frsrdg · GL04JO1 · 1998-01-01 00:00:00 — 6) över betänkandena (SOU 1997:51) Brister i omsorg och (SOU 1997:52) Omsorg med kunskap och inlevelse. Stf ombudsmannen har yttrat sig till 1) över betänkandet (SOU 1996:66) Utvärderat personval 2) över departementspromemorian (Ds 1996:40) Översyn av förvaltningsprocessen 3) över betänkandet (SOU 1996:88) Kameraövervakning 4) över betänkandet (SOU 1996:111) Bevakad övergång Åldersgränser för unga upp till 30 år 5) över betänkandet (SOU 1996:103) , en skärpt och samordnad miljölagstiftning för en hållbar utveckling 6) över betänkandet (SOU 1996:63) Medicinska undersökningar i arbetslivet 7) över betänkandet (SOU 1996:67) Medborgerlig insyn i kommunala entreprenader 8) över betänkandet (SOU 1996:147) Övergångsbestämmelser till 9) över av tvångsvård enligt 35 § omsorgslag och fastställande av tidpunkt för slutlig avveckling av specialsjukhus och vårdhem för utvecklingsstörda 10) över betänkandet (SOU 1996:161) Rätt att flytta en fråga om bemötande av äldre 11) över betänkandet (SOU 1996:174) ett bra hjälpmedel för ökad livskvalitet. 2.3 Framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen ChefsJO har gjort en framställning till regeringen () med stöd av 4 § instruktionen. Framställningen rörde eventuell ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. i syfte att avhjälpa en uppmärksammad brist i regelsystemet vad avser åklagares rätt att besluta om restriktioner, se s. 112. Stf ombudsmannen har efter samråd med chefsJO gjort en framställning till regeringen () med stöd av 4 § instruktionen. Framställningen avsåg behovet av en översyn av författningsregleringen med avseende på tolkars rättsliga ställning och arbetsvillkor m.m.; beslutet har även överlämnats för kännedom till och , se s. 231. 20 beslut har överlämnats till riksdagsutskott, departement eller myndigheter. ChefsJO har överlämnat till justitieutskottet, och Riksåklagaren ett beslut rörande handläggningstider och samarbete mellan åklagare, polis och socialtjänst i förundersökningar mot ungdomar (dnr 1877-1996) samt till justitieutskottet och 1) ett beslut med bl.a. uttalanden om behörigheten att leda en utredning enligt 31 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, se s. 140. 2) ett beslut med bl.a. uttalanden om eventuellt behov av översyn av vissa regler i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, särskilt 33 § andra stycket (dnr 2389-1994) 3) ett beslut angående långsam handläggning vid en hovrätt av ett ärende om skuldsanering (dnr 4100-1996) 4) ett beslut angående en åklagarmyndighets dröjsmål med att lämna underrättelse enlig 14 § andra stycket förundersökningskungörelsen (1947: 948) (dnr 4301-1996) 5) ett beslut rörande en polismyndighets dröjsmål med att i kriminaldiariet registrera en stöldanmälan (dnr 593-1997) 6) ett beslut med bl.a. uttalanden om brister i regelsystemet vad avser de brottsutredande organens tillgång till uppgifter om telemeddelanden (beslutet även överlämnat till ), se s. 47. 7) ett beslut rörande missförhållanden vid i , bedrägeriroteln, vad gäller ärendebalans, handläggningstider, underlåtenhet att utreda vissa ärenden m.m. (dnr 518-1995) 8) ett beslut med bl.a. uttalanden rörande behov av en översyn av regelsystemet vad gäller kallelser till domstolsförhandling av minderåriga förhörspersoner, se s. 60. 9) ett beslut rörande bl.a. sekretess hos åklagarmyndighet i ärenden om internationell rättshjälp i brottmål, se s. 105. JO Pennlöv har överlämnat 1) till och ett beslut angående utformningen av försäkringskassors beslut och beslutsmeddelanden m.m., se s. 375. 2) till ett beslut rörande försäkringskassas utformning av meddelanden om återbetalningsskyldighet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd, se s. 412. 3) till ett beslut med uttalanden rörande bl.a. utformningen av en blankett för ansökan om anstånd med betalning av tillkommande skatt (dnr 891-1996) 4) till ett beslut rörande avräkningsordning vid betalning av F-skatt samt vissa frågor om dröjsmålsavgift, se s. 296. JO Lavin har överlämnat till 1) ett beslut rörande offentliga förvaltningars skyldighet att hålla öppet under s.k.klämdagar, se s. 487. 2) ett beslut om bl.a. behovet av författningsreglering rörande rättslig befogenhet för och polismyndigheter att till privata bevakningsföretag och enskilda väktare överlämna bevakningsuppgifter, som innefattar myndighetsutövning, vad gäller förvarslokaler, se s. 173. 3) ett beslut rörande långa handläggningstider hos en polismyndighet för s.k. anknytningsutredning i ärenden angående tillstånd till bosättning i (dnr 3490-1996) 4) ett beslut med bl.a. vissa uttalanden rörande lagstöd för polismans användande av fysiskt tvång vid verkställighet av avvisningsbeslut enligt utlänningslagstiftningen (dnr 577-1996) samt till ett beslut med bl.a. uttalanden om överklagbarhet vad gäller vissa placeringsbeslut enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (dnr 2446-1996). JO har överlämnat till ett beslut rörande rutiner för underrättelse till målsägande om att patienter som är föremål för rättspsykiatrisk vård beviljats permission (dnr 3387-1996). 2.4 Åtal, anmälningar för vidtagande av disciplinär åtgärd, överlämnande av klagomål till annan myndighet m.m. ChefsJO har under verksamhetsåret väckt åtal mot en rådman för tjänstefel (felaktigt förverkande av villkorligt medgiven frihet). Vidare har JO Lavin väckt åtal mot en enhetschef för brott mot efterforskningsförbudet i 2 kap. 4 och 5 §§ yttrandefrihetsgrundlagen. JO Lavin har anmält en byrådirektör vid regionala tillsynsenhet i till för vidtagande av disciplinär åtgärd på grund av tjänsteförseelse vid handläggningen av ett ärende rörande utlämnande av allmänna handlingar. beslöt att tilldela tjänstemannen en varning. Beslutet har vunnit laga kraft, se s. 362. har ett klagoärende avslutats genom en dom i Arbetsdomstolen. Ärendet gällde bl.a. frågan huruvida en polisassistent hade fullgjort sin rapporteringsskyldighet enligt 9 § polislagen (1984:387) genom att rapportera viss brottslighet till sin förman. Den här verkställda utredningen gav vid handen att så inte hade skett. överlämnade därför saken till , personalansvarsnämnden, för avgörande av frågan om disciplinpåföljd. fann att polisassistenten hade åsidosatt sina skyldigheter i anställningen och beslutade att ålägga henne disciplinpåföljd i form av varning. väckte talan mot chefsjustitieombudsmannen i Arbetsdomstolen och yrkade att beslutet om varning skulle undanröjas. Vid sammanträdet för huvudförhandling gjorde gällande att rapporteringsskyldigheten hade fullgjorts genom rapport till ett visst polisbefäl, vilket inte tidigare gjorts gällande under målets handläggning. Med anledning av det inträffade ställdes huvudförhandlingen in varefter kompletterande utredningsåtgärder vidtogs med avseende på den vid huvudförhandlingen framförda invändningen. På grund av vad som framkom under utredningen ansåg sig chefsjustitieombudsmannen inte längre kunna styrka sitt påstående i målet. Käromålet medgavs därför. I en dom undanröjde Arbetsdomstolen beslutet om varning samt förpliktade chefsjustitieombudsmannen att till betala viss jämkad ersättning för rättegångskostnader. Med stöd av 18 § instruktionen har klagomål i sammanlagt 40 fall lämnats över till annan tillsynsmyndighet för prövning och avgörande. (Motsvarande antal under /96 var 31.) Av de klagomål som överlämnats tillhörde 11 ansvarsområde 1, 4 ansvarsområde 2, 23 ansvarsområde 3 och 2 ansvarsområde 4 enligt instruktionen. 2.5 Inspektioner samt besök hos myndigheter ChefsJO har inspekterat och i , polisområde samt besökt i . Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . JO Pennlöv har inspekterat flygflottilj (F 7), luftvärnskår (Lv 3), Kriminalvårdsanstalten , Kriminalvårdsanstalten , (dåvarande läns allmänna försäkringskassa), läns allmänna försäkringskassa, Överförmyndaren i samt Överförmyndaren i . Han har vidare besökt , Kriminalvårdsanstalten samt i . Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . JO Lavin har inspekterat Länsrätten i , Länsrätten i , i kommun, i kommun samt i kommun. Han har vidare besökt , samt i , arbetsförmedlingskontoret i . Inspektioner och besök har omfattat sammanlagt . Stf ombudsmannen har inspekterat i . Totalt har ombudsmännen ägnat åt inspektioner och myndighetsbesök (föregående verksamhetsår ). Den betydande minskningen torde huvudsakligen ha sin grund i svårigheter som föranletts av vakanser och sjukledigheter på ombudsmannasidan. Under rådande förhållanden har hanteringen av klagomålsärenden prioriterats, i viss mån på bekostnad av inspektionsverksamheten. 2.6 Samråd med konstitutionsutskott m.m. I samband med överlämnandet till av ämbetsberättelsen 1996/97 besökte ChefsJO , JO Pennlöv, JO Lavin och stf ombudsmannen och informerade dess ledamöter om ämbetsberättelsens innehåll och i övrigt om verksamheten /96 samt besvarade ledamöternas frågor. Två tjänstemän vid besökte ombudsmannaexpeditionen för att orientera sig om verksamheten och arbetsläget. Vid ett möte diskuterade ChefsJO , JO Pennlöv och JO Lavin med KU:s presidium angelägenheter av gemensamt intresse. KU:s och JO:s kanslichefer deltog i mötet. besökte ChefsJO tillsammans med JO:s kanslichef ordförande för att informera om JO sjukdom. I övrigt har frågor av principiellt och gemensamt intresse dryftats vid informella kontakter mellan ombudsmännen särskilt chefsJO och företrädare för , främst dess presidium. I åtskilliga angelägenheter har samråd skett mellan kanslicheferna. 2.7 Justitieombudsmännens deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom ChefsJO medverkade i av RÅ anordnade åklagarkurser och samt föreläste vid , och . Vidare höll han föredrag vid i och samt , vid SIPU , hos Frisinnade klubben samt på Svensk juriststämma i . Han deltog också i en av anordnad debatt på samt i en av anordnad konferens på . Slutligen tog han emot en tjänstemannadelegation från SIDA öst för information och diskussion. JO Pennlöv deltog i en av socialförsäkringsutskottet anordnad hearing . Vidare höll han föredrag vid en av anordnad konferens i och för en delegation från läns allmänna försäkringskassa som besökte JO . Han höll också föredrag vid en av i kommun anordnad konferens för landets överförmyndare , vid en av i arrangerad konferens rörande granskning och tillsyn av överförmyndarverksamhet samt vid en av Försvarshögskolan anordnad kurs för utländska officerare inom ramen för Natos Partnership for Peace . JO Lavin föreläste vid , vid samt vid ett av () anordnat seminarium för juris studerande från olika europeiska länder . Han deltog också i ett möte med Nordiska administrativa förbundets styrelse i . Stf ombudsmannen tog emot en tjänstemannadelegation från enhet för utveckling och lagstiftning för information och diskussion. Ombudsmännen har dessutom deltagit i möten för information och utbyte av erfarenheter med Justitiekanslern samt med , , , , och dels , dels (vid det sistnämnda tillfället deltog inte JO Lavin). 3.1 Deltagande i internationella konferenser och seminarier ChefsJO , JO Pennlöv och JO Lavin deltog i of i . ChefsJO och JO Pennlöv besökte den europeiske ombudsmannen i för deltagande i ett av denne anordnat seminarium , vidare Public Social Prosecutor och Administrative Control Authority i (svarsbesök samt inslag i ett av SIDA och anordnat utbildningsprogram för tjänstemän vid den egyptiska tillsynsmyndigheten) samt slutligen i (svarsbesök). ChefsJO och JO Lavin deltog i Working Session and General of i . ChefsJO , JO Pennlöv, JO Lavin och JO deltog den 29 i ett av anordnat seminarium i ; vid seminariet diskuterades ett förslag att inrätta ett europeiskt ombudsmannaämbete för skydd av mänskliga rättigheter. ChefsJO deltog i styrelsemöte med i . Vidare deltog han i information och diskussioner om parlamentarisk kontroll inom ramen för ett besök hos av en delegation från den ryska statsdumans federationsråd, ledd av federationsrådets ordförande . JO Pennlöv deltog i Nordiska militärjuristmötet i . JO Lavin deltog i möten med , Democracy through , dels , dels , vid båda tillfällena i . 3.2 Flerdagsbesök hos JO för studier, information och diskussion m.m. gästades och ombudsmän av en delegation från under ledning av vice ministern vid . I delegationen ingick förutom tjänstemän vid även representanter för de kommunala tillsynsmyndigheterna i och . Representanter för i deltog också. I besöksprogrammet, som utarbetats i samråd med , ingick besök vid departement, domstolar, myndigheter och företag i och . Det var fråga om ett svarsbesök efter KU:s och JO:s besök i . 3.3 Endagsbesök hos JO för information och diskussion Ämbetet besöktes av en grupp vetenskapsmän från i under ledning av professor ; av chefen för i . och ambassadör i ; av Tudieshe K. , MR-ansvarig vid premiärministerns kansli i (numera ); av redaktören för i , ; av ombudsmannen vid Prefectural Government i , och hans medarbetare ; av , tjänsteman vid det japanska parlamentet; av en delegation från nationalförsamlingen i , ledd av vice talmannen . Masisi; av professor från ; även av ombudsmannen i provinsen i , Salahuddin ; av en delegation från nationalförsamlingen i , ledd av talmannen ; av tjänstemannen vid ; av en delegation från justitieministeriet i under ledning av ; av Tomoko Ikeda, tjänsteman vid Prefectural Government i ; av åklagaren och forskaren från ; av Mutalip Ünal, inspektör vid premiärministerns kansli i ; av en delegation från parlamentet i , ledd av dess utrikesutskotts ordförande ; av en delegation från utskottet för vetenskap, teknologi och miljö vid parlamentet i under ledning av ordföranden professor ; av en delegation från kontroll- och revisionsmyndigheten i (åtföljd av två tjänstemän från ); av en delegation från parlamentet i , ledd av talmannen ; av ombudsman för mänskliga rättigheter ; av en juristdelegation från inom ramen för ett utbildnings- och besöksprogram som organiserats av (); av den danske forskaren vid Europeo i ; av professor från ; av ordföranden i Human Rights Commission . ; av den rumänske journalisten ; av en delegation från parlamentet i , ledd av ; av en delegation från i under ledning av kommitténs ordförande ; av Dhruba Jyoti och , jurist/ekonom respektive sociolog från ; av en delegation från finans- och budgetutskottet i under ledning av utskottets ordförande ; av den engelske journalisten för inspelning av ett TV-reportage på uppdrag av det japanska TV-företaget ; av en grupp journalister från f.d. ; även av en parlamentarikerdelegation från under ledning av förste vice talmannen ; av en delegation från det holländska parlamentets under ledning av kommitténs ordförande ; av tjänstemannen vid regionparlamentet i , , (ledsagad av professor ); av en grupp jurister från olika utvecklingsländer inom ramen för ett utbildningsprogram som organiserats av (); av en delegation från Officials i , ledd av kommitténs ordförande ; även av en delegation från prokuraturan (statens organ för övervakning av rättsväsendet) i inom ramen för ett av i organiserat besöks- och informationsprogram; av en delegation från parlamentet i under ledning av dess utrikesutskotts ordförande ; av en tjänstemannadelegation från parlamentet i , ledd av ; av Vaktitany Rehenlishvili och Teimuvaz Gamtsemlidze, parlamentariker från ; av en delegation från vid Executive i , ledd av ; av ombudsmannen i Bience Gawanas; samt av professorn vid i Varanasi, , . Felaktig avräkning av anhållnings- och häktestid (Dnr 2639-1995, 4764-1995, 1111-1996, 3216-1996, 4445-1996, 4446-1996 och 417-1997) Under verksamhetsåret har ett antal ärenden som gällt felaktig avräkning av anhållnings- och häktestid avgjorts. Några av ärendena har sitt ursprung i anmälningar från enskilda. De övriga ärendena grundar sig på inspektioner vid två tingsrätter. De regler som har varit aktuella är följande. Döms någon till fängelse , och har den dömde, med anledning av misstanke om brott som prövats genom dom i målet, av minst varit berövad friheten som bl.a. anhållen och häktad, skall tiden för frihetsberövandet, till den del därunder inte skett verkställighet av dom i annat mål, anses som tid under vilken den ådömda påföljden verkställts i anstalt. Domstolen skall i domen ange det antal dagar påföljden skall anses verkställd (33 kap. 5 § ). Är den som skall undergå fängelse häktad när domen får verkställas, skall häktet där han är intagen befordra domen till verkställighet (9 § lagen [1974:202] om beräkning av strafftid m.m.). Vid verkställighet av fängelse räknas strafftiden, när den dömde är häktad, från den dag då domen får verkställas (19 § samma lag). Vid av uppmärksammades bl.a. att tingsrätten (f.d. rådmannen med nämnd) i en deldom i mål B 5/95 förordnat att skulle avräknas från det fängelsestraff som ådömdes den tilltalade trots att det rätteligen skulle ha avräknats . Tingsrätten förordnade även att den dömde skulle kvarbli i häkte. Sedan denne överklagat domen fastställde tingsrättens domslut; dock att straffet till av skulle anses verkställt i anstalt. Hovrättens avräkning innebar att tingsrättens felaktiga avräkning rättades till. Efter utredning genom remiss uttalade chefsJO i ett beslut bl.a. följande. skulle enligt reglerna om avräkning av anhållnings- och häktestid i 33 kap. 5 § ha tillgodoräknats . Tingsrätten förordnade emellertid att det utdömda fängelsestraffet endast till av skulle anses verkställt i anstalt. har vitsordat felaktigheten och beklagat denna. En korrekt tillämpning av reglerna om avräkning är av största betydelse med hänsyn till de ingripande verkningar ett frihetsberövande har för den enskilde. Det finns därför skäl att se allvarligt på felaktiga förordnanden av det slag som det här är fråga om. Av handlingarna i tingsrättens mål och av domstolens remissvar framgår att räknade de dagar som B.O. varit frihetsberövad för huvudförhandlingen. När denna drog ut så att rätten fick hålla fortsatt huvudförhandling efter vilken domen meddelades, beaktade han inte att B.O. då rätteligen skulle ha tillgodoräknats ytterligare . Felet berodde således på ett uppenbart förbiseende och torde på grund av sin karaktär ha varit rättelsebart enligt 30 kap. 13 § . Avräkningsreglerna har med andra ord inte tillämpats felaktigt i rättsligt avseende. Jag anser med hänsyn till omständigheterna att handlande, som jag också tidigare under ärendets handläggning bedömt det, inte har varit av den arten att det kan medföra straffansvar för tjänstefel. Jag har inte heller funnit skäl till någon annan åtgärd utan anser att ärendet kan avslutas med den kritik som ligger i det anförda. Med anledning av vad tingsrätten anfört om kriminalvårdsmyndigheternas kontroll av domstolarnas avräkningar vill jag avslutningsvis anföra följande. Av bestämmelsen i 33 kap. 5 § framgår att det är domstolen som i domen skall ange det antal dagar påföljden skall anses verkställd. Ansvaret för att avräkning av anhållnings- och häktestid sker på ett korrekt sätt ligger således på domstolen. En konsekvens av detta är att den myndighet som skall bestämma strafftiden måste lägga domstolens dom till grund för sin beräkning. Enligt 28 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. meddelar beslut om beräkning av strafftid. I samma lagrum ges dock en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att delegera beslutanderätten. I enlighet härmed får enligt 19 § förordningen (1974:286) om beräkning av strafftid m.m. överlämna sin befogenhet att fatta beslut åt någon annan kriminalvårdsmyndighet eller någon tjänsteman inom kriminalvården. Om styrelsen tillåter det, får enligt samma stadgande i förordningen chefen för en kriminalvårdsmyndighet överlämna åt någon annan tjänsteman vid myndigheten att fatta beslut i hans ställe. Av verkställighetsföreskrifter (KVVFS 1993:1) och av delegationsbeslut som meddelats efter verkställighetsföreskrifternas ikraftträdande framgår att de