yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över proposition 1996/97:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekono-miska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas för-del-ning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna m.m. i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. område berörs av de förslag som regeringen lägger fram i punkt 1 med riktlinjer för den ekonomiska politiken (avsnitt 3 Reviderad finans-plan), till den del som riktlinjerna avser skattefrågor, punkt 2, 4 och 5 med utgiftsramar och beräkningar för av statsbudgetens inkomster och av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgifts-regler, såvitt avser utgiftsområde 3 (och Tullen), punkt 3 med en preliminär fördelning av utgifterna , såvitt avser utgiftsområde 3, och punkt 40 som innehåller förslag till de lagändringar som följer av ställ-nings-tagandena till skattefrågorna i den reviderade finansplanen med till-hörande redovisning i avsnitt 7 Vissa skattefrågor. Den nya ordning som gäller fr.o.m. för budgetbehandlingen innebär bl.a. att i ett enda beslut för det följande budgetåret skall fastställa utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena och en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten. avser att i detta sammanhang även be-handla följande pro-po-si-tioner på skatteområdet: 1996/97:17 Skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall, 1996/97:19 Beskattning av bilförmån, 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen. Tre andra propositioner som berör inkomstberäkningarna i budgetproposi-tio-nen är propositionerna 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet, 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning m.m., 1996/97:14 Vissa punktskattefrågor. De tre sistnämnda propositionerna har hänvisats till skatte--utskottet och ingår i det aktuella ärendet endast såvitt avser budgeteffekterna och inkomst-beräkning-arna . Till finansutskottet har hänvisats ett 50-tal motioner på skatteområ-det. Härtill kommer ett antal motionsyrkanden som har hänvisats till skatte-utskottet men som utskottet har överlämnat till finansutskottet eftersom de har ett nära sam-band med de här aktuella frågorna. Samtliga motionsyrkan-den har sådan karak-tär att de - även till de delar som gäller detaljer - berör riktlinjerna för skatte-politiken . I detta yttrande tar utskottet upp propositionerna och motionerna i här an-givna delar. Utskottets ställningstaganden innebär sammanfattningsvis att utskottet förordar en genomgripande teknisk översyn av fastighetstaxeringen. Vidare föreslås en smärre justering av alkoholskattesatserna och att växt-husnäringen får behålla nuvarande betalningsregler för koldioxidskatten. I övrigt tillstyrker utskottet i princip de aktuella propositionerna och avstyrker motionerna. Regeringens förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken inne-håller ett särskilt avsnitt (3.6) om skattepolitiken. Där framhålls inled-ningsvis att ett väl fungerande skattesystem har grundläggande betydelse för samhälls-ekonomin. Vid den sanering av statsfinanserna som har genomförts sedan valet har skattehöjningar utgjort en viktig del, både genom att bidra med ökade inkomster till staten och genom att bördorna därigenom har kunnat fördelas efter bärkraft. Enligt regeringens bedömning kommer det knappast att vara möjligt att genomföra annat än marginella förändringar av det totala skatteuttaget framöver. Däremot kan en del justeringar och omför-delningar mellan olika skatter aktuali-seras bl.a. mot bakgrund av den fort-gående internationaliseringen av den svenska ekonomin. Önskemål om en ökad miljörelatering av skattesystemet kan också motivera förskjutningar i skatteuttaget. betonar regeringen att det är av betydelse för att både företag och privatpersoner skall kunna investera och göra långsiktiga be-dömningar att skatteregler och andra spelregler är lång-siktigt stabila. Skatte-reformen 1990-91 har på ett avgörande sätt bidragit till att har ett hållbart skattesystem med förhållandevis enkla regler baserade på sunda principer. Av propositionen framgår att regeringen följer de planer på skatteområdet som redovisades vid behandlingen av sysselsättningspolitiken (prop. 1995/96:207 och 222, SkU13y, FiU15). I enlighet härmed avser rege-ringen att lägga fram förslag om förbättringar främst för de mindre företagen. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall analysera förutsättningarna för tjänstesektorns tillväxt. kommer den s.k. att redovisa sina överväganden och förslag. I budgetpropo-sitionen och i tre andra propositioner som be-handlas i detta sammanhang lägger regeringen fram de väntade förslagen om temporära lättnader i fastighetsskatten för vissa villaägare som fått kraftiga höjningar av taxeringsvärdet, ändringar i beskattningen av bilförmåner och en höjning av koldioxidskatten för industrin. Vidare förslås en omfördelning inom beskatt-ningen av alkohol och tobak och vissa åtgärder inom energi-beskattningen. Utskottet återkommer till dessa skatte-förslag under särskilda rubriker nedan. I budgetpropositionen lägger regeringen också fram det aviserade förslaget att skiktgränsen för statlig inkomst-skatt under skall ligga kvar vid . Bakgrunden härtill är bl.a. att ändringarna i fråga om bilförmåner medför ett inkomstbortfall för det allmänna. De riktlinjer för den ekonomiska politiken som läggs fram i motion Fi204 av m.fl. (m) yrkande 1 innefattar bl.a. en skattepolitik för tillväxt, nya jobb och minskat bidragsberoende genom skatte- och avgiftssänkningar för arbete och stimulanser för tjänstesektorn, företagande och kapitalbild-ning. Motionärerna föreslår besparingar för att skapa utrymme för skatte-sänkningar på ca 1997, 1998 och 1999. Även motion Fi201 av m.fl. (m) yrkandena 1-3 syftar till skattesänkningar på arbetsinkomster och enskilt sparande. I konsekvens härmed framställs i andra motioner från samma håll konkreta yrkanden och krav på riks-dagsuttalanden om skattelättnader i olika hän-seenden. Så yrkas bl.a. i motio-nerna Fi407 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 4-16, N269 av m.fl. (m) yrkandena 2-13, Fi206 av m.fl. (m) yrkandena 1, 3 och 5, Fi207 av m.fl. (m) yrkandena 1-3, Fi203 av och () yrkandena 1, 3, 4, 7, 8 och 11, Fi410 av Bo Lund-gren m.fl. (m), Fi414 av () och Kr519 av och () yrkande 7 avslag på regeringens förslag att slopa upp-räkningen av skikt-gränsen för statlig inkomstskatt, och beslut om att återställa marginalskatte-reformen, höja grundavdraget och införa grundavdrag för barn, avveckla fastighetsskatten och lägga om bostadsbeskattningen samt lättnader i många avseenden och andra omläggningar på företagsbeskattningens, kapital-be-skattningens och den indirekta beskattningens område. Den förstnämnda motionen, Fi407 av m.fl. (m) yrkande 18, innehåller också ett yrkande om återgång till den generella skattesatsen för moms på livs-medel. Motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkande 1 innehåller krav på rikt-linjer som på skatteområdet innebär en återgång till skattereformen med högst i marginalskatt och en skattepolitik för fler jobb med skatte-sänkningar på nära . Vidare föreslås ett system med servicecheckar inom tjänstesektorn enligt fransk modell. Riktlinjerna innebär att åtgärderna skall finansieras bl.a. genom att återställa momsen på livs-medel till , bibehålla beskattningen av förmånsbilar på nuvarande nivå, införa en arealskatt för jord-bruket och genomföra en skatteväxling mot höjda miljöskatter m.m. Konkreta yrkanden och krav på riksdagsuttalanden i dessa hänseenden, om lättnader och förenklingar i företagsbeskatt-ningen, om ökad avdragsrätt för pensionssparande och en återgång till tidigare regler för förmögenhets-beskattningen av aktier framställs också i motionerna Fi419 av m.fl. (fp) yrkandena 1-3, 5, 7, 10, 11, 13 och 14, N255 av m.fl. (fp) yrkandena 4, 8, 11, 12 och 15 och Fi914 av och (). Riktlinjerna i motion Fi212 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 6 och Sk370 av m.fl. (v) yrkande 1 innebär bl.a. att man av för-delningspolitiska, miljöpolitiska och andra skäl genomför skattehöjningar med ca netto och tar steg mot en miljörelaterad skatteväx-ling. Motionärerna vill också ha ett riksdagsuttalande om att skattereformen förstärkt lågkonjunkturen och bidragit till negativa fördelningspolitiska effekter. Motio-närerna kräver bl.a. höjt grundavdrag för låginkomsttagare, skatteskärpningar för höginkomsttagare, ett avdragstak på för skuldräntor, skärpt bolagsskatt m.m. och skärpt förmögen-hets-skatt (Fi212 yrkandena 7 och 8 och Sk370 yrkandena 2-4, 10, 19-21, 25, 26 och 36). Motionerna Fi213 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 12 och 14 och Fi420 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 2, 6, 7, 9 och 14-18 innefattar bl.a. en lägre beskattning av arbete som finansieras genom en skatteväxling mot högre miljöskatter i storleksordningen och t.o.m. . Yrkandena innebär bl.a. att den statliga inkomstskatten skall ligga kvar vid på höga inkomster, att grundavdragen läggs om för att sänka skatten för lågavlönade heltidsarbetande och att andra fördelningspolitiskt motive-rade