mot · GM02Fi211 · 1998-10-28 00:00:00 — Det är därför ett memento att huspriserna sjönk i september.Det är inte särskilt troligt att hushållen skulle vara benägna till ett så lågtsparande som regeringen räknar med.Följden av en större försiktighet från hushållen med utgifterna är att denprivata efterfrågan blir lägre och att BNP-tillväxt och sysselsättning blirlägre. Då kommer inte regeringens mål för den öppna arbetslösheten attuppnås, och förmodligen inte heller sysselsättningsmålet.Det mest tragiska med en lägre tillväxt är de konsekvenser detta får försysselsättning och arbetslöshet. Regeringen har under en följd av år utlovatlägre arbetslöshet. skulle den öppna arbetslösheten ha enligt vallöftena. Flertalet initierade bedömningar tyder på att dennivån inte ens kommer att ha nåtts år 2000.EU-kommissionen som i sin novemberprognos har så höga BNP-prognoser för som , dvs ipraktiken mycket nära regeringen, räknar ändå med att målet för den öppnaarbetslösheten om inte nås:Tabell 3.1 Den öppna arbetslösheten i 1999-2000enligt . Procent av arbetskraften. 1999 2000Enligt internationelltjämförbar definition7,77,0Enligt svensk definition5,85Den svagare tillväxten kommer att leda till sämresysselsättning. Den uppgång som var på väg under 1998kommer att mattas av. Detta syns redan i SCB:sarbetskraftsundersökningar.Diagram 1. Avmattande sysselsättning(Sysselsättningsförändring i antal jämfört med föregående månad,säsongrensat och utjämnat. )Källa: SCBVanligtvis tar det från det efterfrågan börjar mattastills effekter visar sig på sysselsättningen. Men det är troligtatt tiden mellan sjunkande efterfrågan och sjunkandesysselsättníng nu är kortare . Därför är det troligtatt en avmattning i tillväxten snabbt kommer att visa sig isämre sysselsättning, åtminstone lägre än vad regeringenräknar med. Detta påverkar den ekonomiska politiken pååtminstone två sätt.För det första är det än mer angeläget med en politik för flera jobb. Närkonjunkturförbättringen inte kan väntas ge den sysselsättningsökning somregeringen förväntat sig ökar kraven på politiken att den vrids i jobbskapanderiktning.Regeringen har räknat med en sysselsättningsökning på 51 000 personer iår, 59 000 och inte mindre än 72 2000.I värsta fall blir 1998 enda året med sysselsättningsökning sedan denökning som hade inletts bröts efter detsocialdemokratiska maktövertagandet. I bästa fall blir det en ökning 1999 omän svagare än regeringen angivit i finansplanen.En politik för nya jobbNär kommer jobbpolitiken?Under förra mandatperioden uppgick regeringens samladejobblöften till över 300 000 nya jobb. månadsAKU ger facit för fyraårsperioden: det blev 35 000. Ochmycket tyder nu på att den svaga uppgång i sysselsättningensom pågått sedan slutet på redan har nått sinkulmen.Vi kan konstatera att Socialdemokraterna och dess stödpartier inte lagt ettenda konkret förslag som skulle kunna dämpa eller vända ett negativtutvecklingsförlopp.Regeringen fortsätter dock att utfärda nya jobblöften. Till målet omhalverad arbetslöshet fogas i finansplanen också ett mål för sysselsättningen.Det är hög tid att regeringen sätter fokus på sysselsättningen. Målet atthalvera den öppna arbetslösheten har bara lett till att människor har förts bortfrån arbetsmarknaden. Men det långa tidsperspektivet, , gör detmycket svårt att bedöma om en viss åtgärd är ett steg på vägen eller ej.På känt maner skriver regeringen i finansplanen att "I samband med 1999års ekonomiska vårproposition kommer regeringen att presentera förslag somstärker möjligheterna att uppnå målet". Under hela förra mandatperiodensköts också den tidpunkt då de konkreta förslagen för jobben skullepresenteras på framtiden.Förra året ställde statsminister i utsikt en politik för100 000 nya företag . Aktuell statistik från visaratt antalet nystartade företag har minskat bara det senasteåret.