flesta strafftidsbeslut numera meddelas av kriminalvårdsanstalter och häkten och inte i första hand av . Eftersom varken eller någon annan av de kriminalvårdsmyndigheter som beräknar strafftid har någon laglig möjlighet att korrigera en felaktig avräkning som domstolen har gjort, torde någon rutinmässig kontroll av domstolarnas avräkningar inte ske vid dessa myndigheter. dömdes av tingsrätten (rådmannen med nämnd) för häleri m.m. till fängelse . I domen under rubriken angav tingsrätten att hade varit frihetsberövad mellan och . I domen förordnade tingsrätten att fängelsestraffet till av skulle anses verkställt i anstalt. I ärendet inleddes förundersökning och hördes som misstänkt för tjänstefel. vitsordade att fel antal dagar kommit att avräknas med bestred ansvar för brott. I ett beslut anförde chefsJO bl.a. följande. En korrekt tillämpning av reglerna om avräkning är av största betydelse med hänsyn till de ingripande verkningar ett frihetsberövande har för den enskilde. kom med anledning av det oriktiga förordnandet att avtjäna för mycket. Det finns därför skäl att se allvarligt på det inträffade. Annat har inte kommit fram än att väl känner till reglerna om avräkning och att hon var medveten om vilken tidsperiod som hade rätt att avräkna. De kontrollrutiner som redogjort för borde därför ha förebyggt en felaktig avräkning. Hon har emellertid anfört att vissa brister i det för domen installerade målhanteringssystemet kan ha medverkat till felets uppkomst. Hur felet uppkommit är inte utrett i ärendet. Jag har således inte underlag för att påstå att har gjort sig skyldig till tjänstefel. Förundersökningen läggs därför ner. Tingsrätten höll, med lagmannen som ordförande, huvudförhandling i mål B 1423/95. Tilltalade var bl.a. . och . Enligt huvudförhandlingsprotokollet skulle dom meddelas genom att hållas tillgänglig på rättens kansli . I en dom , DB 623, dömdes . för bl.a. olaga vapeninnehav till fängelse . Tingsrätten förordnade vidare bl.a. att fängelsestraffet till av skulle anses verkställt i anstalt. Vidare förklarade tingsrätten att . inte längre skulle vara häktad i målet men att han för den händelse han frigavs från verkställigheten av det fängelsestraff han genomgick, innan tingsrättens dom vann laga kraft mot honom i ansvarsdelen, skulle träda i häkte. I domskälen, under rubriken , anfördes att häktningen skulle hävas i det att . då avtjänade ett annat fängelsestraff. För den händelse verkställigheten av detta straff skulle upphöra innan tingsrättens dom vann laga kraft mot honom i ansvarsdelen skulle han åter träda i häkte. ändrade i en dom , DB 2198, tingsrättens domslut avseende . bl.a. på så sätt att fängelsestraffet till av skulle anses verkställt i anstalt. Hovrätten angav i sina skäl: . berövades friheten . Verkställigheten av det fängelsestraff som tidigare ådömts . skall i enlighet med vad som framgår av 19 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. räknas från . Det fängelsestraff som . nu ådöms skall således till av anses verkställt i anstalt. Av inhämtade tidigare domar mot . framgick att antalet avräkningsbara dagar, inklusive de i det aktuella målet, uppgick till 48, dvs. en dag mindre än vad han tillgodoräknats. På grund av avräkningsfelet rörande . inleddes förundersökning. hördes som misstänkt för tjänstefel. Han vitsordade att han avräknat för litet, men bestred ansvar då han inte förfarit oaktsamt. Det var enligt hans mening fråga om en felräkning och inte om en felaktig tillämpning av lag. För det fall oaktsamhet skulle kunna läggas honom till last ansåg han att den var att bedöma som ringa. I ett beslut anförde chefsJO bl.a. följande. . skulle enligt reglerna om avräkning av anhållnings- och häktestid i 33 kap. 5 § och bestämmelserna i 19 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. ha tillgodoräknats såsom verkställda i anstalt. Tingsrätten förordnade emellertid att det utdömda fängelsestraffet endast till av skulle anses verkställt i anstalt.