yttr · GK05BOU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Med hänvisning till det ovan anförda och med avslag på partimotionerna 1996/97:Fi204 (m), 1996/97:Fi211 (fp), 1996/97:Fi212 (v), 1996/97:Fi213 (mp) och 1996/97:Fi214 (kd) i motsvarande delar förordar bostadsutskottet att ramen för utgiftsområde 18 för fastställs på den nivå som regeringen föreslagit och som tillstyrkts i partimotion 1996/97:Fi210. Även förslagen i budgetpropositionen om beräkningen av de preliminära ramarna för utgiftsområdet under budgetåren 1998 och 1999 bör enligt utskottets mening godkännas av och motstående motionsförslag således avslås. Avveckling av fastighetsskatten m.m. Utskottet behandlar inledningsvis i detta avsnitt motionsförslag om en avveckling av fastighetsskatten och formerna härför. I sammanlagt tio motions-yrkanden förordas att fastighetsskatten skall avvecklas. Enligt förslagen i motion 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 1 samt partimotion 1996/97:Sk371 (kd) yrkande 26 bör fastighetsskatten avvecklas och ersättas med en fastighetsavgift. I dagens statsfinansiella läge anges detta dock inte vara möjligt, men när statens ekonomi förbättras är en avveckling enligt motionerna naturlig. Förslag om att fastighetsskatten successivt skall avvecklas förs fram i motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkande 7 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga samt i de moderata partimotionerna 1996/97:Bo201 yrkande 5 och 1996/97:Fi407 yrkande13. Enligt motionerna måste fastighetsskatten avvecklas för att bl.a. sänka boendekostnaderna och för att slå vakt om äganderätten. I motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 8 samt i partimotion 1996/97:Fi407 (m) yrkande 14 begärs dessutom att beskattningen av småhus skall läggas om. Enligt den sistnämnda motionen bör småhustaxeringen förenklas - något som enligt förslaget underlättas av ett lägre skatteuttag. I motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 1 samt i partimotion 1996/97:Fi420 yrkande 16 förordas att fastighetsskatten stegvis skall sänkas och avskaffas. Enligt förslaget bör sänkningen finansieras genom en reducering av ränteavdragen och med en höjd realisationsvinstbeskattning. En parlamentarisk utredning föreslås få till uppgift att lägga fram förslag med denna inriktning. Utskottet kan, liksom flera av motionärerna, konstatera att det samhällsekonomiska utrymmet inte gör en avveckling av fastighetsskatten möjlig. Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrund härav varken som meningsfullt eller lämpligt att genom ett tillkännagivande binder sina framtida beslut om fastighetsskatten. Även om det från tid till annan naturligtvis finns anledning att i olika avseenden revidera skattesystemet bör alltså sådana framtida låsningar undvikas. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom förslagen i motionerna 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 1, 1996/97:Fi4 (m) yrkandena 7 och 8, 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 1 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga samt partimotionerna 1996/97:Bo201 (m) yrkande 5, 1996/97:Sk371 (kd) yrkande 26, 1996/97:Fi407 (m) yrkandena 13 och 14 och 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 16. Motionerna avstyrks sålunda. Som ett led i den av respektive parti förordade successiva avvecklingen av fastighetsskatten förs i flera motioner fram förslag om sänkt fastighetsskatt . I motionerna 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 2, 1996/97:Fi4 (m) yrkande 2, 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 2 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga samt i partimotionerna 1996/97:Bo201 (m) yrkande 6, 1996/97:Sk371 (kd) yrkande 27, 1996/97:Fi407 (m) yrkande 9 och 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 17 förordas att fastighetsskatten skall sänkas från till . Förslagen i motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 3 samt partimotion 1996/97:Fi407 (m) yrkande 10 innebär dessutom att skatte-satsen skall sänkas med för