frsrdg · GL04JO1 · 1998-01-01 00:00:00 — JO beslöt att från inhämta utredning och yttrande över vad som anförts beträffande skolor i Ale, och . Anmälningarna mot och Säters kommuner föranledde att yttranden infordrades direkt från vederbörande barn- och utbildningsnämnder. Efter en genomgång av den rättsliga regleringen på området redogjorde för resultatet av utredningsåtgärderna och för sin bedömning beträffande de olika skolorna. De ansvariga kommunala nämnderna har därefter inkommit med yttranden till JO. Anmälningarna mot Ale gymnasium Under utredning anförde rektorn att det vid en personalkonferens beslutats att inga nazistiska symboler skulle tolereras i Ale gymnasium. uppmärksammades rektorn på att en flicka bar en T-shirt och jacka med nazistiska emblem. Vid samtal ansåg eleven att hon hade rätt att bära vilka symboler hon ville. Rektorn sade, att om hon önskade bära symbolerna , skulle hon komma till rektorn innan skolan började. sökte rektorn flickans mamma på telefon. Mamman var inte hemma. Flickan sade att hon kunde tänka sig andra kläder, men saknade pengar. kom två pojkar till rektorn, iförda samma symboler. De ville veta varför rektorn förbjudit detta. Rektorn gav samma besked som flickan tidigare fått, om daglig anmälan före skolstart när symbolerna användes. kom den ena pojken kl. 8.20 iförd nazistsymboler. Rektorn skrev en interimistisk avstängning från undervisningen den aktuella dagen och skickade hem honom. Som motivering angavs att han trots våra samtal fortfarande bär nationalsocialistiska symboler på sina kläder och att jag anser att dessa symbolers budskap skapar oro och osäkerhet i gymnasieskolan. Beslutet anmäldes till som vid sammanträde beslöt att notera informationen om detta delegationsbeslut. Dagen efter avstängningen kom den nämnda flickan, den avstängde pojken och ytterligare en flicka med samma symboler till rektorn kl. 8.20. Vid samtal kom de fram till att om rektorn skaffade dem andra kläder, kunde de tänka sig att gå i dessa. De åkte till och köpte andra kläder. Orsaken till rektorns beslut angavs vara att symbolerna vållade oro och rädsla bland elever och personal i skolan och att de inte stod i samklang med skollag och läroplan. i Ale kommun anförde att den var väl medveten om att skolan, såsom representant för det allmänna, skall respektera bl.a. elevernas yttrandefrihet. har skolan ansvaret för att upprätthålla ordning och tillse att eleverna inte far illa fysiskt och psykiskt. Såväl elever som personal kan antas känna oro när elevgrupper bär nazistiska symboler. Det får också anses höra till skolans ordningsuppgift att motverka brottslighet t.ex. i form av bärande av kännetecken som utmärker bärarens odemokratiska politiska meningsriktning. Ingripande av skolledningen är befogat och bör i första hand ske genom samtal och annan attitydpåverkan. Nämnden fann att vidtagna åtgärder var omdömesgilla och avstängningen befogad. Nämnden önskade en kartläggning av regelsystemet som skulle utmynna i praktiska råd om hantering av de svåra situationer, som regelsystemet ger upphov till. anförde som sin mening att rektorn genom sitt agerande handlat helt i överensstämmelse med det grundlagsfästa demokratiuppdrag (1 kap. 2 § RF) som skolan har. Hennes agerande i dessa delar var också helt i överensstämmelse med intentionerna bakom bestämmelserna i skollagen och läroplanen. Rektorns inköp av nya kläder åt tre gymnasieelever gav enligt inte anledning till kritik mot henne för att hon i den delen brutit mot någon bestämmelse av skolrättslig natur. Vad gällde rektorns beslut om avstängning av en elev, som vägrat ta bort nazistiska symboler på sina kläder, var enligt följande att uppmärksamma. Av utredningsmaterialet går inte med säkerhet att läsa ut huruvida avstängningen är interimistisk (6 kap. 30 § andra stycket gymnasieförordningen) eller om den är beslutad av rektor på delegation av styrelsen för utbildningen (samma paragraf första