yttr · GK05TU2Y · 1997-01-01 00:00:00 — beslöt att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-8), tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-11 och 19-68) samt vissa skattefrågor (yrkandena 69-79) jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet propositionens yrkanden 6 och 68, i de delar som avser trafikutskottets beredningsområde, samt yrkandena 58-60. Vidare behandlar utskottet följande motioner: - 1996/97:Fi42 yrkande 7 (delvis) av m.fl. (m), - 1996/97:Fi43 yrkande 5 (delvis) av m.fl. (fp), - 1996/97:Fi44 yrkandena 5 (delvis), 27 och 75 av m.fl. (v), - 1996/97:Fi45 yrkandena 41 (delvis), 48-49 av m.fl. (mp), - 1996/97:Fi46 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (kd), - 1996/97:Fi53 av (), - 1996/97:Fi58 av () och (), - 1996/97:Fi70 av (), - 1996/97:Fi78 yrkande 2 av (), - 1996/97:Fi88 av Per m.fl. (m). 1 Förslag som avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden Regeringen föreslår bl.a. (yrkande 6) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 5.8 i propositionen. Under ett totalt utgiftstak för staten på respektive 719,9, 734,5 och återfinns en fördelning av dessa belopp på 27 utgiftsområden. Utgiftsområde 22: Kommunikationer omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande IT-frågor. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten till , varav ca utgörs av utgifter för vägar och järnvägar. beslutade (prop. 1996/97:53, bet. TU7, rskr. 174) om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Denna inriktning skall ligga till grund för trafikverkens infrastrukturplaner för . Regeringen erinrar om att den i budgetpropositionen för angav att en samlad bedömning av de ekonomiska konsekvenserna med anledning av skulle ges i vårpropositionen. saknas emellertid förutsättningar att bedöma dessa konsekvenser på en mer detaljerad nivå. Regeringen framhåller att det är viktigt att anpassningen av de svenska flygplatserna till de krav som ställer genomförs på ett sådant sätt att ett operativt tillträde till ej försenas därav. Några särskilda anslagsmedel kan dock inte - betonar regeringen - disponeras för eller andra myndigheter för åtgärder i samband med en svensk anslutning till . Med hänsyn till omfattningen av de investeringar som kommer att behövas, bör en viss nedsättning av inleveranskrav kunna ske. Förslag härom kommer i nästa budgetproposition. Enligt den nu föreliggande propositionen beräknas utgiftsområde 22: Kommunikationer tillföras för genomförande av ett nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Programmet avses omfatta ytterligare medel som behövs för finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar som inte ingår i den ordinarie planeringsramen, men som bedöms kunna ge en ökad långsiktig konkurrenskraft, ökade möjligheter till uthållig tillväxt och en ökad sysselsättning. Av den nämnda tabellen över preliminär fördelning på utgiftsområden framgår att ramen för utgiftsområde 22 beräknas för till , för till 26, och för till . I det nämnda nationella investeringsprogrammet ingår - framhåller regeringen - bl.a. utbyggnad av mellan och samt finansiering av reviderade storstadspaket i och . En av regeringen tillsatt förhandlingsman har - framgår det av propositionen - regeringens uppdrag att bereda vissa frågor angående utbyggnad av Botnia- banan. Förhandlingsmannen redovisade ett förslag till avsiktsförklaring angående finansieringen av . skall förhandlingsmannen redovisa ett förslag till avtal mellan staten, lokala och regionala företrädare samt eventuella övriga berörda parter om finansiering, utbyggnadsprinciper och trafikering av . Den redovisade avsiktsförklaringen innebär bl.a. att staten, regionen och är överens om att finansieringen av i allt väsentligt är ett statligt ansvar, att banan skall vara i statlig ägo då den är färdigställd och att parterna skall utarbeta ett förslag till finansiering som minimerar behovet av statliga anslagsmedel. Mot bakgrund av den önskvärda komprimerade byggtiden och projektets storlek kan - framhåller regeringen - en lånefinansiering av detta, helt eller delvis, övervägas. Regeringen säger sig slutligen förutsätta att regionen eller andra intressenter åtar sig att ansvara för en väl definierad del av kostnaderna för projektet i det slutliga avtalsförslaget. Under rubriken erinrar regeringen om att det nuvarande statliga stödet till banan upphör . Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för framtida järnvägstrafik på banan. Statskontoret föreslår att staten även fortsättningsvis - med ca - skall stödja järnvägstrafiken på mest trafikerade delar. Regeringen säger sig ha för avsikt att återkomma till i frågan om fortsatt statligt stöd till och framhåller att en finansiell beredskap härför bör skapas. Regeringen har - framhålls det i propositionen - föreslagit vissa förändringar av som innebär att Österleden och Västerleden med anslutningar till E 4 norr och söder om utgår ur överenskommelsen. Beslut om Västerledens genomförande och finansiering fattas mot bakgrund av trafikutvecklingen och värderas i den normala infrastrukturplaneringen. Övriga vägprojekt byggs ut enligt planerna. De satsningar på kollektivtrafik som ingår i överenskommelsen berörs inte av förändringarna. Förhandlingar kommer att föras mellan staten och om en miljöanpassad helhetslösning för väg- och järnvägstrafiken genom centrala . Planerna på ett vägtullsystem i har inte kunnat fullföljas. De planerade vägprojekten , och norra respektive södra delen av den yttre tvärleden saknar därför en långsiktig och hållbar finansiering. har - framhåller regeringen - delvis omarbetat den ursprungliga trafiköverenskommelsen för till ett nytt förslag. Vägprojekten har dels bantats, dels utökats med andra typer av åtgärder. Förslaget omfattar också en utökad satsning på kollektivtrafik. Därmed förändras fördelningen mellan väg- och kollektivtrafikinvesteringar på ett liknande sätt som i . Finansieringen med vägtullar har ersatts med ett mer miljöinriktat vägavgiftsystem som kan bli aktuellt först . I avvaktan på detta är uppgörelsen ofinansierad. Regeringen framhåller att en långsiktigt hållbar finansiering av trafiklösningen för kräver en nettointäkt på ca och för på ca . I avvaktan på utredningar om hur dessa nettointäkter skall åstadkommas genom en regional finansiering bör kostnaderna för de aktuella projketen i Stockholms- och Göteborgsregionerna enligt regeringen finansieras med anslag anvisade över statsbudgeten . Därigenom kan pågående och planerade projekt komma till byggstart utan ytterligare försening. För att erhålla en rationell utbyggnadstakt för vägprojekten bör dessa liksom tidigare finansieras med lån. Utställda garantier för vägprojekten i och ligger fast. Moderata samlingspartiet, liberalerna, de gröna och har alla i var sin motion framlagt alternativa förslag för utgifterna inom utgiftsområde 22 . har lämnat förslag endast avseende . Hur förslagen förhåller sig till regeringens förslag framgår av följande tabell. Regeringen 23 957 26 459 27 137 Moderatera samlingspartiet - 1 871 - 3 922 - 6 160 liberalerna - 3 300 - 3 300 - 3 400 de gröna + 719 + 900 + 1 800 - 185 - 185 - 185 I det följande återges i sammandrag vad som anförs i motionerna till stöd för alternativa utgiftsramar inom utgiftsområde 22. Moderatera samlingspartiet framhåller (motion Fi42 yrkande 7, delvis) att det finns stora möjligheter att effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet genom konkurrensutsättning och bolagiseringar. Varje trafikslags konkurrenskraft skall vara neutral mot andra trafikslag. Regeringens förslag rörande och måste granskas med detta som bakgrund. Genom att bröts tidigare i vår står trafiksituationen i utan en varaktig lösning. kommer