Även antalet företagare blir allt färre. Diagrammet nedan visar attminskningen av antalet företagare har pågått stadigt sedan mitten på 1995, dåden socialdemokratiska politiken fick genomslag efter regeringsskiftet 1994.Diagram 2. Antal företagare januari 1994-september 1998Källa: SCB:s arbetskraftsundersökningar ()Vi liberaler menar att det är uppenbart att en politik somskall knäcka massarbetslösheten måste inriktas på att skapabättre villkor för företagarna. "Utredning fortsätter" är regeringens besked till landets småföretagare.Men på en punkt ges ett tydligt besked. "Skattereglerna för de mindreföretagen har fått en struktur som i allt väsentligt bör bestå och tillåtasverkaunder en följd av år." (Budgetpropositionen, s. 140) Det blir t.ex. ingenändring av de orimliga F-skattereglerna. - medförslag om vissa begränsade ändringar av begreppet näringsverksamhet -åker i papperskorgen.Vi liberaler har en högre ambition för jobben. Nämligen300 000 nya jobb . För att nå dit krävs en ny kurs förden ekonomiska politiken. har en sådan politik.Företagsklimatet måste bli bättreEtt gott företagsklimat beror inte bara av "hårda" faktorersom skatter och regler. Människors - och inte minstmyndigheternas - attityder till dem som vill pröva nya vägarspelar en viktig roll. Det räcker inte heller med att ha enpositiv attityd till företag, det är företagaren som är viktig.Det råder ingen tvekan om att företagsklimatet försämrades under denförra mandatperioden. Den negativa utvecklingen vad gäller antaletföretagare och nyregistrerade företag är ett tydligt tecken.Inom flera viktiga storföretag sker i praktiken en successiv utflyttning avviktiga funktioner även när huvudkontoren formellt ligger kvar i Sverige.Debatten om vissa företags huvudkontor har skymt denna process.Undersökningar från bland annat visar att intresset för satsningar påforskning och utveckling i har minskat. Över hälften av detillfrågade företagsledarna i Nuteks undersökning () anser att detviktigaste hindret för expansion i är svårigheterna att rekryterakvalificerad arbetskraft.Vi vet att potentialen för nyföretagandet är stor i . En SKOP-undersökning som utförts på uppdrag av visar att mer än vartredje svensk funderat på att "bli sin egen", men avstått. Enviktig förklaring torde vara att de tillfrågade anser att företagsklimatetförsämrats under de senaste fyra åren.SKOP frågade: "Om du tänker . Vad tror Du? Hardet blivit lättare eller svårare att driva eget företag?" svaradeattdet blivit svårare. anser att det blivit mycket svårare, medan 30procent anser att det blivit litet lättare.Om skall bli ett attraktivt land att investera i krävs en ny ekono-misk politik. Vår politik innebär:? att skatter som är skadliga för arbete, företagande, sparande och investe-ringar sänks?? att tjänstesektorn släpps loss genom rejäla skattelättnader och förenk-lingar?? att det blir mycket lättare att starta och driva företag?? att kommer tillbaka till toppen när det gäller kunskap?? att "svenska långbänkar" får en lösning. Det gäller främst lönebildning,arbetsmarknadslagstiftningen och energipolitiken?? att de möjligheter internationaliseringen erbjuder utnyttjas så långt det ärmöjligt, bland annat genom ett medlemskap i . ?Sänkt skatt på jobbenI RSV-broschyren "Så fyller du i din Skatte- ochavgiftsanmälan" står följande i klartext: "Kommunalskatt,egenavgifter och allmänna egenavgifter uppgår till mellan 62och av nettointäkten. Vi rekommenderar att dusätter av ". Broschyren sprids till alla företagare.Skattesänkningar på arbete, dvs sänkningar av inkomstskatten ellerarbetsgivaravgiften, är enligt det som kan ge störst effekt på syssel-sättningen. (TT-telegram 20/10 1998).Vi instämmer och beklagar att denna insikt inte satt några spår iregeringens budgetarbete och att regeringen med all kraft argumenterade imotsatt riktning under valrörelsen. har den industrialiserade världens hösta skatteuttag på arbete. ISverige utgörs mellan av kostnaden för en tjänst av skatteroch sociala avgifter. De höga skatterna bromsar framväxten av fler jobb, isynnerhet i den sektor där merparten av de nya jobben behöver komma.Folkpartiet föreslår skattesänkningar på nettoredan 1999. Dessa är i princip helt koncentrerade på att skapa förutsättningarför fler reguljära jobb i näringslivet.Sätt fart på jobben i tjänstesektornFör att få fart på sysselsättningen i den privata tjänstesektornvill vi sänka arbetsgivaravgifterna där med femprocentenheter, från ca 33 till ca 28 procent.Vår politik ligger väl i linje med småföretagens önskemål. I en aktuellundersökning från svarar av 600tillfrågade småföretagare att sänkta arbetsgivaravgifter är den enskiltviktigaste åtgärden för att underlätta nyanställningar.Därutöver har tillsammans med ochModeraterna förslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnaderför hushållstjänster. Den innebär att det vita priset på hushållstjänster kanhalveras direkt vid betalningen. Dessutom behöver det bli enklare att bjudaut tjänsterna, vare sig man gör det i företagsform eller som privatperson.Förslaget bygger på ett antal enkla iakttagelser av verkligheten.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänsterTjänsteutredningen 1994:43 fann att avhushållen var intresserade av hjälp ibland och avhushållen var mycket intresserade av att regelbundet anlitahjälp - totalt nästan vart fjärde i hushåll i . Idagbetalas merparten av utförda tjänster svart.Det finns ett stort potentiellt utbud avarbetskraftEnligt är totalt av dearbetslösa villiga att arbeta med denna typ av tjänster. Detskulle betyda 100 000-150 000 personer.Det är värt att notera att regeringen tror att sänkt skatt på manliga jobb idenna sektor ger jobb. Därför infördes ROT-avdraget som en tillfälligstimulans för byggarbeten. Vår skattereduktion medger en reduktion för flerslags arbeten i hushållen. Vi anser att traditionellt "kvinnligt" arbete skallhasamma skatteregler som traditionellt "manligt".Vi anser också att inom EU bör verka för en ändring avmomsdirektiven så att det blir möjligt att sänka tjänstemomsen.Vi vill slopa den s.k. värnskatten, vilket har betydelse inte minst för detkunskapsintensiva näringslivet. Problemen med höga inkomstskatter, ochhöga marginalskatter, ökar i takt med den svenska ekonomins inter-nationalisering. Vi vidhåller naturligtvis vårt krav om "hälften kvar". Allaskall få behålla minst hälften av en inkomstökning.Under förra mandatperioden minskade antalet kvinnor med fast jobb med15 000 ; även andelen kvinnliga företagare minskade. Det finns ettdogmatiskt motstånd hos Socialdemokraterna och mot atttillåta privata alternativ inom områden där kvinnor traditionellt harkompetens och erfarenhet. I praktiken råder ett slags näringsförbud förkvinnor.Bättre riskkapitalmarknadTillgången till riskvilligt kapital är en ständig källa tillbekymmer för många småföretagare. Förutsättningarna attfå krediter i banksystemet är små och i är detdessutom, jämfört med andra länder, mycket svårt att genomeget arbete bygga upp ett eget startkapital.Den enskilt viktigaste åtgärden är att slopa dubbelskatten på aktier. Sverigeär så gott som ensamt i om denna straffskatt på nya jobb. Det är förövrigt inte "bara" företagare som drabbas av dubbelskatten; den betalas av denästan 5 miljoner svenskar som sparar i aktier och aktiefonder!Vi föreslår vidare att möjligheterna att ge uppskov med bolagsskatten - sålänge inga utdelningar sker - bör utredas.Förmögenhetsbeskattningen bör slopas . Denna skattter sig alltmer omöjligt i en internationaliserad värld. Som ett första stegvillFolkpartiet slopa sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen och höjafribeloppet till 1,2 miljoner kronor.Vi föreslår även lättnader i skatten på sparande, t ex bör avdragsrätten förprivat pensionssparande höjas till ett och ett halvt basbelopp.I vår skattemotion beskrivs skattepolitiken mer utförligt. Vi föreslår där attden förtida momsen slopas. Vi föreslår vidare lättnader för fåmansbolagen.Mindre krångelMånga småföretagare vittnar om stor frustration över attinget händer för att förbättra deras villkor, att politikerna"bara pratar". Den kritiken drabbar främstSocialdemokraterna.Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - somförenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf föronödiga företagsregler - lyckas regeringen åstadkomma något. Detblir inga skattelättnader och ingen förändring av de orimliga F-skattreglerna.I kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig förolika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela procedurenskall inte behöva ta mer än 20 minuter.I behöver en blivande företagare kontakta , skattemyndigheten (ofta flera olika uppbördsenheter) ochförsäkringskassan. Dessutom kan tillstånd behövas från ,kommunen eller någon annan myndighet. Det är uppenbart att många uppfattar det som alltför svårt och krångligt attbli sin egen. Nästan ingen av landets egenföretagare klarar t ex av att skötadeklarationen själv.Många företagare anser - inte oväntat - att denna framtvingade egenadmi-nistration blir alltför omfattande. Ett gott företagsklimat måste i praktikenvara ett gott företagarklimat, dvs att företagaren inte betraktas som enpotentiell skattefuskare.Vi framhärdar i vårt krav att det behöver bli lättare att t ex få en F-skattsedel. Vi anser att i princip alla som vill ha F-skattsedel också bör få ensådan, såvida de inte har näringsförbud.Det behöver också bli lättare att deklarera i det egna företaget. Företagarenbör kunna lämna en förenklad företagardeklaration, såsom löntagaren.Kontaktpersoner för företagare bör finnas vid samtliga statliga myndigheteroch kommuner.Framförallt krävs att frågor som rör förenklingar och avregleringar förföretagandet ges en hög politisk prioritet. Erfarenheterna från andra ländervisar att det krävs politiskt stöd från högsta nivå för att detta skall lyckas.Statsministern och finansministern bör därför leda och politiskt ansvara förarbetet.Bättre lönebildningLägre skatter och mindre krångel är viktiga delar av enpolitik för fler jobb i näringslivet. Men det måste ske ikombination med förändringar i arbetsmarknadslagarna. Ettförsta steg är att besluta om en återgång till de regler i LASoch MBL som fyrpartiregeringen införde, bland annat att tvåpersoner skall kunna undantas från turordningskretsen viduppsägningar.Fackets vetorätt vid entreprenader måste slopas, liksom rätten att sättaenmansföretagare i blockad. Möjligheterna att provanställa personal börförlängas , reglerna för visstidsanställningar mjukas upp.Regeringens små förändringar i denna riktning är inte tillräckliga.Dessutom behöver konfliktreglerna ses över. Balans och neutralitet skallvara nyckelord för statens beslut om, och syn på regelverket på arbets-marknaden. Statsmakten skall stå neutral mellan parterna på arbets-marknaden.Regeringen har inriktat sig på förmaningar om återhållsamhet till parternapå arbetsmarknaden. Men om denna strategi skall lyckas måste löne-ökningarna ligga betydligt under konkurrenternas . Det är interimligt att förvänta att facket skall kunna leverera detta. Det måste i ställetlöna sig för parterna att konstruera och sluta avtal som stimulerar till fleranställningar. Parterna skall finna det lönsamt att ta hänsyn tillkonsekvenserna av sitt agerande även för de människor som inte har någotjobb.Fackets makt över lönebildningen skulle åtföljas av ett ökat finansielltansvar för a-kassornas ekonomi. Medlemsavgifterna bör variera mellankassor inom olika verksamhetsområden beroende på löneläge ocharbetslöshetsnivå. A-kassan skall vara allmän, obligatorisk och ingen evigförsörjningskälla.Med de nya, ändrade regler och incitament som föreslår kanSverige få en bättre fungerande arbetsmarknad med en lönebildning som gerfler nya riktiga jobb.Sverige och euronI har vi uttalat vårt stöd förbildandet av den gemensamma ekonomiska och monetäraunionen, EMU. Vi anser att det ligger i intresse attdelta i eurosamarbetet så snart det är möjligt.Fördelarna med ett medlemskap är uppenbara för oss