vart och ett av . Utskottet behandlar först frågan om en sänkning av skattesatsen till . De samhällsekonomiska skäl som utskottet ovan anfört som motiv för att avvisa förslagen om en successiv avveckling av fastighetsskatten gäller i allt väsentligt också de nu aktuella förslagen om en till sänkt fastighetsskatt - detta inte minst mot bakgrund av den koppling som förslagen har till varandra. Utskottet är därför inte heller berett att ställa sig bakom motionerna i nu aktuell del. Motionerna 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 2, 1996/97:Fi4 (m) yrkande 2, 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 2 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga samt partimotionerna 1996/97:Bo201 (m) yrkande 6, 1996/97:Sk371 (kd) yrkande 27, 1996/97:Fi407 (m) yrkande 9 och 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 17 avstyrks. När det gäller de i motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 3 samt i partimotion 1996/97:Fi407 (m) yrkande 10 framlagda förslagen om ytterligare sänkningar av skattesatsen kan det inte nu anses samhällsekonomiskt möjligt att genomföra dessa. Förslag om förändringar i förmögenhetsbeskattningen av permanentbostäder tas upp i fem motioner. Enligt motion 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 5 bör förmögenhetsskatten vid permanentboende avskaffas. Som ett första steg mot en avveckling föreslås att den begränsning av markvärdet m.m. som i samma motion förordas för att begränsa fastighetsskatten också skall gälla vid förmögenhetsbeskattningen. I motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 5 och partimotion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 8 samt i motion 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga förordas att gränsen för förmögenhetsskatt skall höjas till - detta i avvaktan på att förmögenhetsbeskattningen slopas. Med upphävande av tidigare beslut föreslås i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 4 att gränsen för förmögenhetsskatt skall sättas till som ett avdrag med får göras vid förmögenhetsberäkningen för värdet av permanentbostad. Utskottet är inte berett förorda en förändring av reglerna för förmögenhetsbeskattningen. I sammanhanget bör dock erinras om att gränsen för beskattning fr.o.m. höjs med från till . Motionerna 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 5, 1996/97:Fi4 (m) yrkande 5, 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 4, 1996/97:Bo201 (m) yrkande 8 samt 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga avstyrks sålunda. För att finansiera en sänkning av fastighetsskatten från 1,7 till föreslås i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 3 samt i partimotion 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 18 att den tidigare beslutade tillfälliga nedsättningen av stämpelskatten vid fastighetsöverlåtelser skall upphävas. Den nedsättning av stämpelskatten som under vissa förutsättningar gäller för fastighetsförvärv 31 december 1997 har bl.a. tillkommit i avsikt att öka omsättningen på andrahandsmarknaden för bostäder. En rimlig omsättning av befintliga bostäder utgör en av förutsättningarna för att bostadsbeståndet skall kunna utnyttjas på ett så bra sätt som möjligt. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 3 samt i partimotion 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 18, varför motionerna avstyrks. Skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall Fastighetsskatten på småhus höjdes från till . Tillsammans med allmänna fastighetstaxering har detta lett till ett höjt uttag av fastighetsskatt. I vissa särskilt attraktiva områden har höjningen varit betydande. En inom genomförd undersökning visar också att många småhusägare genom fastighetstaxering fått avsevärda höjningar av taxeringsvärdena och därmed också av fastighetsskatten. Inom har mot bakgrund härav utarbetats ett förslag som syftar till att lindra effekterna av förändringarna i fastighetsbeskattningen för de särskilt utsatta småhusägarna. Förslaget, som har förelagts genom proposition 1996/97:17 om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall, innebär i korthet följande. Om en fastighet vid allmänna fastighetstaxering för småhus fått ett basvärde som är högre än taxeringsvärdet 1995, dock högre, skall skattereduktion kunna erhållas. I dessa fall reduceras fastighetsskatten av skillnaden mellan basvärde och det högsta av antingen taxeringsvärde ökat eller taxeringsvärde ökat med . Vid taxering medges inte skattereduktion med högre belopp än . Vid taxeringar medges skattereduktion med 80, 60, 40 respektive av reduktion. En förutsättning för att skattereduktion skall kunna erhållas är att den skattskyldige har ägt fastigheten och varit bosatt på den samt varit bosatt på fastigheten vid utgången av året före taxeringsåret. I de fall fastighetsägaren avlidit under beskattningsåret skall skattereduktion under vissa förutsättningar kunna medges dödsboet eller den efterlevande. De nya reglerna skall enligt förslaget träda i kraft . Regeringens förslag avvisas i motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkande 1, 1996/97:Fi415 (m) yrkande 1 samt 1996/97:A425 (m) yrkande 2. Enligt motionerna är fastighetsskatten på bostäder av en sådan storlek att den ter sig som helt orimlig. Att som regeringen föreslår stegvis införa den nya skattenivån innebär därför inte någon egentlig lösning på problemen. I stället bör fastighetsskatten enligt motionerna successivt sänkas för alla och helt tas bort. Allmän fastighetstaxering av småhus sker . Det innebär att allmänna fastighetstaxering föregicks av en allmän fastighetstaxering 1990. De förändringar i fastighetsvärdena som skett under de mellanliggande sex åren får därmed i ett enda steg fullt genomslag vid taxering. Tillsammans med den samtidiga höjningen av skattesatsen har detta i många fall inneburit ett kraftigt höjt uttag av fastighetsskatt. I den offentliga debatt som förts kring detta förhållande har särskilt situationen i attraktiva skärgårdsområden i närheten av och diskuterats. ovan nämnda undersökning har visat att problemet med kraftigt höjda skatteuttag inte är ett problem som enbart berör vissa skärgårdsområden, utan ett problem som uppstått i attraktiva områden i hela landet. Främst är det dock storstadsregionerna som berörs. Det finns också enligt utskottets mening starka skäl som talar för att fastighetsskatten bör reduceras för de fastigheter som fått de relativt sett största höjningarna av taxeringsvärdet. De invändningar som i motioner riktats mot förslaget som sådant har, som utskottet uppfattar det, inte heller gällt reduktionen i sig, utan att den skulle vara otillräcklig. Det kan naturligtvis hävdas att förslaget inte är tillräckligt långtgående. Sedan resultaten av allmänna fastighetstaxering blivit kända har också uppgifter framkommit som tyder på att effekterna i en del fall är sådana att en mera långsiktig lösning bör sökas. kan denna omständighet inte tas till intäkt för att i den uppkomna situationen avstå från att vidta åtgärder. Enligt utskottets mening bör därför den föreslagna reduktionen av fastighetsskatten tillämpas . Däremot kan det finnas anledning att inför de därpå följande taxeringsåren genomföra en utvärdering m.m. av fastighetstaxeringen bl.a. mot bakgrund av de förändringar som följt av fastighetstaxering. Till denna fråga återkommer utskottet nedan. Utskottet tillstyrker med det nu anförda regeringens förslag till reduktion av fastighetsskatten i vissa fall med den ovan förordade ändringen. Motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkande 1, 1996/97:Fi415 (m) yrkande 1 samt 1996/97:A425 (m) yrkande 2 avstyrks. I ett flertal motioner väckta såväl med anledning av regeringens proposition som under allmänna motionstiden förs fram förslag som avser underlaget för fastighetsbeskattningen m.m. De av regeringen i proposition 1996/97:17 föreslagna förändringarna är enligt motion 1996/97:Fi1 (v) inte tillräckliga - detta eftersom de inte hjälper fastighetsägare i attraktiva skärgårdsområden att bo kvar. Regeringen bör enligt motionen därför återkomma till med förslag till takregler som löser den akuta krisen - yrkande 1. För att på lång sikt komma till rätta med de problem som uppstår med dagens fastighetstaxeringsmodell förordas dessutom att en översyn av fastighetstaxeringsreglerna skall göras - yrkande 2. En modell som härvid bör övervägas är enligt förslaget den s.k. Kalifornienmodellen, dvs. en beskattning som baseras på den senaste köpeskillingen. Den nuvarande modellen för fastighetstaxeringen innehåller enligt motion 1996/97:Fi2 (c) flera brister som motiverar att den ses över. Det är enligt motionen därför positivt att regeringen aviserar en utvärdering av fastighetstaxering. Enligt förslaget bör utvärderingen ske i parlamentariska former - yrkande 1. Den bör dessutom avse ordningen för kommande fastighetstaxeringar. En modell som enligt motionen bör prövas är att låta köpeskillingen ligga till grund för fastighetsskatten - yrkande 3. De brister i systematiken m.m. som finns i den nuvarande fastighetstaxeringen gör det enligt motionen viktigt att en utvärdering sker snabbt så att en omtaxering kan ske om det visar sig att fastigheter i de mest utsatta områdena åsatts för höga taxeringsvärden - yrkande 2. Vidare anförs i motionen att det är en stor brist att de lokala fastighetsnämnderna med deras lokalkännedom har avskaffats. Inför kommande fastighetstaxeringar är det enligt motionen därför viktigt att lokala fastighetsnämnder återinrättas - yrkande 4. På samma grunder som i motion 1996/97:Fi2 (c) förs krav på utvärdering respektive översyn av fastighetstaxeringen fram också i motionerna 1996/97:Fi5 (c) yrkandena 1 och 3 samt 1996/97:Fi7 (c) yrkande 1. Dessutom läggs i motion 1996/97:Fi5 (c) yrkande 2 fram förslag om att lokala fastighetstaxeringsnämnder skall återinrättas och i motion 1996/97:Fi7 (c) yrkande 2 om att omtaxering skall kunna komma till stånd om utvärderingen visar att detta erfordras. Den senaste taxeringen innebär enligt motion 1996/97:Fi3 (kd) att skillnaderna ökat mellan lågprisorter och högprisorter - skillnader som måste utjämnas. Ett sätt att göra detta anges vara att endast beräkna fastighetsskatten på den tredjedel av markvärdet som överstiger - yrkande 3. För att ytterligare utjämna skillnaderna i beskattning föreslås desssutom att de tabellvärden som ligger till grund för beräkningen av byggnadsvärdet skall begränsas - yrkande 4. Även i den kristdemokratiska partimotionen 1996/97: Sk371 yrkandena 28 och 29 förs motsvarande förslag fram. Som ett led i en avveckling av fastighetsskatten förordas i motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 4 samt i de moderata partimotionerna 1996/97: Bo201 yrkande 7 och 1996/97:Fi407 yrkande 11 att endast hälften av det taxerade markvärdet skall ligga till grund för fastighetsbeskattningen av småhus. För att dessutom begränsa skatteuttaget för fastigheter i de mest utsatta områdena föreslås i motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkande 6 och 1996/97:Fi407 (m) yrkande 12 att ett tak för markvärdet som underlag för fastighetsbeskattningen skall införas. Den reduktion av fastighetsskatten i vissa fall som regeringen föreslår är enligt motion 1996/97:Fi6 (fp) otillräcklig. Ytterligare åtgärder måste därför vidtas. Enligt förslaget bör taxeringsvärdet för mark begränsas. Dessutom förordas att energibesparande åtgärder inte skall bestraffas med höjt taxeringsvärde. Sammantaget förordas att avsätts för dessa ändamål. För att lösa problemen med dagens fastighetsbeskattning bör enligt förslaget den s.k. Kalifornienmodellen seriöst utredas. Även i motion 1996/97:Fi405 (fp) förs fram förslag om att markvärdesberäkningen skall reformeras - yrkande 2. I tre motioner förordas en reformering av fastighetsskatten så att den inte motverkar energi- och miljöåtgärder. Enligt motion 1996/97:Fi403 (s) bör fastighetsskatten reformeras så att bl.a. ny miljöteknik stimuleras. I avvaktan på att fastighetsskatten avvecklas bör den enligt motion 1996/97:Fi404 (m) ändras så att energibesparande åtgärder inte ger högre fastighetsskatt. Vid fastighetsbeskattningen bör det enligt motion 1996/97:Fi405 (fp) yrkande 3 införas en s.k. miljöfaktor för att mildra beskattningen av energi- och miljöåtgärder. Med utgångspunkt i ett förslag om ett miljöklassningssystem för byggnader föreslås i motion 1994/95:Bo519 (mp) yrkande 3 att fastighetsskatten skall differentieras med avseende på dess miljöklass. Slutligen läggs i tre motioner från allmänna motionstiden fram utredningsförslag som avser fastighetsbeskattningen. Enligt motion 1996/97:Fi402 (kd) bör en utredning tillsättas för att lösa den situation för fastboende i skärgårdsområden som fastighetsskatten kan innebära. En lösning som härvid bör prövas anges vara den s.k. Bornholms-modellen, som innebär att den som bor i huset mer än får lägre skatt. I motion 1996/97:Fi405 (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om fastighetsskattens effekter på permanentboende i skärgården som bl.a. innebär att beräkningen av taxeringsvärden bör reformeras. En skyndsam översyn av fastighetsbeskattningen och realisationsvinstbeskattningen bör enligt motion 1996/97:Fi409 (s) genomföras. Enligt motionen bör översynen bl.a. avse förhållandet mellan beskattningen och den vid avyttringen av en fastighet. Med anledning av vad som i de nu aktuella motionerna anförts om utvärdering m.m. av fastighetsbeskattningen vill utskottet anföra följande. Reglerna allmänna fastighetstaxering är i vissa hänseenden annorlunda . Taxeringen innebär att varje fastighet åsätts ett basvärde som i princip skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Basvärdet omräknas med ett särskilt omräkningstal för att fastställa taxeringsvärdet. Omräkningstalet är avsett att avspegla den genomsnittliga årliga förändringen av prisnivån på fastigheter. De allmänna fastighetstaxeringarna grundas i det nya systemet i högre grad på databearbetningar av olika slag . Bl.a. som en följd härav har de lokala fastighetstaxeringsnämnderna avskaffats. Mot bakgrund av de delvis nya reglerna för fastighetstaxeringen uttalar regeringen i propositionen att en utvärdering av allmänna fastighetstaxering bör komma till stånd. Utskottet delar denna uppfattning. Inte minst från bostadspolitiska utgångspunkter framstår det som naturligt att en allsidig utvärdering genomförs för att i olika avseenden kontrollera taxeringsutfallet. Frågor som härvid bör aktualiseras är enligt utskottets mening relationen mellan åsatt taxeringsvärde och marknadsvärde liksom effekterna av den föreslagna reduktionen av fastighetsskatten i vissa fall. Det har i olika sammanhang hävdats att de metoder som används för att få fram marknadsvärdet inte fullt ut fungerar som avsett. En förutsättning för att fastighetstaxeringen skall uppfattas som rättvis är naturligtvis att den korrekt och på ett så noggrant sätt som möjligt förmår återspegla fastighetsvärdet. Genom de tidigare fastighetstaxeringsnämnderna fanns i fastighetstaxeringsprocessen ett lokalt inflytande och kunskap om den lokala marknaden. Det kan enligt utskottets mening mot bakgrund härav finnas anledning att överväga hur lokala förhållanden fortsättningsvis skall beaktas - detta för att bl.a. förbättra kvaliteten i taxeringsförfarandet och för att stärka det lokala inflytandet. I anslutning till den nu förordade utvärderingen av fastighetstaxering bör enligt utskottets mening också frågor som ur ett bredare perspektiv avser frågan om fastighetsbeskattningens utformning tas upp. Även om de nu aktuella reduktionsreglerna i viss utsträckning löser de akuta problemen för berörda fastighetsägare aktualiserar de enligt utskottets mening frågan om formerna för fastighetsbeskattningen. Det förhållandet att dagens ordning gör det nödvändigt att i vissa fall införa särregler måste anses mindre bra. Det kan enligt utskottets mening ses som en indikation på att fastighetsbeskattningen har icke acceptabla effekter. Strävan bör sålunda vara att ge beskattningen en sådan utformning att den kan tillämpas på ett enhetligt sätt för alla fastigheter. som fastighetsbeskattningen bör ges en ur skatteteknisk synpunkt riktig utformning måste den naturligtvis stå i samklang också med andra mål som samhället satt upp. Det innebär bl.a. att fastighetsbeskattningen inte får motverka viktiga bostadspolitiska mål. från ett bostadpolitiskt perspektiv bör den nu förordade översynen därför bl.a. omfatta beskattningens effekter på boendekostnaderna m.m. Fastighetsbeskattningen bör självfallet inte heller stå i strid med strävan att åstadkomma ett ur miljö- och energisynpunkt riktigt byggande och boende. Översynen bör därför också omfatta i vilken utsträckning beskattningen utgör ett hinder för angelägna energi- och miljöåtgärder och föreslå lösningar härför. Den nu förordade översynen av fastighetsbeskattningen bör ske skyndsamt och i sådana former att ett förslag i frågan kan föreläggas i sådan tid att nödvändiga förändringar kan träda i kraft redan fr.o.m. . Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1996/97:Fi1 (v), 1996/97:Fi2 (c), 1996/97:Fi3 (kd) yrkandena 3 och 4, 1996/97:Fi4 (m) yrkandena 4 och 6, 1996/97:Fi5 (c), 1996/97:Fi6 (fp), 1996/97:Fi7 (c) yrkande 2, 1996/97:Fi402 (kd), 1996/97:Fi403 (s), 1996/97:Fi404 (m), 1996/97: Fi405 (fp), 1996/97:Fi407 (m) yrkandena 11 och 12, 1996/97:Fi409 (s), 1994/95:Bo519 (mp) yrkande 3 samt i partimotionerna 1996/97:Sk371 (kd) yrkandena 28 och 29 och 1996/97:Bo201 (m) yrkande 7 anfört om utvärdering m.m. av fastighetsbeskattningen bör som sin mening ge regeringen till känna. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), () och (). Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 börjar med "Som framgått" och slutar med "således avslås" bort ha följande lydelse: Starka skäl talar för att en avreglering av bostadsmarknaden genom en successiv avveckling av olika bidragssystem och politiskt motiverade regleringar kommer att leda till en bättre fungerande marknad. En sådan avreglering möjliggör också omfattande besparingar inom utgiftsområde 18. Förslag med denna utgångspunkt har lagts fram i motioner från Moderata samlingspartiet. Utskottet instämmer i den bedömning av behovet av ram för utgiftsområde 18 som görs i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Fi204 yrkandena 3 och 4. Förslagen om utgiftsramar i denna motion utgår från att besparingar kan göras på räntebidragen, bl.a. genom att bidrag inte längre lämnas till nyproduktionen. Det bör dock noteras att en sänkning av fastighetsskatten förutsätts göras som besparingen på räntebidragen. Vidare bör bostadsbidragen till ungdomar avvecklas och administrativa besparingar genomföras vid vissa myndigheter inom utgiftsområdet. Behovet av ett särskilt kommer att minska i takt med att den politiska kontrollen och styrningen av bostadsmarknaden minskar. Även inom länsstyrelserna och kan besparingar göras på administrationen. I kommittémotionen 1996/97:Bo230 (m) utvecklas ovanstående besparingsförslag ytterligare. kommer att ta ställning till denna motion och anslagsfördelningen inom utgiftsområdet i betänkande 1996/97:BoU1. Det ovan anförda innebär att bostadsutskottet i enlighet med förslaget i motion 1996/97:Fi204 (m) förordar att ramen för utgiftsområde 18 för bestäms till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Även förslaget i denna motion om de preliminära ramarna för budgetåren 1998 och 1999 bör godkännas av . Detta innebär att ramarna bör beräknas till belopp som är 2 240 respektive lägre än vad regeringen förordat. Budgetpropositionens förslag och motioner med motstående ramförslag i motsvarande delar bör således avslås. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 börjar med "Som framgått" och slutar med "således avslås" bort ha följande lydelse: Enligt bostadsutskottets bedömning bör det vara möjligt att göra vissa besparingar inom utgiftsområde 18. Förutsättningen för dessa besparingar är dock att de kombineras med andra angelägna insatser inom bostadssektorn. har i motioner från årets allmänna motionstid presenterat olika förslag som för bostadssektorns del sammantaget både bidrar till saneringen av statens finanser och ger utrymme för vissa offensiva satsningar. tillstyrker de utgiftsberäkningar som ligger till grund för dessa förslag.