frsrdg · GL04JO1 · 1998-01-01 00:00:00 — Hans ärende angående sjukbidrag/förtidspension skulle tas upp i socialförsäkringsnämnden där yrkade på pension. Han var själv närvarande vid sammanträdet och överlät då åt nämnden att avgöra vad som var bäst för honom. Han fick efteråt höra att han fått sjukbidrag. När han sedan fick ett skriftligt beslut från kassan stod det att han fått förtidspension. Kopia av två som beslut betecknade handlingar av den 20 respektive samt av en föredragningspromemoria av avseende förtidspension/sjukbidrag för C.Ö. infordrades och granskades, liksom utdrag ur socialförsäkringsnämndens protokoll. Härefter remitterades ärendet till läns allmänna försäkringskassa för yttrande. Förutom uppgift om vilket organ inom som fattat beslut i ärendet begärdes synpunkter dels beträffande utformningen av de två besluten, dels beträffande en uppgift i föredragningspromemorian, att avvikelsen inte skulle stå på beslutet (denna fråga upptas inte vidare i detta referat). (direktören ) anförde i yttrande i huvudsak följande. läns allmänna försäkringskassa har infordrat synpunkter från lokalkontoret i som lämnar följande synpunkter. var med vid sammanträdet tillsammans med kontaktpersonen . Anledningen till att C.Ö. begärt att få vara med, var att förslaget från föredragande var att han skulle beviljas hel förtidspension. Han önskade själv att få helt sjukbidrag. Nämnden beslöt vid sammanträdet att bevilja sjukbidrag i enlighet med C.Ö:s önskan. I protokollet noterades kort vad C.Ö. och kontaktpersonen framfört vid sammanträdet. I beslutet till C.Ö. utelämnades den noteringen. När beslutet skrevs till C.Ö. blev det fel och ändrades med stöd av 20 kap. § 10 a i lag om allmän försäkring. Felet beror på den mänskliga faktorn. vill därutöver anföra följande. Förtidspension/sjukbidrag beviljas av socialförsäkringsnämnden. för beslutet sändes därefter ärendet till länskontoret där en pensionsuträknare gjorde den siffermässiga uträkningen av beloppen. Samma uträknare skrev och sände beslutet till berörd person. Beslutet till C.Ö. skrevs enligt en standardmall, där ett mallnummer avser förtidspension och ett annat mallnummer avser sjukbidrag. I samband med utskriften av beslutet användes av misstag för förtidspension. Med anledning av telefonkontakt med C.Ö. Ett nytt beslut, som rättats enligt 20 kap. 10 a § punkt 1 (skriv- och räknefel) sändes . Av beslutet framgick att han beviljats helt sjukbidrag. Kassan får inte ändra ett beslut till den försäkrades nackdel såvitt gäller förmån som förfallit till betalning. I detta fall påverkades inte beloppets storlek av ändringen eftersom samma belopp utbetalas vid såväl helt sjukbidrag som hel förtidspension. JO Pennlöv meddelade beslut i ärendet . I beslutets bedömningsdel anförde han följande. har i sitt remissvar anfört att det är socialförsäkringsnämnden som beslutat i C.Ö:s ärende. Beslutet har således fattats i enlighet med bestämmelsen i 18 kap. 21 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Av skrivelse kan man emellertid förledas att tro att det är en tjänsteman som beslutat i ärendet. Skrivelsen är nämligen benämnd Beslut och inte Beslutsmeddelande eller Underrättelse om beslut eller dylikt. Vidare framgår det inte av skrivelsen att det är socialförsäkringsnämnden som ett visst datum beslutat i ärendet. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört och då det även av kassans remissvar förefaller som om viss förvirring tycks råda beträffande vad som är beslutet i ärendet vill jag inledningsvis framhålla följande. Jag har i ett beslut i ett initiativärende (dnr 1471-1996) med anledning av vissa iakttagelser vid en inspektion bl.a. behandlat frågan om vad som utgör det egentliga beslutsdokumentet i ett ärende som avgörs av socialförsäkringsnämnd. Jag anförde i beslutet (avsnitt 2.7) i huvudsak följande. Som jag anfört ovan tycks vissa kassatjänstemän anse att de beslutsmeddelanden som de undertecknar och expedierar till de försäkrade med anledning av beslut fattade i socialförsäkringsnämnd utgör de egentliga beslutsdokumenten. Att beslutsmeddelandena såvitt gäller socialförsäkringsnämndens beslut skulle utgöra själva beslutsdokumenten är en allvarlig missuppfattning. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad JO Sverne uttalat i JO:s ämbetsberättelse 1987/88 s. 175. Han anförde följande. När det ankommer på pensionsdelegationen (socialförsäkringsnämnden, här anm.) att besluta i ett arbetsskadeärende skall delegationen besluta inte bara om utgången i ärendet utan även om motiveringen till beslutet. Om delegationen beslutar i enlighet med föredragandens förslag omfattar enligt min mening beslutet även den motivering som eventuellt antecknats på annan plats i promemorian än utrymmet Förslag till beslut med motivering på beslutets första sida. Enligt min mening är det protokollet från delegationens sammanträde som är det egentliga beslutsdokumentet i ärendet. Detta innebär att beslutet och motiveringen till beslutet skall redovisas i protokollet antingen genom att beslutet i sin helhet tas in i protokollet eller genom att beslutet läggs till protokollet som en bilaga. Det räcker således inte med att det i protokollet anges att delegationen beslutat i ärendet. Jag vill i detta sammanhang även påpeka att det faller under delegationens ansvar att ta ställning till om och i så fall vilken fullföljdshänvisning som skall ges. Det sagda medför att den underrättelse om beslutet, som den försäkrade erhåller, skall överensstämma med det beslut som antecknats direkt i protokollet eller fogats som bilaga till detta. Det finns även anledning att här redogöra för ett uttalande av JO , som finns återgivet i det protokoll som upprättats med anledning av inspektion den 9 av läns allmänna försäkringskassa (s. 4). Hon anförde följande. När en myndighets beslutsfattande sker i den formen att beslutsfattaren i detta fall socialförsäkringsnämnden efter föredragning dokumenterar sitt ställningstagande i ett protokoll utgör detta protokoll enligt min mening det egentliga beslutsdokumentet i ärendet. Detta beslut skall uppfylla de krav på motivering m.m. som förvaltningslagen ställer. Enligt 21 § förvaltningslagen skall parten underrättas om innehållet i myndighetens beslut. Härav följer att överensstämmelse skall föreligga mellan underrättelsen om beslutet och det i protokollet dokumenterade beslutet. Båda handlingarna skall alltså ange samma skäl och samma slutsatser (jfr JO:s ämbetsberättelse 1987/88 s. 175). Jag delar till fullo de uppfattningar som JO Sverne och JO gett uttryck för. Härav följer att det såvitt avser nämndbesluten är socialförsäkringsnämndens protokoll och inte beslutsmeddelandena som utgör de egentliga beslutsdokumenten. Av det ovan anförda framgår att det är nämndens protokoll som utgör det egentliga beslutsdokumentet i ett ärende och att det av detta följer att överensstämmelse skall föreligga mellan beslutsunderrättelsen och det beslut som dokumenterats i protokollet. Med anledning av den (inledningsvis) bristande överensstämmelsen i detta ärende vill jag för betona vikten av noggrannhet i handläggningen. I detta sammanhang vill jag också hänvisa till vad jag uttalade i protokollet från min inspektion av läns allmänna försäkringskassa (dnr 1194-1997). Jag anförde där (s. 4 f.) att jag anser att det är viktigt att skilja mellan vad som utgör ett beslut och vad som utgör ett meddelande om ett beslut, samt framhöll att i de fall där beslut endast fattats av socialförsäkringsnämnd och nämnden dokumenterat sitt ställningstagande i ett protokoll, protokollet utgjorde det egentliga beslutsdokumentet. Jag anförde vidare att tjänstemannens skrivelse till den försäkrade, ofta benämnd beslutsmeddelande, således är att betrakta som en underrättelse om det beslut som nämnden fattat. Med hänvisning till det anförda anser jag att det är felaktigt att som i detta ärende benämna en underrättelse om ett beslut som Beslut. Enligt 21 § första stycket förvaltningslagen (1986:223) FL skall en part underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Av detta lagrum får enligt min uppfattning anses följa att det av skrivelse till den försäkrade på ett lämpligt sätt skall framgå att det är fråga om ett beslutsmeddelande, dvs. en underrättelse om det beslut som socialförsäkringsnämnden fattat. Jag anser således att det skall framgå av skrivelsen att socialförsäkringsnämnden beslutat i ärendet. Vidare bör datum för nämndens beslut anges. Den aktuella skrivelsen, även den benämnd Beslut, är ställd till C.Ö. och har i huvudsak följande lydelse. Vi har tidigare beslutat att bevilja dig hel förtidspension enligt beslut . Vi har dock upptäckt att beslutet tyvärr var felaktigt och har därför med stöd av 20 kap. § 10 a punkt 1 lagen om allmän försäkring ändrat det enligt följande. Fr.o.m. t.o.m. har du rätt till helt sjukbidrag. Du får sjukbidrag och inte förtidspension därför att din arbetsförmåga enligt vår bedömning inte är varaktigt nedsatt. Sjukbidraget utbetalas med samma belopp som . Anmäl till om din arbetsförmåga ändras. Sjukbidraget skall nämligen anpassas till arbetsförmågan. De synpunkter som jag ovan anfört beträffande kassans skrivelse är i tillämpliga delar även aktuella beträffande skrivelsen . Härutöver vill jag framhålla följande. har vid sin rättelse av felskrivningen i beslutsunderrättelsen åberopat 20 kap. 10 a § AFL. Kassan tycks i sitt remissvar ha godtagit detta förfarande. För egen del vill jag anföra följande. Som jag anfört ovan skall enligt 21 § första stycket FL en part underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Parten behöver dock inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. 20 kap. 10 a § AFL behandlar däremot vissa situationer där får eller skall ändra beslut (min kurs.). I här aktuellt ärende var det emellertid inte beslutet utan kassatjänstemannens underrättelse om det beslut som nämnden fattat som blivit felaktig. En sådan underrättelse kan inte ändras med stöd av det av kassan åberopade lagrummet. En underrättelse om ett beslut skall självfallet korrekt återge beslutets innehåll. Om underrättelsen är felaktig eller ofullständig skall rättelse ske med stöd av allmänna principer. Detta kan företrädesvis ske genom att till den försäkrade skickar en skrivelse, i vilken felaktigheten eller ofullständigheten påpekas och tillrättaläggs. Vidare bör en rättelse göras på det felaktiga eller ofullständiga beslutsmeddelandet, som sedan signeras och dateras. Alternativt kan en hänvisning till den särskilda skrivelsen göras på beslutsmeddelandet. tycks anse att inte haft rätt att ändra beslutet , eftersom ändringen enligt hans mening var till nackdel för honom. C.Ö:s uppfattning att beslutet i ärendet skulle ha ändrats torde ha sin grund i dels den begreppsförvirring som förekommer i skrivelser , dels kassans åberopande av 20 kap. 10 a § AFL till stöd för att ändra den felaktiga beslutsunderrättelsen. Om i stället hade handlagt rättelsen av beslutsmeddelandet på ett korrekt sätt torde C.Ö. inte ha bibringats den felaktiga uppfattningen att beslutet i hans ärende ändrats. Bristande överensstämmelse mellan socialförsäkringsnämnds protokoll och av försäkringskassa utsänt beslutsmeddelande (Dnr 343-1996) I en anmälan mot allmänna försäkringskassa anförde J.W. Genom ett beslutsmeddelande underrättade U.W. om ett beslut av socialförsäkringsnämnden. Beträffande U.W:s handleder anfördes i meddelandet att du anses varit utsatt för sådan skadlig inverkan som avses i 2 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring. Efter det att nämndens protokoll rekvirerats konstaterade emellertid J.W. att bristande överensstämmelse förelåg mellan protokollet och beslutsmeddelandet. I protokollet hade nämligen, efter hänvisningen till 2 kap. 1 § första stycket lagen om arbetsskadeförsäkring, anförts följande: Samband föreligger mellan skadlig inverkan och besvär i handlederna. Ärendet remitterades för yttrande till allmänna försäkringskassa. (direktören ) anförde i remissvar följande såvitt avser frågan om överensstämmelsen mellan socialförsäkringsnämndens protokoll och det utsända beslutsmeddelandet. Av handlingarna i ärendet framgår att socialförsäkringsnämndens beslut beträffande besvär från handlederna enligt protokoll har följande lydelse: har varit utsatt för sådan skadlig inverkan som avses i 2 kap. 1 § första stycket LAF. Samband föreligger mellan skadlig inverkan och besvär i handlederna. I det beslutsmeddelande som expedierades angives följande beträffande besvär från handlederna: Beträffande besvären i handlederna anses du varit utsatt för sådan skadlig inverkan som avses i 2 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring. Av ovanstående framgår klart att det föreligger bristande överensstämmelse mellan det beslut som socialförsäkringsnämnden fattat och den underrättelse därom som blivit expedierad. Försäkringskassas personal är mycket väl medveten om det förhållandet att det är socialförsäkringsnämndens protokoll som utgör det egentliga beslutsdokumentet i ett ärende och att det därav följer att överensstämmelse skall föreligga mellan underrättelsen om beslutet och det i protokollet dokumenterade beslutet. Den bristande överensstämmelse som här kan konstateras ha förekommit bedömer centralkontoret därför vara hänförlig till ett rent förbiseende från föredraganden sida och inte i någon del till bristande kunskap hos henne angående regelsystemets krav i hithörande sammanhang. Mot bakgrund av ovanstående finner centralkontoret det inte finnas anledning till någon åtgärd. Föredraganden har för centralkontoret uppgivit att hon med stöd av bestämmelsen i 20 kap. 10 a § andra stycket lagen om allmän försäkring (1962:381) har bedömt att den uppkomna felaktigheten i beslutsmeddelandet är att hänföra till sådan oriktighet av ringa betydelse, där ändring enligt bestämmelsen inte behöver göras och detta särskilt som felaktigheten genom den till beslutet fogade motiveringen är lätt att identifiera. Centralkontoret har ingen erinran mot denna bedömning och har därvid vägt in det förhållandet att beslutet har fullföljts till länsrätt och att ett självrättelseförfarande därför kunde vara till förfång för den processuella överskådligheten. JO Pennlöv anförde i sitt meddelade beslut följande, såvitt avser den här återgivna frågeställningen. Bristande överensstämmelse mellan socialförsäkringsnämndens protokoll och beslutsmeddelandet Som anfört i sitt yttrande är det nämndens protokoll som utgör det egentliga beslutsdokumentet i ett ärende och att det av detta följer att överensstämmelse skall föreligga mellan beslutsunderrättelsen och det beslut som dokumenterats i protokollet. Med anledning av den bristande överensstämmelsen i detta ärende vill jag för betona vikten av noggrannhet i handläggningen. har i sitt yttrande anfört att föredraganden i det aktuella ärendet för centralkontoret uppgett att hon med stöd av bestämmelsen i 20 kap. 10 a § andra stycket lagen om allmän försäkring bedömt att den uppkomna felaktigheten i beslutsmeddelandet var att hänföra till sådan oriktighet av ringa betydelse, där ändring inte behöver göras. har i yttrandet hit uppgett att den inte har någon erinran mot denna bedömning. För egen del vill jag anföra följande. Enligt 21 § första stycket förvaltningslagen skall en part underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Parten behöver dock inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring behandlar däremot vissa situationer där får eller skall ändra beslut (min kurs.). I här aktuellt ärende var det emellertid inte beslutet utan kassatjänstemannens underrättelse om det beslut som nämnden fattat som blivit felaktig. En sådan underrättelse kan inte ändras med stöd av det av kassan åberopade lagrummet. En underrättelse om ett beslut skall självfallet korrekt återge beslutets innehåll. För det fall att underrättelsen är felaktig eller ofullständig skall rättelse ske med stöd av allmänna principer. Detta kan företrädesvis ske genom att till den försäkrade skickar en skrivelse, i vilken felaktigheten eller ofullständigheten påpekas och tillrättaläggs. Vidare bör en rättelse göras på det felaktiga eller ofullständiga beslutsmeddelandet, som sedan signeras och dateras. Alternativt kan en hänvisning till den särskilda skrivelsen göras på beslutsmeddelandet. En överklagandeskrift har av försäkringskassa endast föranlett omprövning enligt 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (Dnr 515-1996) anmälde läns allmänna försäkringskassa bl.a. för dess underlåtenhet att i ett ärende om sjukbidrag kommunicera vissa föredragningspromemorior med henne. Sedan handlingarna i ärendet lånats in och granskats remitterades anmälan till . Enligt remissen borde yttrandet även avse bl.a. utformningen av skrivelse (beslut efter omprövning). I sitt remissvar hänvisade inledningsvis till ett yttrande från lokalkontoret i . Av detta yttrande framgår följande såvitt avser kassans nyssnämnda skrivelse. , , per telefon och var upprörd över vad som stod i promemorian, som låg till grund för socialförsäkringsnämndens beslut . Vid samtalet konstaterades att J.T. inte fått möjlighet att lämna synpunkter till socialförsäkringsnämnden. Det framgick också av samtalet att J.T. var missnöjd med beslut. att det var omöjligt att makulera eller göra rättelser i de handlingar som journalförts i ärendet, men att J.T. kunde överklaga ärendet och att prövade ärendet i socialförsäkringsnämnden med stöd av 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, samt att J.T. före beslutet gavs möjlighet att kommentera innehållet i promemorian. beslutade , efter att ha tagit del av J.T:s synpunkter, att inte ändra beslutet. överklagade beslut, som meddelats i beslutsbrev av , och avvisade överklagan som för sent inkommen. kan konstatera att man till viss del brustit i kommuniceringsskyldigheten, och beklagar att J.T. inte fått möjlighet att ta del av och lämna synpunkter på beslutsunderlaget. har försökt att ge J.T. en viss upprättelse genom att, i samband med en prövning enligt 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring, ha gett J.T. möjlighet att delge socialförsäkringsnämnden sina synpunkter på beslutsunderlaget. Vidare är förhindrad att korrigera inkomna journalförda handlingar och att vidarebefordra för sent inkomna överklagningar till länsrätten. (direktören ) anförde följande i den aktuella frågan. kontaktade och meddelade bland annat att hon var missnöjd med kassans beslut att bevilja henne en kvarts sjukbidrag tiden t.o.m. , hon önskade ett kvarts sjukbidrag även för tiden efter . Någon formell överklagningsskrivelse har J.T. inte inkommit med till kassan, utan lokalkontoret, med anledning av hennes telefonkontakt, tar upp ärendet i enligt AFL 20:10 a. Beslutsskrivelsen av har formulerats som ett beslut efter omprövning av en överklagan. Skrivelsen är felaktig och olyckligt formulerad. Anledningen till att kontoret tar upp ärendet i AFL 20:10 a är att J.T. är missnöjd över att hon inte fått del av beslutsunderlaget innan beslut, samt att hon anser att innehållet i promemorian är felaktigt formulerat. I sitt meddelade beslut anförde JO Pennlöv i bedömningsdelen följande i fråga om skrivelse (beslut efter omprövning). På kassans journalblad har antecknats att J.T. hade ringt och varit mycket upprörd över vissa saker som stod i en föredragningspromemoria av . hade uppgett att inte kommunicerat henne innan beslut fattats. Tjänstemannen och J.T. överenskom att J.T. skulle få en korrekt kommunicering och att socialförsäkringsnämnden därefter skulle fatta ett nytt beslut, så att J.T. skulle få möjlighet att lämna sina synpunkter före beslutet. På kassans journalblad har vidare antecknats att tjänstemannen konsulterat en annan tjänsteman inom kassan per telefon. Enligt anteckningen framgick följande. fick överklaga ärendet. nu hade promemorian kunde hon i överklagandet lämna synpunkter på innehållet. skulle pröva ärendet enligt 20 kap. 10 a § AFL i nämnden, som då fick del av hennes synpunkter. Den handläggande tjänstemannen, som inte lyckades nå J.T. per telefon, skickade den aktuella dagen () en skrivelse till henne med i huvudsak följande lydelse. Du ringde till mig och var upprörd över vissa saker som fanns i föredragningspromemorian som låg till grund för vårt beslut om ¼ sjukbidrag fr.o.m . Vi hade inte gett dig möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i promemorian innan socialförsäkringsnämnden fattade sitt beslut. Jag har, efter vårt telefonsamtal, diskuterat frågan med kollegor och vi har funnit att du kan göra enligt följande. Överklaga beslutet, eftersom du är missnöjd med det. I din överklagan, som ska göras skriftligen, talar du om vad som är fel och det du anser vara felaktigt i promemorian. Skicka överklagan till i . Du kan skicka den till mig. Beslutet är fattat , så det är bra om vi får din överklagan innan . När din överklagan kommit så lämnas ärendet med dina synpunkter till socialförsäkringsnämnden, så får de besluta om det tidigare beslutet blivit felaktigt eller inte. inkom en skrift från J.T. Skriften, som på journalbladet antecknats som Överklagan, innehöll dels kommentarer till de uppgifter som upptagits i föredragningspromemorian, dels J.T:s egna uppgifter. Skriften var daterad . I skrivelse , ställd till J.T., har anförts följande. Du har överklagat beslut att bevilja kvarts sjukbidrag perioden och att du vidtar åtgärder för att få ett förvärvsarbete på heltid. I din överklagan anger du bl.a. att du anser att du bör beviljas förlängt kvarts sjukbidrag efter . har med anledning av din begäran gått igenom ärendet på nytt och gör samma bedömning som tidigare, d.v.s. att efter bör du kunna återgå i förvärvsarbete på heltid. Beslutet från ändras därför inte enligt 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring. Skrivelsen var undertecknad av den handläggande tjänstemannen och var försedd med en överklagandehänvisning. På journalbladet har skrivelsen antecknats som Beslutsbrev. har i sitt yttrande anfört att beslutsskrivelsen av formulerats olyckligt, eftersom J.T. inte hade inkommit med någon formell överklagandeskrift i ärendet. Mot bakgrund av den redogörelse jag lämnat ovan finner jag detta yttrande synnerligen anmärkningsvärt. Även om J.T:s skrift, som kom in till kassan , inte innehåller ordet överklagan eller dylikt, så har lokalkontoret uppenbarligen bedömt att fråga var om ett överklagande av försäkrings- kassans beslut att utge en fjärdedels sjukbidrag till henne . Detta framgår tydligt dels av journalbladet, där J.T:s skrift som inkom benämns Överklagan, dels av kassans skrivelse där tjänstemannen inledningsvis skriver att J.T. överklagat kassans beslut . Härtill kommer att J.T:s skrift uppenbarligen tillkommit efter kassans uppmaning i skrivelsen . Trots dessa omständig- heter har J.T:s överklagande, efter socialförsäkringsnämndens prövning enligt 20 kap. 10 a § AFL, inte överlämnats till länsrätten. Kassan har i stället angett att det nya beslutet kan överklagas till länsrätten. felaktiga hantering av J.T:s överklagande förtjänar allvarlig kritik. Genom kassans handlande har J.T. betagits möjligheten att få kassans beslut överprövat av domstol. Jag förutsätter att vidtar kraftfulla åtgärder för att förhindra ett upprepande. Försäkringskassa borde ha överlämnat ett överklagande till länsrätt, oavsett om det återkallats (Dnr 4509-1995) I en anmälan klagade , som ombud för D.P., , bl.a. på att läns allmänna försäkringskassa underlåtit att vidarebefordra ett överklagande till länsrätten. Han anförde bl.a. följande. meddelade ett beslut om livränta som D.P. Kort därefter återkallade hon överklagandet. Då inte erhöll något besked från länsrätten om att ärendet avskrivits, skrev han till länsrätten och förhörde sig om ärendet. Han fick besked från länsrätten att något överklagande inte inkommit från . yttrade sig efter remiss.