liberaler:? Det djupaste syftet med EU är att garantera freden, demokratin ochvälfärden i vår världsdel. Eurosamarbetet är ett stort steg i arbetet med attriva murar mellan folk och tvinna dem samman i ett ömsesidigtberoende. Vi liberaler vill att skall vara en aktiv och konstruktivsamarbetspartner i detta arbete.?? inflytande över viktiga framtidsfrågor inom EU, som också ihög grad berör oss själva, ökar avsevärt om deltar i EU-samarbetets kärna: den gemensamma valutan.?? behöver av hög tillväxt och sysselsättning. Detråder bred enighet om att ett stabilt penningvärde, varaktigt låga räntoroch goda offentliga finanser är viktiga förutsättningar för att uppnå detta.Därför är även de ekonomiska argumenten för ett medlemskap starka. ?Den senaste tidens ränte- och valutaoro påminner oss omSveriges nuvarande sårbarhet när det inträffar internationellafinansiella kriser. Ett utanför euroområdet kommersannolikt även fortsättningsvis att drabbas av en växelkursmed perioder av försvagning omväxlande med perioder avförstärkning.Med tanke på mycket nära ekonomiska integration medeuroområdet kommer en fortsatt orolig växelkurs att skapa stora problem försvenska företag och fack och den ekonomiska politiken.Den viktigaste aspekten av utanförskapet är konsekvensen för svenskajobb. Valutakursens svängningar leder till svängningar i vinster och löner.Näringslivet riskerar att råka ut för återkommande kostnadskriser när kronanstärks det ena året, och för överhettning och stigande priser när kronanförsvagas . Parterna på arbetsmarknaden kan få stora problem iavtalsrörelserna med att parera lönsamhetsfluktuationerna.Förra hösten ställde finansminister sex frågor om euron.Frågorna var då, enligt , "avgörande för eventuelladeltagande i ".Den första frågan gällde hur snabbt den offentliga skulden ochutlandskulden kunde minska. Enligt regeringens egna prognoser i budgetenutgör inte skuldutvecklingen något hinder för euromedlemskap.Den andra frågan gällde hur bra den svenska arbetsmarknaden ochlönebildningen fungerar. Problemet är här av politisk art, att regeringen pågrund av bindningar till LO inte vill genomföra de reformer som skullekrävas för att få en bättre fungerande arbetsmarknad. Men detta problem ärlika akut om vi står utanför euroområdet.Den tredje frågan gällde vårt inflytande vid ett utanförskap. Denna fråga ärnu besvarad, vi står utanför där viktiga ekonomisk-politiskafrågor i praktiken avgörs.Den fjärde frågan gällde hur många länder som skulle komma att delta ochdär regeringen uppenbarligen antog att bara fem sex skulle ingå. vet vi attdet är elva och att vill in möjligt, att medstor sannolikhet kommer med inom , och att då troligenföljer efter.Den femte frågan gällde hur stark euron kan tänkas bli. Frågan är litemärklig där det inte är klart om regeringen kände oro för en för stark valutaeller en för svag. Avgörande för eurons styrka är hur långsiktigt trovärdigECB:s vilja att upprätthålla prisstabilitet är.Den sjätte frågan gällde hur starka tendenserna är att utvecklafinanspolitiken i överstatlig riktning. Svaret är att det beror påmedlemsstaterna själva. I vissa avseenden tycks regeringen inte ha någotemot gemensamma överenskommelser på detta område. Svårigheten attupprätthålla höga skatter på rörliga skattebaser kommer att finnas där underalla omständigheter.Slutsatsen är att de hinder som regeringen målade upp meddessa frågor inte föreligger på det sätt som regeringen tycks ha utgått från.Bristen på politiskt ledarskap i framstår nu i än skarpare dager änhösten 1997. Om det är sant att svaret på finansministerns sex frågor äravgörande för ställningstagande till EMU återstår inget motivoch inget hinder för att gå in i euroområdet. Enbart Socialdemokra-ternas inre splittring begränsar möjlighet att delta.