mot · GM02MJ231 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ231av ()Svenskt jordbruk i internationellt perspektivKristdemokratisktperspektivKristdemokraterna vill tydligt slå fast att vårt mål är enfortsatt satsning på jordbruk och livsmedelsproduktion såväli som i övriga EU-länder för att upprätthålla en högsjälvförsörjningsgrad av fullvärdiga livsmedel. Nationelltgäller målsättningen såväl att hela skall leva, som attförse med kvalitetsmässigt högvärdiga livsmedel ochatt vinna exportmarknader för förädlade livsmedelproducerade i Sverige.I ett globalt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken iSverige och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför är detockså angeläget att långsiktiga miljöaspekter vägs in vid en kommandereformering av jordbrukspolitiken. En övergång till miljövänliga och merekologiska brukningsmetoder bör främjas. Detta kräver minst bibehållenåkerareal eftersom en minskad intensitet i jordbruksproduktionen måstekunna kompenseras med produktion på mer åkermark.Kristdemokraterna anser att en central fråga för EU måste vara att aktivtbidra till fattigdomsbekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredjevärlden. Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU (CAP) bör vara ettinstrument för detta ansvar inte minst genom beredskap inför situationer medlivsmedelsbrist.Svensk jordbrukspolitik iBrysselRegeringens ensidiga strävan att genom en total och snabbavreglering av europeiskt jordbruk, och därmed låtamarknaden helt avgöra var i världen livsmedel kanproduceras billigast, skulle avhända och Europastora delar av inhemsk livsmedelsproduktion. Detta kan intevara en långsiktigt riktig politik mot bakgrund av denväxande världsbefolkningen och ständiga prognoser omkommande livsmedelsbrist.Kristdemokraterna anser att det behövs en förändring av dagens CAP-politik, med ökad marknadsorientering, men att det är lika nödvändigt attSverige klart i redogör för att och långsiktigt skallha en egen produktion som täcker vårt behov av baslivsmedel och att vi börta ett delansvar för bristsituationer i världen.Det är fel politik att förvalta den resurs som den svenska åkermarken utgörså att den leder till avveckling. Också fortsättningsvis ska åker- ochbetesmarker ses som en resurs i livsmedelsproduktionens tjänst. Energi-grödeanvändning måste också ses som ett bra utnyttjande av jord eftersomden normalt kan återställas för livsmedelsproduktion.Jordbruket och dess förädlingsindustri har en central roll för syssel-sättningen på landsbygden. Med en snabb och total avreglering av CAPkommer hundratusentals lantbrukare att tvingas upphöra med sin närings-verksamhet inom hela EU-området. För skulle det kunna handla omatt en tredjedel av åkermarken blir olönsam och måste avvecklas. Ca 10 000helårsarbeten försvinner då från denna sektor. Detta i sin tur kan leda till endramatisk avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter förutkomster från en rad andra binäringar som är beroende av jordbruket somprimärproduktion. Detta är en utveckling som går i direkt felaktig riktning iförhållande till devisen om att Hela ska leva.Lika konkurrensvillkorAtt EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligtsätt den betydelse övriga medlemsländer lägger vidlivsmedelsproduktionen. Det är enligt vår uppfattning heltnödvändigt att vi också framgent har lika villkor för allajordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter/skatter på jordbruksområdet bör tillhöra CAP-politiken för att bl.a. svenska jordbrukare ska kunnakonkurrera med andra medlemsländer på lika villkor. Dengemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt reform av CAP. Det innebär enutveckling av dagens CAP och inte en avveckling. Dåmarknadsprisstödet successivt kommer att sänkas måste ettekonomiskt gränsskydd garantera EU:ssjälvförsörjningsgrad.Ställ krav i kommandeinternationella förhand-lingarInför kommande WTO-förhandlingar måste i EUställa mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddsbestämmelser som ställs på europeiskt jordbrukoch på livsmedelsprodukter som förs in på den gemensammamarknaden. Det krävs en mer offensiv hållning där det gälleratt slå vakt om svenska och europeiska intressen vad gällerjordbruksproduktionen och dess inriktning mot ett merekologiskt hållbart jordbruk beträffande miljöaspekter ochdjurhållning.Kristdemokratiskautgångspunkter för en CAP-reformAtt livsmedelsproduktion inte kan helt jämställas med annannäringsverksamhet, därför att vi medborgare vill försäkra ossom en nära tillgänglighet av kvalitetslivsmedel för vårbasförsörjning, är en slutsats. Reformeringen av EU:sjordbrukspolitik måste ske på ett sådant sätt att likakonkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länderupprätthålls. Likvärdiga regler och principer bör gälla medmöjlighet till lokala variationer som näringen själv genererarberoende på anpassningen till klimatförhållanden.Konsekvensanalyser förSverigeInför den förestående reformen av EU:s CAP-politik är detmycket angeläget att bidrag inte endast blir attteoretiskt förfäkta en snabb och allmän avreglering utan attvarje steg i avregleringen har en djup förankring i enframtidsinriktad svensk landsbygdspolitik. Därför måste vårtagerande i grundas på löpande konsekvensanalyserav vad som händer med svensk landsbygd i de olika steg vårregering föreslår EU. Här måste företrädare för såväljordbruk som övrig landsbygdsnäring vara involverade idialog och utredningsarbete.Jord- och skogsbruket är en viktig svensk förutsättning för en levandelandsbygd som ger oss tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse bör olikatyper av konsekvensanalyser genomföras löpande. Dessa bör belysa jord-brukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet avdet öppna landskapet, boende och service på landsbygd etc. En analys börsakligt kartlägga vilka förhållanden som råder gentemot omvärldenbeträffande den svenska lantbrukarens ekonomiska konkurrenssituation irelation till lantbrukare i varje annat EU-land. Regeringen bör åter-komma till med en sådan konsekvensanalys som skall användassom underlag för det fortsatta reformarbetet. Nya modeller för brakonsekvensanalyser som passar in i vår nya roll som en förhandlingspart i ettstörre sammanhang inom EU bör prövas.Skaraborg bör bli SverigesprognosområdeFör att snabbt och effektivt kunna utreda konsekvenserna avett tänkt jordbrukspolitiskt beslut inom CAP-reformen bordeSverige arbeta med ett prognosområde där man snabbt, ochutan alltför stora arbetsinsatser, kan pröva konsekvensernaför del.Enligt min bedömning skulle vara ett mycket lämpligt områdedär de flesta landsbygdskaraktärer utom ren fjällnatur finns representerade.Skaraborg innehåller allt från intensivt slättjordbruk till produktion i mindreskala i skogs- och mellanbygder. Där finns också en god representation avskogs-, sjö- och bergsområden samt naturreservaten i kulturlandskapet.Skaraborgs livsmedelsproduktion utgör av svenskt livsmedelsbehovav alla sorters baslivsmedel. I länet finns de flesta förädlingsindustrier somärdirekt efterföljande till jordbrukets primärproduktion representerade. Skarahar en rad statliga institutioner för svenskt jordbruk och är ett centrum förjordbruksfrågor i det nya västsvenska länet en något utökad resurs för lantbruksenhet i Skaraskulle den kunna utvecklas till flexibel analysgrupp som prövar olikalandsbygdspolitiska förslag som växer fram inom CAP-reformen. Genom attapplicera de olika förslagen på de förhållanden som finns i skulleman snabbt kunna dra mycket verklighetsgrundade slutsatser om hur detskulle falla ut för hela . Denna typ av konsekvensanalyser skullesannolikt uppfylla krav på både snabbhet, kvalitet och mycket lågakostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska riktlinjer inför förestående förhandlingar om enreformerad CAP-reform inom EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nya former för löpande konsekvensutredningar bör prövasunder förhandlingarnas gång och att bör utgöra prognosområde.Stockholm den 27 oktober 1998Holger ()