mot · GM02T310 · 1998-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T310av m.fl. (m)Enskilda vägarI budgetpropositionen 1994/95:100 föreslog regeringenriksdagen att halvera bidraget till drift och byggande avenskilda vägar . Detta blev sedermera riksdagensbeslut. I samband därmed gav regeringen iuppdrag att redovisa användningen av det statliga ochkommunala stödet och att utreda möjligheterna att ävenfortsättningsvis hålla de enskilda vägarna öppna för alla medett kraftigt minskat anslag, dels som statligt anslag, dels ommedlen fördes över till kommunerna. Det senare avfördes isamband med en uppgörelse mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet.Vägverkets analys var omfattade och gav många intressanta utgångs-punkter för en fortsatt utveckling av det enskilda vägnätet. Den pekade bl apå att det enskilda vägnätet kan komma att spela en än större roll iframtiden. Detta hänger bl a samman med att inom EU och globalt så finnsdet en inriktning mot att satsa på delar som rör landsbygdens utveckling ochen vilja att stödja de människor som är beredda att ta ansvar för sin närmiljö.Detta förhållande är mycket tydligt när det gäller statsbidragen till enskildavägar eftersom systemet bygger på en stor insats från de direkt berörda såväli form av pengar som frivilliga arbetsinsatser.Fakta om enskilda vägar 1995 (källa ):? det enskilda vägnätet är totalt ,?? av dessa erhåller inget bidrag från vare sig stat ellerkommun,?? statsbidraget ges till ca 24 000 väghållare som ansvarar för ca 7 400 milväg,?? det enskilda vägnätet som erhåller statsbidrag växer med ,?? antalet boende invid det statsbidragberättigade vägnätet är ca 800 000personer i ca 330 000 bostäder. Då är boende vid bivägar inte inräknade,?? drygt 220 000 fritidsbostäder är direkt berörda av det statsbidrags-berättigade vägnätet,?? ca 6 av det statsbidragsberättigade vägnätet används avallmänheten,?? det enskilda vägnätet genererar en stor del av person- och godstrafiken. ?Nästan var fjärde gods- eller persontransport genereras från enskilda vägarmed statsbidrag,? ca 2 miljoner resor alstras från fast boende och fritidsboende. ?Omräknat blir detta . Dessutomtillkommer ca 700 000 resor från "främmande" trafik,? skatteintäkter på drivmedel från det aktuella vägnätet uppgår till ca850 mkr/år (1995). ?Trots Socialdemokraternas och överenskommelseom att återställa anslagen till enskilda vägar från och med1997 blev utfallet i budgetpropositionen för både 1997 och1998 en minskning. Detta tillsammans med den kraftiganeddragningen på över 300 miljoner har avsevärtförsämrat konditionen på statsbidragsberättigade vägar. Denbudgetöverföring på200 som föreslog,men som avvisades av Socialdemokraterna ochCenterpartiet, hade kunnat hejda en del av förfallet.Anslagsminskningen även har medfört att vissa typer av enskildavägar har fått se sina bidrag kraftigt minska. Minskade bidrag har också letttill att andelsmässigt tunga medlemmar i vägföreningarna, exempelvis storaskogsbolag som inte längre har ansett sig ha nytta av vägunderhållet iförhållande till avgiftens storlek, har sagt sig inte vilja betala kostnaden förexempelvis vinterunderhåll. Detta har i sin tur lett till att bofast befolkningivissa fall har fått sin andel av kostnaden i vägunderhållet flerdubblad.Tidigare låg bärighetspengar och särskilda medel utanför ramen enligtsärskilda överenskommelser. De nya ramarna skall även inrymma dessamedel, varför ramen för enskilda vägar i realiteten har minskat avsevärt.Det är inte tillfredsställande att bidragsnivån till olika typer av enskildavägar fluktuerar beroende på vilken anslagsnivå regeringenanser sig ha råd med. Man måste komma ihåg att bidragen till enskilda vägarutgår i förhållande till det allmännas intresse och att kostnaden pervägkilometer är förhållandevis låg. Enligt vår mening är det förhållande sområder mellan staten och de enskilda vägföreningarna mer att betrakta som ettavtal och spelreglerna bör därför vara fasta. Vi föreslår därför att deprocentsatser som av fastställts som "högsta", och som i huvudsakgällt , ej får underskridas. För utfartsvägar längre än5 kilometer vill vi dessutom föreslå en höjning av procentsatsen till 90procent för att möjliggöra åretruntboende på några få avlägsna platser.De senaste årens stora neddragningar av anslagen till enskilda vägar haräven inneburit att vägkapitalet drastiskt har försämrats. För att inte storavärden helt skall gå upp i rök, eller kanske snarare "sjunka ner i dyn" krävssärskilda insatser för att successivt