År 2001 övertar ordförandeskapet i EU. Vi menar att ettkonstruktivt och framgångsrikt ordförandeskap är svårt att förena medregeringens nuvarande passiva hållning till eurosamarbetet. bördärför ansöka om medlemskap före den 1/1 2001. anser att detkrävs en folklig förankring av en sådan ansökan. En folkomröstning bördärför hållas senast av år 2000.Utbildning som ger jobbDags för individuellakompetenskontonDen snabba sociala, tekniska och ekonomiska utvecklingengör det alltmer angeläget att finna former för finansiering avåterkommande studier . En bravidareutbildning har stora fördelar både för den enskilde ochför samhället i stort. Det är därför rimligt att finna former förden återkommande utbildningen där såväl det offentliga somden enskilde bidrar.? I de riktlinjer som antogs vid sysselsättningstoppmötet i inovember uppmanas medlemsländerna och arbetsmarknadensparter i dessa länder att öka insatserna för livslångt lärande.?? I den delrapport som Arbetsgruppen för kompetensutveckling iarbetslivet lämnade till dåvarande arbetsmarknadsministern iår framgick att de svenska parterna är eniga om behovet av ytterligareinsatser för kompetensutvecklingen och också redo att ta ett eget ansvar. ?Folkpartiet föreslår att det nuvarande privatapensionssparandet och de avtalsbestämda pensionerna fårbreddas till ett "pensions- och utvecklingssparande" därindivider (men också deras arbetsgivare) får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas tillkompetenshöjning. Vi föreslår också att det för sammaändamål blir tillåtet att "ta ut ett pensionsår i förväg", d v satt få ut kapital motsvarande ungefär en årslön (maxbeloppetfrån ATP-systemet blir av en genomsnittsinkomstde men det kan kompletteras med medel frånandra pensionsformer, t ex avtalsförsäkringar).Pensionsrätten minskas därmed med motsvarande belopp,vilket antingen kan betalas genom tio elva månader senarepensionering eller genom lägre årliga pensioner.Detta innebär att människor, som så önskar, vid sidan av eller istället försitt pensionssparkonto kan upprätta ett "kompetenskonto".Förslaget syftar till att? öka kompetensen och utbildningsnivån i ,?? öka möjligheterna för människor mellan att vidareutbilda sig?? jämfört med de stödsystem som redan finns till studier öka individenseget engagemang, ansvar och beslutanderätt,?? ge incitament till arbetsgivaren att bidra till den enskildes kompetens-utveckling. ?Förslaget innebär:? Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet breddas till ett "pensions-och kompetenssparande" där det blir möjligt att upp till en viss gräns taut pengar före pensioneringen för att möjliggöra kompetensutveckling.Det avdragsgilla maxbeloppet höjs till ett och ett halvt basbelopp per år.Om de fackliga organisationerna vill bredda avtalspensionerna på sammasätt, möjliggörs det genom regeländringar.?? Individer får ta ut av en årslön avdet allmänna pensionssystemet för att använda det till kompetens-utveckling. I gengäld reduceras individens ålderspension i motsvarandemån.?? Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrättgenom sparande, antingen i en privat pensionsförsäkring eller genomökade avgifter till det reformerade ATP-systemet.?? Såsom studier avses heltidsstudier vid universitet, högskolor, gymnasiumoch komvux. Motsvarande gränser tillämpas redan av CSN i dagensstudiestödssystem.?? Arbetsgivaren får också upp till en viss gräns skjuta till medel till denenskildes utvecklingskonto. Avsättningen befrias från arbetsgivaravgift.Kostnaden för detta är naturligtivs svår att beräkna men vi har bedömtden till för att därefterstiga. ?En av dem som ivrigt pläderat för större insatser förkompetenshöjning är Metallbasen . Han harträffande påpekat att i högkonjunktur anser man sig inte hatid att ägna sig åt kompetenshöjning och i lågkonjunktur harman inte råd. Iakttagelsen understryker vikten av ettlångsiktigt system för arbetskraftens kompetenshöjning.En näraliggande iakttagelse är att i lågkonjunkturer koncentreras insatsernatill arbetslösa. har gjort enorma utbildningssatsningarinom ramen för arbetsmarknadspolitiken och det är naturligtvis av flera skälbra. Men det räcker inte.