stycket jämförd med 6 kap. 33 § kommunallagen). Hur det än förhåller sig med det så skall beslut, som berör enskild elev, handläggas enligt bestämmelserna i förvaltningslagen, vilket bland annat innebär, att ett beslut om avstängning skall innehålla en upplysning till eleven om vad denne har att iaktta om han vill överklaga beslutet. Detta är motiverat av rättssäkerhetsskäl. Genom att utelämna sådan upplysning kan eleven gå miste om sin lagstadgade rätt att få beslutet prövat i högre instans. Enligt bestämmelse i samma lag skall beslutet också innehålla de skäl som bestämt utgången. Rektor har motiverat avstängningsbeslutet med att eleven trots våra samtal fortfarande bär nationalsocialistiska symboler på sina kläder och att jag anser att dessa symbolers budskap skapar oro och osäkerhet i gymnasieskolan. Rektor får därigenom anses ha åberopat ordningsskäl för avstängningen. anförde bl.a. följande: Rektor har inte i sin anmälan till uppgivit lagstödet för beslutet att avstänga eleven under en knapp dag. Rektor har haft befogenhet att besluta om avstängning på nämndens vägnar i enlighet med av antagen delegationsordning. delegeringsbeslut har stöd i kommunallagen 6 kap. 33 §. I förevarande fall anser emellertid att beslutet, som rör myndighetsutövning mot enskild, är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Till följd av begränsningarna i delegeringsmöjligheterna i kommunallagen 6 kap. 34 § kan rektor inte i förevarande fall åberopa beslutsöverlåtelse från . Med hänsyn till risken för andra elever har rektor ansett det nödvändigt att interimistiskt avgöra ärendet om avstängning med omedelbar verkan. Stöd härför finns i gymnasieförordningen 6 kap. 30 § andra stycket. Någon mera omfattande utredning i ärendet har inte gjorts på grund av att avstängningen varade knappt . Den interimistiska avstängningen behövde aldrig fullföljas med en mera varaktig avstängning. Utredningen i ärendet framgår delvis av rektors anmälan till . I övrigt har den bestått av samtal med bl a berörd elev och dennes vårdnadshavare. Samtalen har såsom framgått av redogörelse delvis varit av elevvårdande karaktär. Under samtalen klargjordes motiveringen för avstängningsbeslutet. har inte haft anledning att jämlikt 6 kap. 30 § tredje stycket pröva rektors beslut om interimistisk avstängning. Rektors beslut om interimistisk avstängning var begränsat till . Av förbiseende kom rektors beslut inte att vara försett med besvärshänvisning. Anmälan mot och Skiljeboskolan i Under utredning anförde dåvarande rektorn vid att skolans handlingsplan mot mobbning, dess antirasistgrupp och aktiva förhållningssätt gentemot negativa yttringar av dessa företeelser hade medfört att skolan var förskonad från större problem. Förbud mot företeelser som utgjorde hot mot grupp eller individ gällde ej enbart s.k. nynazister. I det aktuella fallet hade rektorn klart deklarerat att en elev som bar nazistiska symboler skulle ta bort dessa eller byta kläder, vilket av naturliga skäl skedde i hemmet. Föräldrar fick information om varför eleven inte fick ha dessa märken. De kunde nämligen uppfattas hotfullt av vissa elever och blev, fritt exponerade, en potentiell risk för konflikter med våldsinslag, något som skolan inte kunde tolerera. Rektorn hade konkret bett en skolpliktig elev i årskurs 9 gå hem och byta kläder. Eleven fick besked om att stanna hemma någon eller tills man kunnat lugna en hotfull stämning på skolan, då denna elev deltagit i skadegörelse och hotelser tillsammans med s.k. skinheads dagen innan. Rektorn vid anförde att uppgiften i anmälan, att vissa elever tvingats låsa in sina jackor på grund av att det funnits vissa märken på jackorna, närmast var en missuppfattning. Enligt skolans ordningsregler skulle alla jackor normalt förvaras i elevskåpen . i yttrade sig, varefter redovisade bl.a. följande bedömning. Av rektors redogörelse och tjänsteanteckning får anses vara utrett att en skolpliktig