även fortsättningsvis att verka för att trafiksituationen i våra två största städer löses på ett ansvarsfullt sätt. Partiet eftersträvar en lösning där staten tillsammans med kommunerna och trafikanterna tar ett gemensamt ansvar för att lösa finansieringen. liberalerna framhåller (motion Fi43 yrkande 5, delvis) att den minskning med - i förhållande till regeringens för-slag - som de föreslår skall åstadkommas genom uppskov med infrastrukturinvesteringar. framhåller (motion Fi44 yrkande 5, delvis) att man inom utgiftsområde 22 vill bereda rum för bl.a. en sänkning av banavgifterna, upp-handling av olönsam järnvägstrafik, biljettstöd för SJ:s persontrafik och ökade kollektiva satsningar m.m. Kostnaderna härför finansieras i huvudsak med en minskning av anslaget för drift och underhåll av vägar. bör byggas , och regeringen bör inom EU verka för att banan tas upp som ett TEN-projekt. I fråga om framhåller motionärerna att de ser en fara i resonemanget att endast de mest trafikerade bandelarna skall stödjas. Regeringen bör söka finna en lösning som rör hela banan. framhåller också (motion Fi44 yrkande 27) att något beslut om svenskt deltagande i inte fattats av . Det är beklagligt - säger motionärerna - att regeringen genom det den anför i frågan går händelserna i förväg. de gröna framhåller (motion Fi45 yrkande 41, delvis) att investeringsplanerna för vägar och järnvägar måste omprövas med beaktande av ett mål om god tillgång till kommunikationer i hela landet och drastiskt minskade utsläpp från trafiken. Det betyder att anslagen för byggande av nya vägar kan minskas kraftigt, som det behövs en starkt vidgad ram för byggande av järnvägar och länstrafikanläggningar. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag att använda statliga medel för finansiering av vägbyggande i storstadsområden inom ramen för de nu spruckna Göteborgs- och /Dennisöverenskommelserna. Motionärernas avvisande attityd gäller också det som regeringen anför om . är emot samarbetet som sådant. Skulle en svensk anslutning ändå komma till stånd, bör kostnaderna bäras av flygpassagerarna i form av ytterligare luftfartsavgifter. framhåller (motion Fi46 yrkande 4, delvis) att besparingar kan göras genom rationaliseringar i och . Å andra sidan bör en ökad satsning för bevarande av kommunala flygplatser i skogs-länen komma till stånd. I motion Fi53 (fp) framhåller motionären att propositionen anger att det kommer att behövas för fortsatta investereringar i utöver statliga infrastrukturplaner. Det är angeläget - betonar motionären - att dessa extra medel används för att i möjligaste mån skynda på med kapacitetsökningen av järnvägen söderut från . I motion Fi58 (s, c) tar motionärerna fasta på uppgiften i propositionen att delvis omarbetat den ursprungliga trafiköverenskommelsen för till ett nytt förslag. Förslaget skiljer sig - framhåller motionärerna - från den ursprungliga Göteborgsöverenskommelse som funnit förenlig med de av fastställda syftena för storstadsöverenskommelserna. Motionärerna erinrar om att ovisshet om finansieringen av den nämnda Göteborgsöverenskommelsen har medfört stopp för statsbidrag till investeringar i kollektivtrafik, stopp för vissa vägprojekt som skall finansieras med anslagsmedel och stopp för vägprojekt som skall lånefinansieras. Stoppen bör enligt motionärerna hävas möjligt. Finansieringen är ju nu säkrad genom det aviserade anslaget på . bör bemyndiga regeringen att låta teckna statlig borgen för för tidigare angivet ändamål. Vidare bör bemyndiga regeringen att återuppta utbetalningarna till kollektivtrafikprojekten. bör slutligen bemyndiga regeringen att låta starta de stoppade vägprojekt som skall finansieras med verkets anslagsmedel. Enligt motion Fi70 (kd) är det viktigt - när regeringen nu aviserar finansiella resurser för fortsatt trafik på - att banunderhållsmedel avsätts så att