yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — kommer att ta ställning till propositionerna 1996/97:10 om momsen på kultur m.m., 1996/97:12 angående justeringar i lagen om ränte-fördelning vid beskattning, representationsavdrag m.m. och 1996/97:14 om miljöskatten på inrikesflyg m.m. efter sitt kommande beslut rörande budget. Budgeteffekterna 1997 av dessa förslag har i budgetpropositionen tagits upp till 0,08, 0,20 och -0,. Budgeteffekterna är enligt utskot-tets uppfattning så begränsade att det inte finns skäl att nu avvika från dessa beräkningar. I övrigt har utskottets förslag så begränsad innebörd att det enligt utskottets mening inte finns anledning att frångå regeringens inkomstberäk-ningar. och (utgiftsområde 3) Regeringens förslag till beslut om fördelning av utgifterna på utgiftsområden innebär i vad avser utgiftsområde 3 och uppbörd att utgiftsramen bestäms till 5 . Vidare beräknar rege-ringen ramen för till och för till . Utgiftsområdet omfattar , och . Fördelat på anslag innebär utgiftsramen enligt regeringens förslag att myndigheterna beviljas var sitt ramanslag, , Skattemyndig-heterna 4 och 1 . Vad gäller skatte-förvaltningen betonas inriktningen mot en fortsatt rationali-sering av grundhanteringen och en effektivisering av kontroll-verksamheten samt att särskilda insatser föreslås för att stärka skatte-förvaltningens med-verkan i bekämpandet av den ekonomiska brotts-ligheten. Skatteförvalt-ningens anslag har reducerats med till följd av tidi-gare beslu-tade besparingar på statlig konsumtion. Vad gäller aviserar rege-ringen en utvärdering av de effekter som organisationsförändringen i sam-band med EU-inträdet haft på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt. Det tidigare beslutade besparingsprogrammet på /96 och 1997 ligger fast. I motion Fi212 (yrkande 2 delvis och 3 delvis) av m.fl. (v) yrkas att ramen utökas med - varav till Skatteförvalt-ningen och till - och beräknas till 5 för . Då det gäller ramen yrkar motionärerna avslag på propositionen (yrkande 3 delvis). Motionärerna är emot systemet med utgiftstak för den offentliga sektorn och anser att underlag för en beräkning av utgiftsnivåerna saknas i budgetpropositionen. I motion Fi213 (yrkandena 2 delvis och 3 delvis) av m.fl. (mp) yrkas att ramen utökas med som motionärerna vill tillföra för att intensifiera arbetet med att hindra införsel av droger m.m. Motionärerna beräknar således ramen för till 5 , för till och för till . I motion Fi214 (yrkandena 2 delvis och 3 delvis) av m.fl. (kd) yrkas att ramen räknas upp med . Härav avses och få var för samverkan med polisen i kampen mot den ekono-miska brottsligheten respektive ett förbättrat gränsskydd mot illegal införsel av narkotika, alkohol och vapen. Motionärerna beräknar således ramen för till 5 , för till och för till . Utskottet anser att den i budgetpropositionen föreslagna ramen för anslagen inom utgiftsområde 3 ligger i linje med vad som tidigare beräknats. Mot bakgrund av det nuvarande statsfinansiella läget anser utskottet att regeringens förslag bygger på en rimlig avvägning och till-styrker därför budgetpropositionen i nu aktuell del och avstyrker motionerna i motsva-rande delar. Vad utskottet anfört ovan rörande bilförmåner, alkoholskatterna, växthus-näringen och koldioxidskatten föranleder ändringar i de föreslagna lag-texterna. Vidare behövs en samordning av en del av lagförslagen med andra hos skatte-utskottet aktuella ändringar. Utskottet återkommer härtill i annan ordning. I beslutet har deltagit:Lars (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anför: Skattetrycket i är mycket högt, och är det land i den fria världen där de enskilda människorna är mest beroende av politikers värde-ringar och beslut. Ingen annan stans är medborgarna så beroende av politiska beslut för sin ekonomiska standard och för sin sociala trygghet. När individer och familjer är hänvisade till bidrag för sin vardagsförsörj-ning saknar de verkliga möjligheter att själva