elev i årskurs 9, som burit nazistiska symboler på sina kläder, av rektor uppmanats att gå hem och byta kläder samt stanna hemma från skolan någon eller . Någon ordningsregel som explicit förbjuder elever att bära nazistiska symboler finns inte, utan rektors ställningstagande har av honom uppgetts ha sin grund i skolans handlingsplan mot mobbning, antirasistgrupp och aktiva förhållningssätt gentemot negativa yttringar av dessa företeelser. De frågor av skolrättslig natur som främst aktualiseras i detta ärende är följande. Kan rektor anses ha beviljat eleven ledighet för enskilda angelägenheter (6 kap. 8 § grundskoleförordningen) eller kan rektor anses ha ingripit med en disciplinär åtgärd gentemot den skolpliktige eleven (samma kapitel §§)? Eftersom rektor inte ens uppgett att han beviljat eleven ledighet måste det antas att han sänt hem den skolpliktige eleven främst av det skälet att denne bar nazistiska symboler. Detta ingripande måste i så fall anses ha karaktär av en avstängning av eleven från undervisningen. Att stänga av en skolpliktig elev är inte förenligt med vare sig skollagens bestämmelser om rätt till utbildning eller grundskoleförordningens bestämmelser om disciplinära åtgärder. I JO-anmälan påstås, att skolledningen tvingar eleverna i Skiljeboskolan att låsa in sina kläder i klädskåp, för det fall kläderna är försedda med en viss sorts symboler. Mot detta påstående står rektors uppgift om att det hela måste vara en missuppfattning eller en övertolkning av en lokal ordningsstadga som finns på skolan, vilken innebär att alla jackor normalt skall förvaras i elevskåpen . Med hänvisning till anmälarens knapphändiga och i övrigt allmänt hållna påstående samt rektors uppgifter har det inte varit möjligt för att närmare belysa vad som förevarit i det hänseendet. Rektorn för inkom med kompletterande uppgifter. Dåvarande rektor vid , , har enligt egen utsago givit en elev ledigt. Rektor bedömde nämligen att förhållandena i skolan, p.g.a. elevens provocerande handlande, blivit sådana att elevens säkerhet var i fara. Åtgärden visade sig ha god effekt. Skolan har därefter inte haft problem av liknande slag. Rektor var väl medveten om de lagar och förordningar som gäller yttrandefrihet och elevs rätt till ledighet. Nämnden ställer sig bakom rektors handlande och menar att rektor måste kunna utnyttja möjligheten att ge en elev lov då elevs säkerhet är i fara. Till nämndens yttrande var fogat ett exemplar av handlingen DEKLARATION MOT RASISM OCH FRÄMLINGSFIENTLIGHET. I denna uttalade nämnden genom sin ordförande bl.a. följande: Alla uniformer, märken symboler, tecken eller handlingar, som kan förknippas med nazism eller andra militanta, rasistiska, odemokratiska grupperingar, är förbjudna i stadens grundskolor. Anmälan mot Hässlögymnasiet i Under utredning anförde rektorn i sak följande. Vid skolans transporttekniska utbildning intogs fem sk skinnhuvuden. Till denna grupp har ytterligare två elever anslutit sig. Ungdomarna bar bl a på sina skinnjackor symboler vilka kan uppfattas som kränkande då dessa symboliserar nazistiska-fascistiska och rasistiska åsikter. Skolledningen har uppvaktats av både personal- och elevgrupper vilka känner stor olust och en viss rädsla för dessa skinnhuvuden. Lärare och skolledning har i början av terminen försökt tala dessa elever till rätta men med mycket klent resultat. Då vi till slut insåg att lärarnas arbetsmiljö försvårades då en stor del av lektionstiden gick åt att prata om vilka symboler som kunde accepteras, beslöt skolledningen bl a av ordningsskäl att symboler med nazistisk-fascistisk och rasistisk anknytning skulle förbjudas. Detta beslut meddelades till eleverna. Eleverna hörsammade beslutet och tog självmant bort symbolerna från sina kläder. beredningsutskott yttrade sig, varefter redovisade följande bedömning. Av rektors redogörelse framgår, att lärare och skolledning i början av genom samtal med ett antal elever försökt att påverka dessa att inte bära symboler med nazistisk-fascistisk och rasistisk anknytning på sina skinnjackor. Enligt mening har skolpersonalen i den delen handlat helt i överensstämmelse med det demokratiuppdrag (1 kap. 2 § RF) som bland annat skolan har. Skolpersonalens agerande är i den delen också helt i överensstämmelse med intentionerna bakom bestämmelserna i skollag och läroplan (Lpf 94). Vad gäller skolledningens beslut om förbud för eleverna att bära symboler av nämnd karaktär är följande att notera. Rektor har uppgett att förbudet för eleverna att bära symbolerna på kläderna bland annat har sin utgångspunkt i ordningsskäl. Ett annat skäl för förbudet har uppgetts vara att lärarnas arbetsmiljö försvårades. Enligt mening ger utredningsmaterialet inte tillräcklig grund för att i efterhand med säkerhet kunna avgöra om ordningsskäl varit det egentliga skälet till förbudet. Dåvarande rektor vid Hässlögymnasiet, , hade tillsammans med lärarna, i början av , genom samtal med några elever försökt att påverka dessa att inte bära symboler med nazistisk-fascistisk och rasistisk anknytning på sina jackor av ordningsskäl samt att nazistiska och rasistiska märken och symboler är en form av provokation och därmed också mobbing. Utgångspunkten för utbildningsnämndens stöd för rektors beslut var enbart att han anförde bl a ordningsskäl som motiv för sitt beslut. ställer sig bakom rektors åtgärder som också ledde till önskat resultat. Initiativärendet rörande hinder mot spridning av skrifter bland eleverna vid i kommun Under utredning anförde rektorn att under /94 ökade frekvensen av nedklottring på elevskåp. Nedskräpningen utgjordes till stor del av hakkors. Vidare förekom klistermärken med texten Lasermannen äntligen en ljuspunkt och ett mindre antal stencilerade flygblad med texten Rök gärna hasch Ni är felinformerade om riskerna. Klistermärkena och flygbladen tog rektorn bort från korridorerna. De var inte undertecknade av någon organisation. /95 ökade oron i vissa klasser. Ett antal elever störde påtagligt undervisningen bl.a. genom handuppräckning och Heil . Detta kunde ske såväl på raster som på lektioner. Samtal med eleverna följde . Oron kunde snabbt lokaliseras till en grupp på fyra elever i årskurs 9. Rektorn varnade eleverna, som påstod sig tillhöra en organisation som heter (). I detta sammanhang hittades också flygblad med rasistiskt innehåll i skolans datorer. Rektorn beordrade radering. Oron tog sig också uttryck i ökade våldstendenser. Rektor anförde vidare. påträffades dels 3 exemplar av tidskriften och dels ett antal flygblad från NSF i skolans korridorer. Efter att ha tagit del av innehållet i tidskriften, särskilt avsnitt rörande strategi i våldssammanhang och innehållet i NSF:s flygblad, omhändertog jag nämnda publikationer under skoltid. Jag har därvid åberopat för 1980 avsnitt Fostran och utveckling (sid 16-17) som efter vad jag kan finna står i samklang med skollagen 1 kap. 2 § tredje stycket. Detta ställningstagande gjordes utifrån det allmänna ansvar jag har för verksamheten vid skolan. Jag valde att inte beslagta tidskriften eller flygbladen med stöd av tryckfrihetsförordningen 7 kap. 4 § punkt 11 enär prövning av nämnda lagrum naturligtvis vida överstiger min kompetens. Jag bifogar kopia av NSF:s flygblad. Jag bifogar kopia av rekommenderad åtgärd till all personal vid skolan Dnr 6/95. Den aktiva NSF-gruppen inkallades. Jag redogjorde för åtgärden och förde en allvarlig diskussion. I enlighet med mitt ställningstagande återlämnades tidningen och flygbladen. 2 av tidningsexemplaren kunde inte återlämnas eftersom ingen ägare anmälde sig. De är förstörda. Diskussionerna gällde begrepp som tryckfrihet, åsiktsfrihet och opinionsbildning. Efter genomgången av skollagen och läroplanen förklarade gruppen att man förstod att skolan måste handla som skett. Den rekommenderade åtgärden var undertecknad av rektorn och hade följande lydelse. Spridning av tidskrifter m m. Jag har fått frågor angående spridning av vissa tidskrifter och flygblad med propagandistiskt innehåll som kan vara tveksamt med hänsyn till läroplanens skrivning /sid 16-17 avsnittet fostran och utveckling/ om allmänna demokratiska principer. Under lektioner avgör naturligtvis läraren vad som är lämplig litteratur eller annan materiel. Om läraren bedömer att det är fråga om olämplighet med hänsyn till vad som sagts ovan, bör materielen omhändertas. Däremot är det inte tillrådligt att beslagta tidskriften eller vad det nu kan vara fråga om. Läroplanen och skollagens skrivelse kan då komma i konflikt med överställd lagstiftning. Jag tänker då främst på tryckfrihetslagen. Därför bör man nog handla så här: a) ta hand om materielen b) lämna den till exp e l l e r sänd hem den till föräldern. Eleven kan hämta sin tidskrift få den hemsänd. Tidskriften är elevens egendom och får inte enligt min mening konfiskeras. Vad som sagts ovan gäller även tidskrifter och liknande som ligger i korridor eller annat sådant utrymme. Förfaringssättet bör bli detsamma i det fall man kan misstänka att andra elevers integritet kränks. Eleverna har skolplikt och de vistas i skolan har de rätt att inte bli utsatta för kränkning p g a t.ex. härkomst. i kommun yttrade att den gav rektorn sitt fulla stöd. redovisade därefter följande bedömning. Till rektors redogörelse har fogats en fotostatkopia av ett flygblad från National- socialistisk (NSF). De tre exemplaren av tidskriften har återlämnats eller förstörts. Av flygbladet från NSF går inte att läsa ut huruvida det skulle kunna åtnjuta skydd i tryckfrihetsrättsligt hänseende. Någon direkt på tryckfrihetsförordningen grundad kritik mot rektor för beslagtagandet av flygbladen kan det i så fall inte bli fråga om. Om flygbladet emellertid skulle kunna bedömas åtnjuta skydd enligt TF, så kan inte rektor, på grund av innehållet i flygbladet, förbjuda spridningen av detta, såvida inte spridandet av flygbladet skulle störa ordningen inom skolan. Nämndens beslut hade följande lydelse. Att använda eller bruka antidemokratiska symboler inom kommuns skolor är förbjudet. Nämnden förelades att yttra sig över det beslutade förbudets förenlighet med föreskrifterna i regeringsformen. Av yttrandet skulle framgå den närmare innebörden av förbudet och hur det var tänkt att upprätthållas. Sedan anmälaren i en tillkommande skrift riktat en anmälan mot nämndens vice ordförande, som uppgavs ha hotat elever med polis om de bar för honom förhatliga symboler, översändes skriften till vid remissens besvarande. Beslutet om förbud mot användandet av antidemokratiska symboler tillkom efter det att synpunkter på bärandet av olika nazistsymboler i skolan hade framförts av en grupp elever på gymnasieskolan, som kände sig besvärade och kränkta och ville att vuxenvärlden skulle reagera på detta. BUN:s beslut ang. förbudet mot antidemokratiska symboler uppmärksammades av den lokala pressen och en allmän diskussion kring dessa symboler, tecken och ev. ideologier bakom dessa startade både i och utanför skolan. Skolan ser det som sin uppgift att i första hand informera och diskutera med eleverna samt att verka för större förståelse och medmänsklighet. Stöd för detta finner vi i Lpf 94 sidan 23: Skolan skall främja förståelse inför andra människor och förmåga till inlevelse. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Sedan beslutet togs av BUN har användandet av antidemokratiska symboler prövats vid olika tingsrätter och i några fall har domstolarna funnit att lagen om bärande av politisk uniform inte kan tillämpas i denna fråga. DO var vid sitt besök på skolan även kritisk till förbud mot nazistiska och antidemokratiska symboler och informerade om att lagen nu är under omarbetning. Även om förbudet nu varit föremål för flera domstolars prövning och där ej ansetts juridiskt hållbart anser vi i skolan att ovan ref. citat samt följande mening i Lpf 94 sidan 24 stöder i avvaktan på tydligare regler och bestämmelser från ansvariga myndigheter det av BUN fattade beslutet: Alla som verkar i skolan skall dock alltid hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem! Nämndordföranden anförde för sin del att det som anmälaren syftade på torde vara ett uttalande han gjort under en tidningsintervju, vari han bl.a. anförde att om en elev bär antidemokratiska symboler, och inte efter diskussion avstår från detta, skulle polisanmälan komma att ske. Anmälan mot i Säters kommun Nämndens beslut hade följande lydelse. Att använda eller bruka symboler som ingår i bilagan Hatets symboler inom Barn- och utbildningsnämndens verksamhetsområden är förbjudet. Bilagan Hatets symboler upptog elva avbildade symboler: SS-symbolen (två s-runor), Ku Klux Klans märke, Keltiska korset (ett i en cirkel inskrivet kors, vars ytterändar bryter igenom cirkellinjen), S-runan, segerrunan (en i en cirkel inskriven s-runa), Varghaken (en horisontell linje med sneda hakar i ytterändarna och på mitten en snett korsande kort linje), Modifierad svastika (ett hakkors med rundade yttre korsarmar), Hakkorset, Odalrunan (bokstaven o i gamla runalfabetet), Solkorset (ett i en cirkel inskrivet kors), Örnen (en stiliserad örnprofil med utbredda vingar och fötterna hållande en lagerkrans inneslutande en modifierad svastika), Triskelon (en sydafrikansk symbol). Nämnden förelades att yttra sig rörande det beslutade förbudets förenlighet med föreskrifterna i regeringsformen. Av yttrandet skulle framgå den närmare innebörden av förbudet och hur det var tänkt att upprätthållas. Enligt Skollagen 1 kap. 2 § skall verksamheten i skolan utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde. Särskilt skall den som verkar inom skolan bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. gör den bedömningen att det inte är förenligt med Skollagens anda att använda eller bruka de nazistiska och rasistiska symboler som i bilaga till nämndens beslut kallats Hatets symboler. Nämnden betraktar sitt beslut som en uppmaning till alla som arbetar inom skola och barnomsorg att verka för att ovan nämnda symboler inte används eller brukas. Det skall i första hand ske i undervisningen och genom informationsinsatser. Det kan också i vissa fall bli nödvändigt med enskilda samtal och kontakt med hemmen. Handlingar som kan betraktas som främlingsfientliga, kränkande eller rasistiska skall inte tolereras varken i skolan eller i barnomsorgen. vill genom sitt beslut klart markera detta och ge personal stöd i detta arbete. I beslut uttalade stf JO följande. I 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen stadgas att det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Genom 2 kap. 1 § tillförsäkras varje medborgare gentemot det allmänna bl.a. yttrandefrihet, definierad som frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Yttrandefriheten och ett antal av de övriga i 2 kap. 1 § regeringsformen garanterade friheterna, nämligen informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och föreningsfrihet, får under mycket strikta förutsättningar begränsas, men då endast genom lag eller genom annan författning efter bemyndigande i lag, 2 kap. 12 § regeringsformen. Vad som här sagts om medborgare gäller i stor utsträckning också för utlänningar här i riket, 2 kap. 22 § regeringsformen. (konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och dess tilläggsprotokoll gäller som lag här i landet. Konventionen garanterar att envar skall äga rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet (konventionen artikel 9). Den garanterar också yttrandefrihet, innefattande åsiktsfrihet och frihet att motta och sprida uppgifter och tankar utan inblandning av offentlig myndighet (konventionen artikel 10). Vissa möjligheter till inskränkningar i dessa friheter finns, t.ex. när det behövs för att förebygga oordning och brott samt skydda sedligheten och hälsan.