hela nuvarande sträckningen kan bibehållas och utvecklas. Ca 65 à som banunderhållsmedel torde vara tillräckligt. Ett beslut om Inlandssbanan måste vidare vara långsiktigt, så att inlandets näringsliv kan planera för framtiden och känna sig tryggt. ställde sig bakom förslag i proposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter (bet. TU7, rskr. godkände därmed en inriktning som innebär att åtgärderna i infrastrukturen skall - bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet, - leda till förbättrad transportkvalitet genom en förbättrad befintlig trafikin- - öka infrastrukturens miljöanpassning, - minska störningar från trafikbuller, - utformas med utgångspunkt i högsta ambition för trafiksäkerheten. Vidare godkände en finansiell planeringsram om för att förverkliga inriktningen . I den nu aktuella propositionen framhåller regeringen att den avser att avge ett samlat förslag till om den framtida kommunikationspolitiken. Förslagen i den propositionen kommer att syfta till att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Det regeringsförslag som utskottet nu har att ta ställning till gäller ramen för utgiftsområde 22 . Utskottet ser för sin del mycket positivt på regeringens uttalade avsikt att tillföra utgiftsområdet - för genomförande av ett nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Utskottet anser att de av regeringen föreslagna utgiftsramarna, som sålunda innebär en resursförstärkning på , ger en ökad långsiktig konkurrenskraft, ökade möjligheter till uthållig tillväxt och en ökad sysselsättning. Utskottet kan konstatera att många av de överväganden som åberopas i de olika partimotionerna till stöd för önskemål om ändrade utgiftsramar inom utgiftsområde 22 prövats av i samband med det nämnda trafikpolitiska beslutet . Utskottet är inte för sin del berett att förorda någon omprövning av då fattade beslut i de berörda frågorna. Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört om nedsättning av inleveranskrav som en följd av en svensk anslutning till . Den övergripande frågan - om skall ratificera - kommer, enligt vad utskottet erfarit, att underställas i en särskild proposition tidigt . ställde sig bakom ett regeringsförslag om fullföljande av preliminära överenskommelser om trafiksystemen i Stockholms-, , de s.k. storstadsöverenskommelserna. 1990/91:87, bet. TU24, rskr. Syftet med överenskommelserna var att i dessa regioner förbättra miljösituationen, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för utveckling. Införande av avgifter på väg- och gatutrafiken bedömdes utgöra en avgörande förutsättning för att genomföra överenskommelserna i Stockholms- och Göteborgsregionerna. För del innebar beslutet bl.a. ett värdesäkrat statligt bidrag till kollektivtrafikinvesteringar på , på villkor att syftet med Göteborgsöverenskommelsen kunde nås i sina huvuddrag. I proposition 1993/94:169 (bet. TU22, rskr. 340) redovisades en Göteborgsöverenskommelse som omfattade investeringar i kollektivtrafikanläggningar, miljöåtgärder och trafikleder på sammanlagt . I överenskommelsen förutsattes staten svara för väg-investeringar om sammanlagt från byggnadsanslag. Staten förutsattes även finansiera stora delar av kollektivtrafiksatsningarna med . De resterande väginvesteringarna i uppgörelsen, ca , skulle finansieras med vägtullar. För att förbereda vissa vägprojekt beslöt att ställa ut en statlig lånegaranti på . Vidare godkände att regeringen betalade ut bidrag till kollektivtrafiksatsningarna. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet. TU1, rskr. 115) anmälde regeringen att den för Göteborgsöverenskommelsen föreslagna finansieringslösningen hade ifrågasatts av de regionala parterna. För att inte skapa en ofinansierad låneskuld hade regeringen beslutat dels att statsbidrag till investeringar i kollektivtrafikanläggningar tills vidare inte skulle utbetalas till , dels att inte skulle sätta i gång de kvarvarande vägprojekt i överenskommelsen som skulle finansieras med ordinarie anslagsmedel. bemyndigade regeringen att låta teckna statlig borgen om för byggande av vägleder i m.m. I propositionen underströks emellertid att ett villkor för att utökade garantier skulle beviljas var att det fanns en enighet i kring en hållbar finansieringslösning. Regeringen skulle pröva huruvida så var fallet, innan bemyndigades ställa ut de statliga garantierna. Som framhålls i den nu aktuella propositionen och i motion Fi58 (s, c) har omarbetat den ursprungliga trafiköverenskommelsen för till ett nytt förslag. Förslaget innebär bl.a. en minskning av vägprojekten och en ökad satsning på kollektivtrafik. Finansieringen med vägtullar har ersatts med ett mer miljöinriktat vägavgiftssystem som kan bli aktuellt först . I avvaktan på den regionala finansiering som ett sådant avgiftssystem skulle innebära har utskottet i det föregående ställt sig bakom regeringens förslag att kostnaderna för den nya trafiklösningen i skall finansieras med anslag över statsbudgeten. Utskottet delar regeringens uppfattning att den nya trafiklösningen är en angelägenhet för hela landet och att det är betydelsefullt att pågående och planerade projekt kan komma till byggstart utan ytterligare försening. Så kan enligt utskottets mening ske utan ytterligare beslut från sida. Vad utskottet nu för sin del anfört innebär att syftet med motion Fi58 (s, c) torde få anses tillgodosett och att motionen därför, enligt utskottets mening, kan lämnas utan någon åtgärd. I sammanhanget bör erinras om att uttalade att regeringen "bör redovisa för en hållbar modell för hur planerade trafik- och miljöinvesteringar i kan genomföras i för statsfinanserna kontrollerbara former" (prop. 1994/95:100 bil. 7, bet. TU22, rskr. Vidare erinras om utskottets uttalande i det av godkända betänkandet 1996/97:TU1 om vikten av att parterna i Göteborgsöverenskommelsen enas kring en hållbar finansieringslösning. Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt att återkomma till med en mer detaljerad redovisning av innehållet i de nya trafiklösningarna för och . I motionerna Fi44 (v) och Fi70 (kd) uttalas önskemål om en större satsning på än den Statskontoret föreslår. Av propositionen framgår att beredning av Statskontorets förslag pågår och att regeringen avser att återkomma till i frågan om fortsatt statligt stöd. Utskottet anser att regeringens sålunda aviserade förslag bör avvaktas. Med anledning av motion Fi53 (fp) om järnvägsinvesteringar i vill utskottet erinra om att ställde sig bakom ett regeringsförslag som "innebär att finansiellt utrymme reserveras i planeringsramen för stomjärnvägar dels för en utbyggnad av fyra spår mellan och i , med en ny järnvägsbro över , dels för ytterligare ökad spårkapacitet genom centrala ." Syftet med motionen synes sålunda ha tillgodosetts. Med hänvisning till det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden , såvitt avser utgiftsområde 22, som riktlinjer för regeringens budgetarbete. avstyrker för sin del motionerna Fi42 (m) yrkande 7 (delvis), Fi43 (fp) yrkande 5 (delvis), Fi44 (v) yrkandena 5 (delvis) och 27, Fi45 (mp) yrkande 41 (delvis) och Fi46 (kd) yrkande 4 (delvis), liksom motionerna Fi53 (fp), Fi58 (s, c) och Fi70 (kd). 