förbättra sin situation, En ökad egen insats omöjliggörs för en del av att man saknar arbete och för andra av att marginaleffekterna av en ökad arbetsinsats ofta är närmast konfiskato-riska. Målsättningen måste vara att de skall vara möjligt för de allra flesta att kunna leva på sin lön. För att realisera det målet måste först och främst skatterna sänkas för låg- och mellaninkomsttagare och därmed möjliggöra en sänkning av behovet av bidrag och offentligt stöd. För det andra skall reformer på bl.a. skatteområdet stärka de tillväxtskapande faktorerna, så att arbetslösheten kan pressa tillbaks och antalet människor som helt är beroende av de offentligas bidrag kan minska. Det långsiktiga målet måste vara att den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. Saneringen av offentliga finanser måste nu få en inriktning där skattesänkningar och minskade offentliga utgifter går hand i hand. I motion Fi204 av m.fl. (m) lägger fram förslag till successiva utgifts-minskningar som netto uppgår till mer än vad regeringen föreslagit för . Detta möjliggör skattesänkningar på netto för hushåll och företag, som budgetsaldot förbättras jämfört med regeringens förslag. Det lägre skattetryck som vi föreslår ger också enskilda människor en större rådighet över den egna vardagen. Det gör det bl.a. möjligt att undvika den fattigdomsfälla som kombinationen av minskade offentliga tjänster och högre skatter försätter ett växande antal människor i. Som framhålls i motionen finns det en tydlig koppling mellan ekonomiska problem och våra växande sociala problem. De som drabbas hårdast av svag tillväxt och arbetslöshet är de som har de smalaste marginalerna och de lägsta inkomsterna. När välståndet stagnerar drabbas de som saknar arbete värst. Människors möjligheter att försörja sig själva utan bistånd från det allmänna måste förstärkas. Det förutsätter ekonomisk tillväxt och goda reallöner men också skatter på en nivå som gör det möjligt för enskilda och familjer att leva på sina inkomster. Man måste kunna leva på sin lön. Arbetslösheten i är rekordhög. Den socialdemokratiska regeringen har misslyckats med att främja tillkomsten av riktiga jobb eftersom man saknar den grundläggande insikten om företagandets villkor. Arbetslösheten har förvärrats av regeringens politik. har regeringen genomfört skattehöjningar på ca som till en betydande del riktat sig mot företagen och försvårat expansion och nyanställningar. Om massarbetslösheten skall kunna hävas krävs ett program för förändring där företagande och initiativkraft står först på dagordningen. Företagen måste få verkliga möjligheter att växa om de skall kunna ge riktiga och trygga jobb åt de människor som drabbats av arbetslöshet. För detta krävs en före-tagsexpansion som saknar motstycke i modern tid. En sådan utveckling kan åstadkommas endast genom en djupgående och snabb förbättring av företa-gandets villkor och en ökad frihet för människor att själva forma sitt liv. Tillväxt och fler jobb kräver att ekonomin fungerar väl och att de offent-liga finanserna är i god ordning. Även Socialdemokraterna har tvingats inse att stora budgetunderskott och hög inflation endast ger mycket kortsiktigt positiva effekter. Den saneringspolitik som regeringen bedriver är inriktad på att skydda kollektiva och etablerade lösningar och innebär att företagare och enskilda drabbas av skatte- och avgiftshöjningar. Som nämnts har regeringen höjt skatterna med ca . Huvuddelen av skattehöjningarna har gällt beskattningen av arbete. Det har blivit dyrare att anställa, och förutsättningarna för en långsiktigt funge-rande lönebildning har försämrats. Särskilt allvarlig är den s.k. värnskatten som inneburit att ökad kunskap och större kompetens lönar sig mindre. Till-sammans med den kraftiga höjningen av egenavgiften är marginalskatten för en stor del av de heltidsarbetande nu i stället för de som var målet i marginalskattereformen. Näringslivets kapitalförsörjning har också försvårats och fördyrats genom bl.a. införandet av dubbel skatt på det egna riskbärande kapitalet i aktiebolag. Kapitalbildningen har hämmats också i andra avseenden, bl.a. genom återinförd förmögenhetsskatt och en vidgning av fastighetsskatten till kommersiella lokaler och industrifastigheter. Genom de kraftiga energiskattehöjningarna har svensk industri fått ett högre kostnadsläge och därmed sämre konkurrens-förmåga. När regeringen föreslår vissa begränsade lindringar motverkas detta med råge genom skattehöjningar på andra områden. Genom att ge med ena handen och ta mer med den andra skapas inga nya jobb. Vi föreslår att nu beslutar om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med vad vi redovisat ovan. De övergripande målen skall vara att skapa förutsättningar för snabb tillväxt, nya jobb och en god reallöne-utveckling. Dessa mål anges närmare i motionerna Fi201 och Fi204 och förutsätter genomgripande åtgärder på skatteområdet. Åtgärderna preci-seras i detalj i motion Fi407 av m.fl. (m), och de budgetmässiga effekterna har sammanställts på s. 62-66 i motion Fi204. Vi återkommer till vissa frågor under andra rubriker. I övrigt tillstyrker vi motionerna Fi201, Fi204 och Fi204 såvitt avser skatteutskottets berednings-område. Därmed är också de yrkanden på skatteområdet som framställs från vårt håll i motionerna Fi206, Fi207 och N269 tillgodosedda. () anför: I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkande 9 begär motionärerna att den nuvarande kväveoxidavgiften på stora anläggningar fr.o.m. kompletteras med en kväveoxidskatt som skall användas för satsningar på miljöområdet. Bakgrunden härtill är att har förbundit sig interna-tionellt att minska utsläppen av kväveoxider . föreslår i sin miljömotion att programmet för omställning till hållbar utveckling även skall kunna användas för kalkningen av sjöar och vattendrag 1997. För att finansiera kalkningen av sjöar och vattendrag lång-siktigt anser att en miljöskatt på kväveoxider utöver nuvarande avgift bör införas. Skatten bör omfatta nuvarande avgiftspliktiga pannor liksom de förbränningsprocesser inom industrin som inte ingår. Skatte-systemet bör omfatta pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttig energiproduktion större än 20 GWh. Nivån på skatten bör vara per kilo på utsläppt kväveoxid, räknat som NO2. Med den nivån beräknas en ny skatt inbringa ca i inlednings-skedet. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till skatt enligt förslaget ovan. Skatten bör träda i kraft . Intäkterna ska användas för angelägna miljöåtgärder. Vad som här har anförts bör med bifall till motion Fi210 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna. () anför: För liberalerna är kampen mot arbetslösheten en kamp för goda företagarvillkor. Att expandera den offentliga sektorn är med dagens skatter och budgetunderskott inte ett realistiskt alternativ. Därför finns ingen annan metod att komma till rätta med arbetslösheten än att satsa på företagandet. inledde regeringen en skattepolitik som successivt har för-sämrat företagsklimatet. Som exempel på åtgärder som försämrar möjlighe-terna att driva företag kan nämnas höjd marginalskatt, återinförd dubbelbe-skattning, höjd fastighetsskatt på industrifastigheter, tidigare momsbetalning, skärpta fåmans-regler, höjd förmögenhetsskatt för aktier, kraftigt höjda energiskatter, m.m. En tyngdpunktsförskjutning måste nu ske i riktning mot en mer före-tagsvänlig politik, där selektiva inslag byts ut mot ett bättre generellt före-tagsklimat. Ett gynnsamt klimat för de mindre och medelstora företagen är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten liksom för saneringen av statsfinanserna. Självfallet är goda villkor även för de större företagen nöd-vändigt. Det som är viktigast är att få omedelbara beslut om sådana skatter som är av central betydelse för att få fler företag och växande företag och att skattereglerna utformas så att en växande tjänstesektor verkligen kan uppstå. Det är uppenbart att s.k. hushållsrelaterade tjänster, där produk-tivitets-utveck-lingen ofta är långsammare och konkurrensen med gör-det-själv är större, har svårt att bära dagens totala skattebörda. Vidare måste de skattebelastningar på sparande och kapitalsidan som för-sämrar förutsättningarna för investeringar och tillgång till riskkapital föränd-ras. Ett avskaffande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar är därför viktig, liksom ett återupprättande av principen om "hälften kvar" i skatte-reformen. Förenklingar i systemen, sänkta och förenklade skatter för fåmans-företag, avskaffande av de nya momsinbetalningsreglerna är andra inslag i en skattepolitik för förbättrat företagarklimat. Motionerna Fi211, Fi419 och N255 av m.fl. (fp) inne-håller förslag om en skattepolitik med denna inriktning. Motionerna innebär bl.a. att skattereformen återupprättas med en återgång till en marginalskatt på högst och med viktiga skattesänkningar för att få en positiv utveckling och en minskad arbetslöshet. Förslagen kan enligt motion Fi211 för beräknas ge skattelättnader på , vilket balanse-ras med skattehöjningar på framför allt genom återgång till moms på livsmedel och med besparingar på bl.a. före-tagsstöd. Bland förslagen ingår också utredningsdirektiv om ett system med servicecheckar inom tjänstesektorn, något som föreslås även i motion Fi914 av och (). Åtgärderna sammanfattas i sär-skilda tabeller i motion Fi211. Utgångspunkterna för våra förslag är att besegra massarbetslösheten, att skapa förutsättningar för ett kraftigt ökat nyföretagande och att få tjänstesek-torn att lyfta. Den bärande principen för skatteomläggningen 1991 var att det skall löna sig att arbeta, spara och satsa på företagande. Vi menar att den principen fortfarande bör vara en grundbult för en dynamisk samhällseko-nomi. Jag återkommer till vissa frågor under särskilda rubriker nedan. I övrigt tillstyrker jag motionerna Fi211, Fi419 och N255 i aktuella delar och avstyrker propositionen i motsvarande delar. Per () anför: presenterar i motionerna F212 och Sk370 av m.fl. (v) en samlad politik för full sysselsättning, rättvis fördelning, jäm-ställdhet och sanerade statsfinanser. Vi menar att dessa politiska målsätt-ningar är oskilj-aktiga. Full sysselsättning är en avgörande förutsättning för rättvis fördelning, för jämställdhet och för en varaktigt starkare offentlig ekonomi. En stark offentlig ekonomi är en förutsättning för trygga välfärds-system. Massarbetslösheten är det stora hotet mot välfärden och jämställdheten. förslag syftar till att skapa förutsättningar för full sysselsätt-ning och för ett rättvisare och mer jämställt . Vi menar att budget-proposi-tionen är helt otillräcklig i samtliga dessa avseenden. Med Vänster-partiets alternativ ökar skatteinkomsterna med netto, och nivån på de statliga utgifterna ligger över regeringens förslag till följd av våra satsningar för nya jobb. Med vårt budgetalternativ uppnår vi målsättningen att eliminera underskottet i statens finansiella sparande . Lägre arbetslöshet leder till en starkare ekonomi och lägre offentliga underskott. Medan regeringen sparar för att uppfylla EMU-villkoren vill stärka statens ekonomi för att hävda välfärden och sysselsättningen. förslag på skatteområdet syftar till att uppfylla fem huvudmål: Utjämna skillnader i inkomst och förmögenhet Stimulera till ökad sysselsättning Bättre miljöanpassning av produktion och konsumtion skatteförslag ökar statens skatteinkomster med . Vi redovisar även förslag till skattesänkningar på som är fördelningspolitiskt och närings- och sysselsättningspolitiskt motiverade. Nettoförstärkningen för statsbudgeten 1997 blir således . föreslår skattesänkningar i lägre inkomstskikt genom ett höjt grundavdrag. Förslaget belastar kommunerna, som kompenseras genom att grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten. För staten innebär det ökade intäkter med . Våra förslag innebär också att skatteuttaget ökas på högre inkomster och att ett skärpt avdragstak för skuldräntor införs. Vidare föreslår riktlinjer för en miljö-anpassad skatteväxling och konkreta förslag om en rad miljörelaterade skatter. Detaljerna preciseras närmare i särskilda tabeller i motionerna. Enligt regeringens bedömning är det knappast möjligt att genomföra annat än marginella förändringar av det totala skatteuttaget framöver. Vänster-partiet kan i stort dela denna bedömning men menar att fördelningspolitiska och miljöpolitiska skäl talar för att vissa skattehöjningar är nödvändiga. kan uppskatta detta behov till ca netto. anser alltså i likhet med regeringen att det kan bli aktuellt med en del justeringar och omfördelningar mellan olika skatter. Inte bara med anledning av - som regeringen skriver - den fortgående internationali-seringen av den svenska ekonomin utan också för att få en mer sysselsätt-ningsbefrämjande och fördelningspolitiskt riktig profil på skattepolitiken. Det är också önskvärt med en ökad miljörelatering av skattesystemet. Kon-kreta steg mot en miljö-relaterad skatteväxling bör tas redan under kom-mande budgetår. När det gäller skattereformen har vi framhållit att stora delar av grundprinciperna bakom reformen var riktiga men att reformen finansie-rades på fel sätt och genomfördes . Valet av finansierings-metod medförde att den blev kraftigt underfinansierad. Enligt uppfattning medförde skattereformen inte bara att lågkonjunkturen förstärk-tes. Reformen bidrog troligen också till att utlösa den ekonomiska krisen. Valet av finansie-rings-metod, att växla direkta skatter mot indirekta och öka kostnaderna för boendet, gav också negativa fördelningspolitiska effekter. Detta medförde att köpkraft fördes över från mer konsumtionsbenägna per-soner till mindre konsumtionsbenägna. På så sätt förstärktes krisen på hemma-marknaden. De resultat som den särskilda utvärderingskommittén - - redovisat om skattereformens fördelningspolitiska effekter motsäger inte uppfattning i dessa hänseenden. Även konjunkturpolitiska skäl talar för en bättre fördelningspolitisk profil i beskattningen med ett ökat skatteuttag i de högre inkomstskikten för att finansiera skattelättnader och andra åtgärder för att förbättra möjligheterna för andra grupper att öka sin konsumtion. I motionerna krävs också att regeringen inom EU skall verka för en inter-nationell samordning och kontroll av kapitalrörelser och skatteplanering och för en minimiskattesats för kapitalbeskattningen. Regeringen bör också på det internationella planet sträva för att momsen på tjänsteproduktion skall kunna sänkas i syfte att stimulera syssselsättningen och också verka för minimiskattesatser och ett höjt skatteuttag på miljöområdet. Bedömningen av dessa frågor har stor betydelse för framtida skattepoli-tiska beslut. Det är också viktigt att genomföra förbättringar för de mindre företagen, bl.a. genom att förenkla och förbättra reglerna för enskilda firmor och handelsbolag och genom särskilda lättnader för småföretagare med låga inkomster. bör bolagsskatten höjas till och för bolag med höga inkomster, , med . Vad som här har anförts bör - med bifall till våra motioner i dessa delar - som sin mening ge regeringen till känna. De förslag till kon-kreta åtgärder på skatteområdet som preciseras närmare i de nämnda motio-nerna och sammanfattas i särskilda tabeller bör genomföras i enlighet med förslag. Jag återkommer till vissa frågor under särskilda rubriker nedan. I övrigt tillstyrker jag motioner i aktuella delar. () anför: I motionerna Fi213 och Fi420 lägger de gröna fram en offensiv politik för en bättre hushållning med både människor och natur. I motionen framhålls att syftet med den ekonomiska politiken skall vara att tillgodose mänskliga behov inom de ramar som miljön sätter och att stödja en långsik-tigt hållbar utveckling. Enligt uppfattning skall det goda sam-hället byggas på social rättvisa, solidaritet med utsatta människor och ett starkt hävdande av välfärdens kärna, här i landet och internationellt. Saneringen av statsfinanserna är helt nödvändig och genomförs nu i unge-fär den takt som vi i har föreslagit. Men vi är mycket kritiska till den bristfälliga fördelningsprofil, den dåliga miljöanpassning och de upprepade övervältringar av kostnader på kommunsektorn som rege-ringens saneringsprogram innebär. Vi kan nu konstatera att även regeringen i den fördelningspolitiska analys som ingår i propositionen erkänner allvarliga brister. Av propositionen framgår att inkomstklyftorna ökar i samhället och att saneringsprogrammet förstärker detta. Saneringsprogrammets skattehöj-ningar och besparingar innebär att de som tjänar minst förlorar största ande-len av sina redan mycket magra disponibla inkomster. Det är direkt stötande att de grupper som har allra störst ekonomiska marginaler inte behövt ta ett större ekonomiskt ansvar för den statsfinansiella krisen. Trots dessa konstate-randen saknar propositionen förslag för att rätta till bristerna. Den traditionella politiken har varit, och är i huvudsak fortfarande, att för-söka åstadkomma en snabb ekonomisk tillväxt. Mot detta har vi i Miljö-partiet de gröna vänt oss och menat att det medför ökad miljöförstöring. Ekonomins innehåll och inriktning är för oss viktigare än att den ekonomiska omsättningen ökar. Vad behöver är en grön ekonomisk politik som inriktas på att begränsa miljöskulden, uppnå en rättvisare och mer solidarisk fördelning av tillgångar och besparingar och att minska den öppna arbetslösheten. De åtgärder som föreslår i denna riktning ligger till stor del utanför skatteområdet. bör framhållas att de förslag som läggs fram i våra motioner om en lägre beskattning av arbete, högre miljöskatter och åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privat sektor med fler små och medelstora företag utgör viktiga led i våra strävanden att vrida utvecklingen i rätt riktning. Enligt uppfattning kommer behovet av skattefinansiering av offentliga verksamheter att vara stort även . bedömer att den totala skattekvoten kommer att ligga kvar på ungefär nuvarande nivå under överblickbar framtid. Inom ramen för ett totalt oförändrat skatteuttag måste enligt vår mening en skatteväxling genomföras med lägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning. Skatteväxlingen bör omfatta och ca t.o.m. . Inom den ramen kan enligt vår uppfattning skatten på arbete (arbetsgivar-avgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas med . Som framhålls i motionerna behövs klara långsiktiga beslut som anger färdriktningen mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. bör därför nu fatta bindande beslut om skatteväxling och principbeslut om en fortsatt skatteväxling fram . Detaljerna i vårt förslag på skatteområdet utvecklas i motion Fi420. Förslagen innebär bl.a. att - när värnskatten avskaffas 1998 - ett ytterligare steg införs i den statliga skatteskalan för inkomster över taket för egenavgifterna. Vidare läggs grundavdraget om för att sänka inkomstskatten för lågavlönade heltidsarbetande. Det förslag som regeringen nu lägger fram om att justera skiktgränsen för statlig inkomstskatt för att finansiera lättnader i beskatttningen av bilförmåner bör inte genomföras utan avslås. Bland förslagen i motionen ingår också en skattefrihet för hyresrabatter m.m. för hyresgäster som tagit över en del av skötseln av fastigheten och en motsva-rande skattelättnad också för s.k. bytesringar. När det gäller företagsbeskattningen framhålls i motionen att det är ange-läget att regeringen presenterar ett konkret förslag till skattelättnader för bolags- och kapitalbeskattningen i småföretag, bl.a. i form av lättnader i dubbelbeskattningen. Vi vidhåller också vår uppfattning att värdet på aktier bör tas av marknadsvärdet i stället för som har beslutat. Gränsen för skattepliktig förmögenhet bör också åter-ställas till , med ett avdrag på i fråga om småhus eller bostadsrätt. Jag återkommer till vissa särskilda frågor under andra rubriker i detta yttrande. I övrigt tillstyrker jag motioner i aktuella delar. () anför: