relationer inom en familj ochbarnen blir de stora förlorarna. En del av de barn som bråkaroch är aggressiva reagerar helt normalt på en omöjligsituation.De samhällsekonomiska kostnaderna för en barn- och ungdomsfientligpolitik visar sig nu i form av en lägre produktion som är en följd av avbrutenskolgång, svårigheter att komma in i arbetslivet, missbruk, uppgivenhet ochutanförskap. Barnfientlig politik kommer att få betalas med många årseftersläpning och med delvis mycket obehagliga resultat.Miljöpartiet är övertygat om att det som är bra för barn är bra för helasamhället. Vi är övertygade om att en politik för barnens bästa är en förut-sättning för att bygga ett ekologiskt, socialt och demokratiskt hållbartsamhälle.För att verkligen uppnå ett hållbart samhälle får inte livet reduceras till enfråga om att snabbast möjligt förränta pengar. Att rena marknadskrafter styrutvecklingen är oacceptabelt. Marknaden tar inget samhällsansvar, visaringen social solidaritet och ser barnen snarare som konsumenter av varor änsom hela individer med rätt till trygghet och utveckling.Vi är glada över att samarbetet med regeringen leder till att Sverigeäntligen skall få se barnkonsekvensanalyser vid politiska beslut. Det tror viär ett bra steg på vägen. Men stegen som måste tas för att nå ett barnvänligtsamhälle är fler, och vi vill redovisa vår syn på vad som behöver göras.Steg på vägenBeslut ur barnens perspektivBarnperspektivet skall användas i alla statliga utredningaroch i alla förslag som läggs fram till . En särskild"barnenhet" bör därför bildas inom , somgenom "mainstreaming", liksom på jämställdhetsområdet,skall föra in barnperspektivet.Barns rätt till trygghet och utveckling skall ligga till grund för allapolitiska beslut. Därför anser vi att alla beslut i skall underställasen barnkonsekvensanalys innan beslut tas. Det gäller även beslut som berörprioriteringar inom den offentliga sektorn. skall ingå isvensk lagstiftning. Vi är glada över att ett första delmål är taget på dettasteg!Erfarenheter och synpunkter från barns intresseorganisationer skall tastillvara bättre . Vi vill se att dessa får bli remissinstanser inför allabeslut som rör barn på kommun- och landstingsnivå. Intresseorganisa-tionerna bör också vara knutna till den särskilda barnenheten på Regerings-kansliet.Barns rätt förstärksVarje barn har rätt att leva i ett samhälle där kränkningar avbarn inte accepteras i någon form. Innehav av barnpornografikriminaliseras och vi kräver resurser för kontroll att dettaefterlevs!Barn skall inte utsättas för sexuell exploatering eller riskera att utnyttjassexuellt. I utnyttjas unga flickor för striptease och liknande påsexklubbar och barn rapporteras prostituera sig även i småstäder i Sverige.Lagen tillåter att ungdomar mellan "frivilligt" medverkar,detta är oacceptabelt. Ungdomar i denna ålder skall ha samma skydd somyngre barn mot att utnyttjas för posering och framställning i pornografisktmaterial. Utnyttjande och exploatering av barn i reklam måste kontrolleras.Mycket av reklamen som riktar sig till barn och ungdomar består av bildersom tänjer på gränsen av utnyttjande. Detta måste uppmärksammas ochåtgärdas t ex genom bestraffning för att vuxenvärlden skall bli trovärdig i sinkamp mot exploatering.För många barn är inte hemmet den trygga plats det borde vara. Idaganmäls över 5000 fall av barnmisshandel ! Den parlamentariskautredning som tillsatts av regeringen är bra, och måste riktlinjer utarbetasskyndsamt för att undersöka de dödsfall som inträffat och där manmisstänker barnmisshandel. Då får vi mer kunskap och kan arbeta bättre föratt förhindra upprepad barnmisshandel i dessa familjer.Barnens uppväxtmiljöer (barnomsorgen, skolan) ges ökade resurserendast under förutsättning att ekonomin växer. anser istället atten större andel av de offentliga medlen skall riktas till barn och barns miljöeroavsett den ekonomiska utvecklingen. Barns uppväxt, trygghet och möjlighettill utveckling skall prioriteras före t.ex militära investeringar och EU-byrå-krati.För att ytterligare synliggöra barnperspektivet på politikers och myndig-heters beslut kan det exempelvis instiftas ett pris till "Bästa barnkommun"och "Bästa barnlandsting". Vi anser att det kan utgöra ett sätt att synliggörabarnen.Alla barns rättBarn med funktionshinder måste bli tillfrågade om sinavillkor och få respekt för sina åsikter. Vare sigfunktionshindret är synligt eller osynligt skall de ha sammarätt att kunna förverkliga sina liv, precis som alla andra. Vivill se en nationell handlingsplan för funktionshindrade däräven barnens behov blir en del.Vi vill införa ett nationellt köregister inom sjukvården där ålder införs somen variabel, så att barns köande framgår - sjuka barn är ofta heltosynliga. Även köande till barnpsykiatrisk behandling bör finnas i nationellaregister och omfattas av den "nya" vårdgarantin "fritt vårdval" som den förresocialministern utlovat. Verksamheter som arbetar med barn med olikapsykiska funktionshinder behöver utvecklas. Bristen på behandlare i de barn-psykiatriska öppenvårdsteamen är oacceptabel.Alla vi som bor i - oavsett var i världen vi är födda - är en del avvårt land. Vi vill upprätta integrationsplaner på samma sätt som det idagfinns jämställdhetsplaner - det gäller bl a skolan där behovet av fler läraremed invandrarbakgrund är stort.Flyktingpolitiken skall underställas kravet om barnens bästa, enligt FN:sbarnkonvention. De som funnits i skall ges amnesti ochfå stanna.Barn är de som hårdast drabbas av den successivt försämrade livsmiljön.Vad är det för frihet för barn att inte kunna springa fritt p g aallergi- och astmabesvär?Vi vill se en sanering i kemikaliedjungeln, stopp för genmanipulerad mat,avveckling av dåliga byggmateriel och ökade krav på luft och vatten. Barnhar rätt till en miljö som inte utgör ett enda stor fullskaleexperiment! De somär hårdast drabbade av fattigdom i världen är barn. Därför vill vi att Sverigearbetar för en ny solidarisk världsordning, avskrivna skulder för de fattigaländerna och ett stopp för svensk vapenexport. Vi vill att biståndet inriktasmer på kvinnors och barns rätt och möjligheter.Synliggör osynliga barnNär Zulufolket från i hälsarvarandra säger man "bona". Det betyder "Jag ser dig".Den andra svarar med "Sikhona", som betyder "Jag är här".Vi har så mycket att lära oss av detta budskap, och särskilttydligt blir det i våra barns skola. Ser du mig inte så existerarjag inte för dig.Miljöpartiet vill se en upprustningsplan för skolan, en plan som medför attalla barn bekräftas i skolan, att alla barn ses som individer och tas på allvar.Mindre klasser, grupper med färre elever, fler vuxna i skolan, ökadlärartäthet - det är några av de nationella mål som måste sättas upp. Åter-anställning av kuratorer, skolsköterskor och skolpsykologer som försvunnitär en nödvändighet. Många barn lever i det osynliga med föräldrar som intemår bra. Barn till psykiskt sjuka föräldrar lever i den största tystnaden ochfår alltför ofta leva ensamma med skuldkänslor och rädsla. Vi vill att Sverigebörjar se dessa barn, vi vill att de som arbetar med dessa barn får ettuppmärksammande så att fler vuxna kan lära sig att se de osynliga barnen.Synliggör barns miljöerBarns vardagsmiljö är inte på långa vägar lika skyddadgenom lagstiftning som deras mammors och papporsarbetsmiljö är. Hur många föräldrar vet hur deras barnsvardagsmiljö ser ut?Vi vill att alla skall kunna välja dagis eller skola efter en tydlig innehålls-deklaration. För ett barn med astma eller allergi är det extra riskfyllt attvistasi felaktigt ventilerade och fuktiga hus, och har mer än var tredje sjuåringnågon form av allergi. Där är kunskap om vardagsmiljön ett absolut krav.Stora miljökatastrofer ger stora rubriker, som till exempel tunnelbyggetgenom . Barns små, dagliga "katastrofer" ger däremot nästaninga rubriker alls. Men konsekvenserna av dem går att förutse och förebygga.Barns vardagsmiljöer måste naturligtvis omfattas av samma bestämmelsersom vuxnas arbetsmiljö gör. har i en uppgörelse med regeringenunder den senaste mandatperioden drivit igenom ett stort allergisanerings-projekt - för totalt ca . Vi ser det som ett första steg. Vivill därför uppmuntra landets kommuner i det viktiga arbete de har framförsig med att se över barnens arbetsmiljöer och verkligen använda tilldeladeresurser för att åtgärda brister.Vi är övertygade om att skolan är vår viktigaste kulturinstitution somständigt naggas i kanten. Vi vill att skolan skall utveckla kreativitet, fantasioch självkänsla, snarare än producera arbetskraft. Alla barn, oavsett var debor i landet, skall ha möjlighet att gå i kultur- eller musikskola.Barnfamiljers ekonomiBarnfamiljer är generellt de stora förlorarna de senaste årenom man ser också till det ekonomiska utrymmet förhushållen. Det gäller framförallt låginkomstfamiljer. Vianser att en utredning för den framtida barnbidragsreformenbör innefatta en princip så att en bättre fördelningseffektuppstår. Vi anser att ett höjt och beskattat barnbidrag vore enbra form.Barn drabbas hårdast när de ekonomiska klyftorna i samhället ökar. Desom växer upp i en familjesituation med ekonomisk och social stress blir alltfler. För att klargöra situationen vill vi se en ny låginkomstutredning.Mer tid för barnenDe allra flesta som har ynnesten att få bli förälder har förståsen längtan att få vara tillsammans med sitt/sina barn. Oftakommer den vuxne in i en konflikt mellan att få behålla sittfäste på arbetsmarknaden och få tillbringa tid med barnen.Den konflikten är tung att bära när man kännerotillräcklighet hur man än gör. Vi har i vår politik vissagrundstenar för att göra livet hållbart för alla.ArbetstidsförkortningMiljöpartiet anser att det är viktigt att generellt sänkanormalarbetstiden - i ett första steg i veckanpå vägen till 30-timmarsveckan. Det är inte bara de riktigtsmå barnen som har rätt att kräva tid av sina vuxna - denrätten har även alla ungdomar. En generellarbetstidsförkortning ger, till skillnad från t ex längresemester, förutsättningar för mer tid för barnen varje dag.FriårVi i har länge talat för en friårsreform, sominnebär att en förvärvsarbetande kan ta tjänstledigt medersättning från a-kassan om någon arbetslös övertar jobbetunder tiden. Friår har införts i och - ochinnebär bl a möjlighet för föräldrar att vara lediga ett extraår. Det här är faktiskt en reform som inte kostar statskassannågot!Utökad föräldraförsäkringI tid av hög arbetslöshet ökar möjligheterna att förlänga dentraditionella föräldraledigheten för både mamman ochpappan utan att det leder till markant ökade kostnader förstaten eftersom ersättningen från a-kassan är i stort likvärdigmed ersättningen från föräldraförsäkringen. En utökadföräldraförsäkring anser vi skulle minska bördan på deföräldrar som i stället för att slåss för sitt värde trotsarbetslöshet skulle få känna lugn och ro med sin situationgenom att vara hemma och kunna använda tiden till barnen.Rätten att bli kommunaldagbarnvårdare åt eget barnGenom att i princip likställa vård av eget barn med vård avannans barn kan fler små barn ges större möjligheter till sinaföräldrars tid. Vi vill att en förälder skall kunna blikommunal dagbarnvårdare åt eget barn - med likvärdigersättning som traditionell dagbarnvårdare. Även om detendast är ett fåtal som kommer att utnyttja en sådan reforminnebär den en viktig del i hela det åtgärdsprogram som gårut på att ge barn ökad rätt och möjlighet till sina vuxna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslut ur barnens perspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förstärka barnens rätt i samhället,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att synliggöra barns behov och miljöer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnfamiljers ekonomi, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstidsförkortning, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friår, 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utökad föräldraförsäkring, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att bli dagbarnvårdare.4Stockholm den 25 oktober 1998Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till KU.2 Yrkandena 4 och 7 hänvisade till SfU.3 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till AU.4 Yrkande 8 hänvisat till UbU.