2 Förslag som avser tilläggsbudget till statsbudgeten för Ändrad ram och nya anslag för utgiftsområde 22 Regeringen föreslår (yrkande 68) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell. Regeringen framhåller, i fråga om utgiftsområde 22, att EU:s finansiella stöd till Transeuropeiska nätverk för infrastrukturer inom transport och telekommunikationer (TEN) inbetalas på inkomsttitel i statsbudgeten. I likhet med övriga utgifter och inkomster på statsbudgeten bör bidrag från EU bruttoredovisas, vilket innebär att bidraget inbetalas till statsbudgetens inkomstsida och motsvaras av anslag på utgiftssidan. Utgiftsramen för utgiftsområde 22 bör därför vidgas med ett belopp som motsvarar det förväntade stödet , ca . För innevarande budgetår före-slås mot denna bakgrund att anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A 10 Gemenskapens finansiella stöd för Transeuropeiska nätverk. Regeringen föreslår också ett nytt obetecknat anslag B 7 Utredningsarbete m.m. med anledning av förlisning på . Av propositionen framgår att den ökade kostnaden finansieras genom indragning av reservationsmedel och anslagssparande. Förskottering av investeringar i statens spåranläggningar Regeringen föreslår (yrkande 58) att godkänner att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får besluta om förskottering av investeringar i statens spåranläggningar och att villkoren för detta skall utformas i likhet med vad som gäller för förskottering av väginvesteringar. Regeringen framhåller att kommuner och företag kan förskottera medel till väginvesteringsprojekt som inte inom rimlig tid kan byggas med traditionell finansiering via anslag på statsbudgeten. har i sådana fall möjlighet att tidigarelägga byggande av vägar och broar. Förskotteringsförfarandet har möjliggjort för kommuner och andra att få till stånd en tidigareläggning av vägprojekt som är särskilt angelägna för dem. Denna finansieringsmöjlighet bör nu utvidgas till att även omfatta investeringar i statens spåranläggningar. Lånefinansiering av vissa vägprojekt Regeringen framhåller att det finns ett antal vägobjekt som är mycket angelägna från trafiksäkerhets- och sysselsättningssynpunkt och som är färdiga för byggstart . Dessa vägprojekt är E 18/E 20 , E 4 , E 22 Söderåkra-Hossmo samt E 4 trafikplats . Anslagna medel är dock inte tillräckliga för att byggstart skall kunna ske redan detta år. Regeringen föreslår därför att får möjlighet att låna i (yrkande 59). Vidare föreslås att det under utgiftsområde 22 anvisade anslaget Byggande av vägar belastas med kostnader för räntor och amortering avseende lån för de angivna vägprojekten (yrkande 60). I motion Fi88 (m) yrkande 1 framhålls att skillnaden är stor mellan en förskottering och en möjlighet att via lånefinansiering tidigarelägga investeringar i statliga spåranläggningar. Vid förskottering betalar kommunen de räntor och amorteringar som tidigareläggningen innebär. Dessutom måste en kalkyl presenteras som gör det troligt att investeringen är företagsekonomiskt lönsam. Förfarande med förskottering av medel riskerar vidare att försena andra projekt, då räntor och amorteringar kommer att belasta anslagen för investeringar . Motionärerna anser att principen bör vara att investeringar i trafikens infrastruktur finansieras löpande över statsbudgeten. I sammanhanget hänvisas till den nya budgetlagen och kraven i denna på att investeringar skall finansieras med anslag. Regeringens förslag innebär därför att en viktig princip åsidosätts. I motionen konstateras vidare att regeringen inte redovisat någon konsekvensanalys av sina förslag. I motion Fi44 (v) yrkande 75 erinras om att tidigare förslagit en besparing inom anslaget för byggande av statliga vägar. Med hänsyn till att detta förslag inte bifallits framhålls att utrymme för ökade ränte- och amoteringskostnader till följd av de föreslagna tidigareläggningarna redan finns inom anslag. I motion Fi45 (mp) yrkandena 48 och 49 avstyrks regeringens förslag till lånefinansiering av vissa vägprojekt. Enligt motionen bör i första hand prioritera angelägna projekt ur säkerhetssynpunkt och vidta åtgärder inom ordinarie anslag, eller vänta med byggande tills dess att medel tilldelas nästa budgetår. Ändrad ram och nya anslag för utgiftsområde 22 har ingen erinran mot regeringens förslag till ny ram och nya anslag för vad gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer.