mot · GM02K328 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K328av och ()Det svenska folkstyretSammanfattningI denna motion föreslås en rad förändringar för att fördjupaoch förstärka det svenska folkstyret. Förändringarna rör fleraområden. Bland dessa är? den kommunala demokratin,?? den regionala demokratin,?? arbetsformer,?? personvalet,?? den juridiska granskningen av politiska beslut och?? regler för radio- och TV-verksamhet. ?Bakgrunden till förslagen är problem och brister i folkstyret,nu senast manifesterat i ett fortsatt minskat valdeltagande.Den kommunalademokratinDet område inom folkstyret som medborgarna har närmasttill och lättast att överblicka är naturligtvis den kommunalaverksamheten. Ändå står det klart att avståndet även där ärför stort mellan väljare och valda. Ett avgörande skäl tilldetta är att många kommuner är för stora och att i de fallkommundelsnämnder har inrättats dessa enligt lagen inte kandirektväljas. Ett annat starkt skäl är den gemensammavaldagen som ju innebär att de kommunala frågorna inte fården uppmärksamhet och genomlysning de skulle kunna fåom de kommunala valen fick en egen valdag.En brist i det kommunala regelsystemet är att extraval ("nyval") inte tillåtsäven om förändrade politiska förhållanden och relationer mellan partiernaskulle motivera det. De skäl som talar för att extraval är tillåtna på riksnivåtalar också för att de borde tillåtas för kommuner och landstingYtterligare en brist är den stora förekomsten av verksamhet ibolagsform. Det är ofrånkomligt att insynen blir sämre än om verksamhetendrivs i nämndform. Även konkurrensskäl talar för en kraftig minskning avantalet kommunala bolag. Vi behandlar den aspekten i andra motioner.Vi föreslår att skilda valdagar införs för de kommunala valen och förriksdagsvalet. Vi föreslår att det skall bli lättare att dela kommuner. Viföreslår att kommuner som så önskar skall kunna införa direktval tillkommundelsnämnder. Vi föreslår att extraval skall kunna arrangeras ikommuner och landsting. Vi föreslår en omfattande minskning av antaletkommunala bolag.Den regionala demokratinDen nivå där medborgarnas insyn och därmed möjlighetentill ett realistiskt ansvarsutkrävande är minst är den regionalanivån. Det är säkert i viss utsträckning ofrånkomligt attkommunerna med deras relativa närhet till medborgarna ochriksnivån med den stora uppmärksamhet den alltid får blirmera kända än den regionala nivån.Situationen förvärras dock av den "röra" som råder på denregionala nivån. Där trängs de folkvalda landstingen med de statligalänsstyrelserna och även kommunförbundets länsavdelningar. Det är inte lättför medborgarna att urskilja vilka politiker eller administratörer som haransvar för olika brister.Därtill har i några fall tillkommit uppenbart orimliga gränsdragningarmellan landstingen. Detta gäller speciellt storstadsområdena. I Stockholms-området skedde en betydande förändring då det s kstorlandstinget tillkom, med i några avseenden utökade befogenheter. Frånoch med årets val har stora förändringar skett i de två andra storstads-områdena. och som fram till nu också haftlandstingsuppgifter ingår i större regioner ochgränsdragningen i dessa regioner har blivit avsevärt mer rationell. Vi harstött dessa förändringar och hoppas de skall leda till en vitaliserad regionaldemokrati.Vår uppfattning är att ytterligare steg behöver tas för att öka de direktvaldaorganens inflytande och bestämmanderätt. Denna utökning bör ske påbekostnad av de statliga länsstyrelserna och inte på kommunernas bekostnad.Regionerna och landstingen skall inte bli några "överkommuner". Som endel av en sådan reform kan landshövdingsämbetet avskaffas.Tillsammans med de ovan föreslagna reformerna med skilda valdagar,möjligheter till extraval och färre bolag bör ett genomförande av våra förslagleda till förbättrad insyn och förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande.Riksdagens arbetsformerRiksdagen är den arena där folkstyret tydligast kommer tilluttryck. Det är av största vikt att arbete är såöppet och så effektivt som möjligt. Vi anser att det finnsgoda skäl att se över stora delar av sätt att arbetainte minst vad gäller budgetprocessen, revisionen ochhanteringen av EU-frågor. Dessa frågor kommer att bliföremål för en översyn . Vi tardärför i denna motion bara upp några få frågor, som syftartill att öka inflytande.Debatten om den s k IB-affären visar enligt vår mening på ett behov av attriksdagen i särskilda fall skall kunna utse särskilda riksdagskommissioner.Dessa bör vara komplement till den granskning som konstitutionsutskottetlöpande gör och avse sådana mer omfattande undersökningar som KUsvårligen kan klara inom ramen för den ordinarie granskningen. I varjesärskilt fall bör ställning tas till om dessa kommissioner skall ha möjlighetattta upp vittnesmål under sanningsförsäkran och ha möjlighet att befriapersoner från gällande tystnadsplikter. En särskild lag om riksdags-kommissioner bör stiftas.Den allmänna motionstiden efter budgetpropositionens avlämnande ärcentral för inflytande. Det är därför olämpligt att regeringen av-lämnar andra propositioner under den allmänna motionstiden. Det bör barakunna ske i mycket speciella fall.Interpellationerna är ett av riksdagsledamöternas främsta instrument föratt tvinga fram en debatt i aktuella frågor, även i de fall statsråd gärnaskulleslippa debatten. Det är därför inte acceptabelt att statsråd skall kunna vägrasvara på inlämnade och godkända interpellationer. Endast synnerliga skälskall accepteras som undantag från denna princip.Personval till ochde kommunalaförsamlingarnaDet valsystem som vi länge haft i vårt land där det ipraktiken varit omöjligt för väljarna att påverka ordningenför inval på de av partierna fastställda listorna är enbidragande orsak till klyftan mellan väljare och valda.Folkpartiet liberalerna har länge arbetat för att de svenskavalen skall få ett inslag av personval. Den ordning somtidigare på försök tillämpats i några kommuner och vid valettill infördes vid de genomfördaallmänna valen. Konstruktionen var en kompromiss mellanvåra mer långtgående krav och den negativa inställning somfrämst Socialdemokraterna och stod för. Ickedesto mindre såg vi det som ett betydande framsteg.Många förutspådde att personvalet skulle bli ett fiasko. Det kan redan nukonstateras att de fick fel. Trots de informationsproblem som följer medvarje nyordning, så visade det sig att flera kandidater genom de avlämnadekryssen lyckades komma in i de olika församlingarna trots sina placeringarpå listorna. De farhågor som yppats om att personvalet skulle missgynnakvinnliga kandidater har inte besannats.Vi anser att det vid genomgången av erfarenheterna av personvalsinslagetvid årets val bör prövas hur inslaget skall kunna förstärkas, bland annatgenom en sänkt spärr vid nästa riksdagsval.Stärkt juridisk granskningav beslutenLand skall med lag byggas. De politiska besluten skall fattasinom gällande lagar tills dessa ändras. Demokrati innebärbland annat att vid skiljaktiga meningar är det majoritetensom har att bestämma. Men dessa beslut kan inte se ut hursom helst om demokratin skall kunna bestå. Det är därförsom vi har speciellt skydd för de s k opinionsfriheterna.Det finns enligt vår mening skäl att förstärka skyddet för att de beslut somfattas är inom lagarna. Vi lämnar här förslag till tre förändringar som avseratt stärka det rättsliga skyddet.Ett område som är undantaget från Lagrådets granskning är förslag tilländringar i våra grundlagar. Detta undantag har motiverats med attgrundlagarna är så politiskt känsliga att de är mindre lämpliga för lagråds-granskning. Vi delar inte den uppfattningen utan menar att Lagrådetstekniska synpunkter är väl så värdefulla här som vad gäller övrig lagstiftning.De nuvarande reglerna bör således ändras.Sedan början av 1980-talet är den s k lagprövningsrätten inskriven i vårregeringsform. Dock föreskrivs att bestämmelsen enbart får tillämpas om detär uppenbart att en underordnad lag eller bestämmelse strider mot en över-ordnad lag. Det finns enligt vår mening ingen anledning att bibehålla dennainskränkning. Det torde också vara osäkert om begränsningen stämmer medEG-rätten och den i svensk lag införlivade Europarådskonventionen.Utöver dessa två reformer bör införandet av en författningsdomstol positivtprövas. Argumenten för en sådan reform har stärkts av vårt medlemskap iEU. har därmed med i fått vad somvanligen menas med en författningsdomstol. Det förefaller märkligt om denenda författningsdomstol vi har skall vara placerad i och ha tilluppgift att pröva om lagar och bestämmelser strider mot EG-rätten, medanev kollissioner mellan olika svenska lagar i övrigt inte skulle kunna prövasav en författningsdomstol i . Självfallet får vid ett ev införande avförfattningsdomstol prövas vilka ändringar som då skulle behöva ske iLagrådets arbete och i utformningen av lagprövningsrätten.Konkurrens i eternYttrandefriheten och tryckfriheten i vårt land utgår från attmångfald bäst skyddas av etableringsfrihet. Eventuellabegränsningar i detta bör för etermedierna enbart accepterasdå det finns tekniska begränsningar. Tryckfrihetens principeroch yttrandefrihetsgrundlagen skall vara ramen för vad somfår sändas.Ytterligare frekvensutrymme för digitala markbundna TV-sändningar börställas till tittarnas och TV-företagens förfogande. Förmodligen kommerantalet tillgängliga sändningstillstånd att underskrida efterfrågan även ifortsättningen. Staten bör utforma nya principer för fördelningen av till-stånden. Utrymmet för politiskt godtycke bör minimeras.Redan då den s k stopplagen infördes ifrågasattes om den var förenlig medden bestämmelse i yttrandefrihetsgrundlagen (3 kap. 2 § andra stycket) somsäger att sammanslutningar skall ha möjlighet att få tillstånd att sändaradioprogram i den utsträckning som tillgängliga frekvenser medger. Vianser att det nu förflutit så att det är oacceptabelt att inteauktioneraut de 20-30 frekvenser som finns lediga. Stopplagen bör därför upphävas.Det är angeläget att utredningen om den framtida lokalradion får i uppdragatt se över möjligheterna att öka antalet tillgängliga frekvenser och därmedantalet lokalradiostationer. Utredningen bör också se över möjligheterna attstärka etableringsfriheten.Riksdagen delade regeringens uppfattning att det s k riksförbudet iprincip borde behållas. accepterade därvid den vidgning avundantaget för centralproducerade program som regeringen då föreslog. Viansåg att det fanns ett rättmätigt behov för många föreningar att distribueramaterial som är av allmänt intresse i regionen. Vi nämnde Kunskapsradion iVärmland som ett exempel. Vi ansåg att det i lagen borde införas enbestämmelse om att undantag för sändningar av särskilt lokalt eller regionaltintresse skulle kunna medges. Vi anser fortfarande att detta är angeläget ochföreslår införandet av en sådan regel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skilda valdagar för valen till kommunfullmäktige respektive valentill ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall bli lättare att genomföra kommundelningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall bli lättare att införa direktval tillkommundelsnämnder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall bli möjligt att genomföra extraval i kommuner ochlandsting,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kraftigt minska antalet kommunala bolag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka de direktvalda organens inflytande och bestämmanderätt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i särskilda fall skall kunna tillsätta särskildariksdagskommissioner,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall undvika att avge propositioner underriksdagens allmänna motionstid,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statsråd ej skall ha rätten att vägra svara på interpellationer,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stärkande av personvalsinslaget i valen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Lagrådet även skall kunna granska förslag till ändringar avgrundlagarna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa uppenbarhetsrekvisitet i lagprövningsrätten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten skall utforma nya principer för fördelningen avsändningstillstånd för digitala markbundna TV-sändningar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upphäva stopplagen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undantag för sändningar av särskilt lokalt eller regionaltintresse skall kunna medges från det s.k. riksförbudet.Stockholm den 28 oktober 1998Helena ()()