mot · GL02A44 · 1998-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd tillhör ett av 1990-talets många utflyttningslän. Bara minskade befolkningen med mer än 2 000 personer. Flera av länets kommuner dras med stora ekonomiska bekymmer på grund av arbetslösheten, utflyttningen och tomma bostäder i de kommunala bostadsbolagens bestånd. Det är därför glädjande att regeringen i den bostadspolitiska propositionen tar upp den frågan. Flera av länets kommuner står redan i kö till regeringens s.k. kommunakut. föreslog en bostadsakut redan i den bostadspolitiska utredningen och budgetmotion. Det är bra att regeringen nu tillmötesgår krav. Även brottas med underskott i sin budget, vilket har lett till stora konflikter när det gäller besparingsplaner och strukturella omställningar. Situationen är sådan att även mindre besparingskrav leder till stora strukturella åtgärder och bör därför om möjligt undvikas. kommer därför i sin budgetmotion att föreslå ett större ekonomiskt utrymme till kommuner och landsting än vad regeringen aviserat. En god service och en tryggad välfärd i kommuner och landsting är en förutsättning för en positiv utveckling för som helhet. De utflyttade består till största delen av studerande och andra i arbetsför ålder. I kommuner med stor utflyttning tappar man statsbidrag från människor som förväntas generera kommunala skattemedel, men har kvar kostnaderna för barnomsorg, skola och äldreomsorg. Det inomkommunala utjämningssystemet ersätter en del av kostnaderna för utflyttningen, men inte alls i en omfattning som motsvarar förlusterna. Staten förhåller sig rätt passiv till detta. Staten betalar 1998 ut ca i statsbidrag till kommuner och landsting. Bidraget är generellt per invånare och tar ingen hänsyn till kommunernas och landstingens olika förutsättningar att själva skapa en god service och trygg välfärd. För att skapa mer likvärdiga villkor i landets kommuner och landsting borde fördelningen av statsbidraget ses över av en utredning. Ett sätt skulle kunna vara att ge varje landsting rätten att fördela dessa medel, eftersom de besitter den lokala och regionala kunskapen. Ett annat förslag kan vara någon form av sänkta arbetsgivaravgifter, vilket premierar de som anställer personal i högre omfattning. En utredning om hur statsbidragen till kommuner och landsting ska fördelas bör tillsättas och detta bör ge regeringen tillkänna. bör utveckla sina samarbetsformer för att på ett mer effektivt sätt använda de resurser som finns i länet hos olika aktörer. , , kommunerna, de statliga myndigheterna, finansierare som , Norrlandsfonden m fl bör samordna sina insatser på ett bättre sätt och sträva mot samma mål. Detta är tyvärr inte någon självklarhet . Därför är regeringens förslag om att utarbeta regionala tillväxtavtal ett steg i rätt riktning. Länsstyrelserna förutsätts vara en motor och samordnare i sammanhanget, vilket kan vara naturligt, eftersom de är statens förlängda arm ut i landets olika delar. Däremot så bör organisationen för detta ute i länen vara en länsfråga. Om det t.ex. är nödvändigt att tillsätta särskilda kompetensråd för att bedöma balansen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft är en fråga som länen själva bör ta ställning till och detta bör ges regeringen till känna. Det som är viktigt i sammanhanget, inte minst genom att blir försökslän när det gäller användningen av arbetsmarknadsmedel, är att tillväxtavtalen får ett underifrånperspektiv. Länets befolkning måste få sina synpunkter hörda, och därför måste länets kommuner och få en betydande roll i utformningen av de s.k. tillväxtavtalen. De folkvalda bör vara i majoritet i den organisation där framtagandet av tillväxtavtalen skall ske. Det är viktigt, inte minst för utvecklingen av regional demokrati, att de nya självstyrelseorganen leder arbetet med tillväxtavtalen. Detta bör ges regeringen till känna. har andra viktiga uppgifter för regional tillväxt, bland annat som medfinansiär av projekt inom , satsningar på småföretagande och annan lokalutveckling. För utveckling av nya jobb finns olika former av bidrag och lån. De regionala utvecklingsbidragen och lånen är i första hand till för investeringar i byggnader och maskiner, men även i viss mån immateriella investeringar, mjuka investeringar, såsom produktutveckling, marknadsföring, utbildning m.m. Bidragen och lånen till företag i tjänstesektorn bör utvecklas, liksom till trädgårdsnäringen. Företag som vill