förbättra vad eftersatt underhåll harraserat och att komma ikapp med beläggningsunderhåll.Regeringen föreslår en teknisk omläggning av statsbidragen till byggandeoch drift av enskilda vägar. Vi har inget att erinra mot denna förändring.För bidragshöjningar och särskilda insatser på förbättringar och belägg-ningar föreslår vi en årlig ökning av tillgängligt anslag med 100 miljonerkronor.Vägverkets analys i samband med halveringen av statsbidraget innehålleren mängd intressanta fakta som borde bearbetas vidare. En sådan fråga äravgränsningen av vägnätet mot "rätt väghållare". Den konstaterar att detfinns en stor andel allmänna vägar som på grund av bl.a. trafikens omfattningoch ändamålsenlighet bör göras om till enskilda. Ett sådant förfarande skulleleda till besparingar för staten på lång sikt, men innebära engångskostnaderför förrättningar och iståndsättning. För de som berörs av åtgärden innebärden sannolikt att vägstandarden jämfört med , avsevärt kommer att öka. Imindre omfattning finns det säkerligen även skäl att göra det omvända, d v sföra över vägar från det enskilda till det allmänna vägnätet. Som en följd avminskade anslag till enskilda vägar har det påbörjats en rörelse som innebärökade krav på att omvandla enskilda genomfartsvägar till allmänna vägar.Detta är olyckligt ur samhällsekonomisk synpunkt och höjda bidrag vore häratt föredra framför ett helt förstatligande. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma till med en plan för hur en dylik revision kangenomföras.I detta sammanhang bör även en inventering av det enskilda vägnätetsstandard genomföras. En sådan inventering har inte gjorts . Medtanke på det enskilda vägnätets stora betydelse för det allmänna vägnätet, ärdet viktigt att en sådan inventering genomförs skyndsamt. Inte minstberoende på att medan allmänna vägar och broar byggts om och förbättratsför 60 tons ekipage har de enskilda vägarna i stor utsträckning försämrats.Eftersom 1/3 av alla tunga transporter börjar eller slutar på en enskild väg ärdet av största betydelse att bärigheten på det enskilda vägnätet utvecklas itakt med det allmänna vägnätet. Om skall kunna hävdasig i konkurrensen kring skogsråvaran gentemot andra länder, framför alltfrån , är det inte acceptabelt med fem veckors avstängning avvägar. Höjd bärighet på så väl det enskilda som det allmänna vägnätet ärsåledes en viktig nationell fråga eftersom cirka 1/3 av välfärden i landetemanerar från skogen. De särskilda bärighetsinsatser som upphörde i ochmed att regeringen drog in bärighetsmedlen för enskilda vägar måsteåterupptas och förstärkas.För bärighetsinsatser föreslår vi ett årligt anslag med 50 miljoner kronor.Våren 1998 antog trafikpolitiska mål som skall antas gälla förmånga år framöver. Det är inte självklart att de nuvarande reglerna för bidragtill enskilda vägar är bäst utformade för att svara mot de trafikpolitiskamålen. Det är en stor översyn av regelverket genomfördes.Enligt vår uppfattning bör regeringen ge i uppdrag att, utöver enrevision och inventering enligt ovan, även utreda och komma med förslag påeventuella förändringar och förbättringar i regelsystemet för enskilda vägar.Intill dess regeringen återkommer till med dessa förslag böremellertid de procentsatser som lade fast gälla.En lagstiftning som innebär att enskildaväglagen slopades och alllagstiftning inom området inordnades under en lagstiftning har visat siginnebära dryga förättningskostnader för stora vägföreningar. Det kan intevara rimligt att en verksamhet som tycker sig fungera väl på grund av ändradlagstiftning ges stora problem utan att lagstiftaren tar någon notis om detta.Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hurövergången till ny lagstiftning kan genomföras utan att den enskilde drabbasallt för negativt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka anslaget till enskilda vägar med ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en revision av vägnätet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en inventering av standarden på det enskilda vägnätet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av regelverket för det enskilda vägnätet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om procentsatserna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om procentsatsen för utfartsvägar längre än ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förättningskostnader för föreningar som drabbats av ändradlagstiftning.Stockholm den 26 oktober 1998Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()