starta sådan verksamhet och tidigare inte bedriver jordbruksverksamhet ställs utanför nuvarande stödsystem. Utbildningsfrågorna är avgörande för länets utveckling. / är en central del i denna utveckling och eftersom länet är stort, så är distansutbildningsmöjligheterna utomordentligt viktiga. Det är redan en självklar utbildningsform och mellan 1 000 och 1 200 studenter har utvecklat sin kompetens på detta sätt. Kommunerna i är beredda att tillsammans med ett antal högskolor och universitet vidareutveckla en modell med behovsstyrd distansutbildning. Det är kommunerna som bör tillföras de medel som behövs för en utökad distansutbildning på högskolor och universitet, för att lokalt och regionalt identifiera vilka utbildningar man behöver för att stärka den lokala och regionala sysselsättningen. Detta bör ges regeringen till känna. Att begränsa distansutbildningsplatserna till att endast omfatta stödområde 1 är olyckligt. är det län som har längst erfarenhet av konkret genomförande av distansutbildning och är dessutom navet i en gruppering om ett 40-tal kommuner som samverkar i dessa frågor i den s.k. NITUS-gruppen. är dessutom del av nuvarande mål 2, 5b och 6 inom EU:s strukturfondsområde, vilket ger möjlighet till en ökad medfinansiering. bör ges resurser motsvarande 300 distansutbildningsplatser , vilket också förutsätter en utvidgning av det geografiska området utifrån regeringens förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Infrastrukturens utveckling är viktig för . Snabbtågsanpassningen mellan och via BollnäsLjusdal ska, enligt vad som sägs i propositionen, vara klar för trafik . Den satsningen är viktig för länets inlandskommuner, men naturligtvis även för . Problemet är dock SJ:s agerande i frågan. Det har framkommit signaler om att SJ inte tänker trafikera den tänkta snabbtågsbanan. En utbyggnad kräver naturligtvis ett klart ställningstagande från regering och riksdag till att SJ skall trafikera denna bandel med snabbtåg. Detta bör ges regeringen till känna. En annan viktig fråga är utbyggnaden av dubbelspåret mellan och . Här finns nu dubbelspår utom på delen ÄlvkarlebyBomansberget. Detta innebär ett flaskhalsproblem, eftersom denna bandel är gemensam för ostkust- och stambanetrafiken. Denna del är visserligen delvis tidigarelagd, men huvuddelen antas bli klar först . Det missgynnar snabbtågsutbyggnaden till men också utvecklingen av regionaltrafik i , X-trafik och den gemensamma satsningen mellan och län, det s.k. Upptåget. Det finns önskemål om att starta dessa regionala satsningar , men det omöjliggörs så länge dubbelspåret saknas. Utbyggnaden av dubbelspåret ÄlvkarlebyBomansberget bör därför tidigareläggas, vilket bör ges regeringen till känna. , liksom många andra län i , har strukturella problem. Ett är att arbetslösheten är mycket hög, näst högst i landet, som många arbetar alldeles för mycket för att hinna leva ett gott socialt liv. är ett av föreslagna försökslän när det gäller användandet av arbetsmarknadsmedel. En liten kommun bör därför kunna erbjudas att på frivillig basis genomföra ett arbetstidsförkortningsprojekt med 6-timmarsdag både i privat och offentlig sektor, för att se hur detta påverkar arbetslöshetssituationen, kommunens ekonomi, förändringar i bilden för användningen av statliga medel m.m. Både den offentliga sektorn, liksom den privata, bör kompenseras för de merkostnader som uppstår i samband med försöket. kommun i eller i är båda möjliga som försökskommuner. Förutsättningarna för ett sådant försök bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de generella statsbidragen till kommuner och landsting, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda kompetensråd i varje län, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen runt utarbetandet av regionalt tillväxtavtal, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionala utvecklingsbidragen och de regionala utvecklingslånen, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för distansutbildningen i , att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet på SJ att med snabbtåg trafikera sträckan StockholmÖstersund, via BollnäsLjusdal, när utbyggnaden av sträckan är färdigställd, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tidigarelägga utbyggnaden av dubbelspåret på sträckan Gamla UppsalaGävle, bandelen mellan ÄlvkarlebyBomansberget, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda försök med sextimmarsdag i eller kommuner.