förändringar genomförs. Motionerna Fi214 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 7, 25, 27, 30 och 31 och Sk371 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 2, 4, 13-15, 18 och 25-29 innebär bl.a. riktlinjer på skatteområdet och andra åtgärder i syfte bl.a. att genomföra en stor satsning på hushållstjänster och åstadkomma bättre villkor för företagande. Bland åtgärderna kan nämnas att regeringens förslag beträf-fande skiktgränsen för statlig inkomstskatt avslås, grund-avdraget vid den statliga inkomstbeskattningen slopas, avdragsrätten för pensionssparande återställs och en avdragsrätt för avsättningar till indivi-duella utbildningskonton införs. Ett flertal åtgärder avser lättnader i före-tagsbeskattning, såsom permanent riskkapi-talavdrag, slopad dubbelbeskatt-ning av aktier, lättnader i beskattning av royalty på uppfinningar och lättna-der i förmögenhetsskatten på arbetande kapital. Åtgärderna finansieras bl.a. genom en återgång till moms på mat och moms på spel och dobbel. Motion Fi210 av m.fl. (c) innehåller ett krav på ett riks-dags-uttalande om att den nuvarande kväveoxidavgiften på stora anlägg-ningar skall kompletteras med en kväveoxidskatt för satsningar på miljöområdet (yrkande 9). Motionerna Fi406 av m.fl. (s) yrkande 1, Fi907 av () och Fi908 av m.fl. (s) innehåller krav på en revidering av skattesystemet från fördelningspolitiska utgångspunkter. Utskottet återkommer till frågorna om fastighetsskatt m.m. och till vissa andra skattefrågor under särskilda rubriker nedan. De förslag som regeringen lägger fram innebär att den ekonomiska politiken ligger fast och att arbetet med olika skattefrågor kommer att fullföljas enligt tidigare riktlinjer. Utskottet instämmer nu liksom tidigare i regeringens be-döm-ning att det saknas utrymme för skattelättnader av den art och omfatt-ning som föreslås i flertalet motioner och att möjligheterna till ett ökat skatte-uttag också är starkt begränsat. Utskottet har i sina senaste yttranden till finansutskottet (1995/95:12y och 13y) understrukit att de åtgärder som vidtas måste ha en acceptabel fördelningspolitisk profil och att de bördor som den förda sanerings-politiken krävt måste fördelas rättvist. De fördjupade för-delningspolitiska analy-ser som regeringen nu redovisar (avsnitt 3.7 s. 50 och bilaga 4) talar enligt utskottets mening också för att man bör undvika skatte-lättnader som försvagar budgeten och leder till att den fördelningspolitiska balansen försämras. I sammanhanget vill utskottet åter erinra om att värn-skatten och den lägre mer-värdesskatten på livsmedel utgör viktiga inslag i denna balans. Värnskatten kommer enligt gällande lagstiftning att upphöra , och rege-ringen kommer att föreslå hur det samlade skatte- och avgiftsuttaget skall juste-ras för att en bättre fördelningspolitisk profil skall nås. De aktuella motionerna innehåller inte något nytt som bör föranleda en ändrad ståndpunkt i dessa frågor. Härtill kommer att en stor del av de fram-ställda yrkandena gäller frågor som kommer att prövas i utredningsarbetet rörande för-utsättningarna för tjänstesektorns tillväxt eller av , som lägger fram sitt betänkande , och frågor som har ett nära samband med det förslag som regeringen avser att lägga fram rörande företags-beskattningen. I samband med ställningstagandena till sysselsättningspropositionerna godtog i princip det förslag som regeringen nu lägger fram om att skiktgränsen för den statliga inkomstskatten för skall ligga kvar nivå. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och har inte något att erinra mot utformningen av förslaget. Utskottet återkommer till vissa andra frågor under särskilda rubriker nedan. I övrigt tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna i nu nämnda delar. Fastighetsskatten (prop. 1996/97:17) Fastighetsskatten på småhus har höjts fr.o.m. från till . Tillsammans med de höjningar av taxeringsvärdena som genom-förts vid allmänna fastighetstaxering har detta i många fall lett till kraftiga höj-ningar av fastighetsskatten. För att lindra dessa effekter föreslås i proposition 17 att fastighetsägarna under vissa förutsättningar skall kunna få en skatte-reduktion för fastighetsskatten vid taxeringar. Om basvärdet vid fastighetstaxering blivit högre än taxe-ringsvärdet 1995 och ökat med skall skattereduktion med-ges vid taxering av det överskjutande beloppet, dock med högst . Vid taxeringar blir skattereduktionen 80, 60, 40 resp. av skattereduktionen vid taxering. För att skattereduktion skall kunna medges föreslås i princip att den skattskyldige skall ha ägt fastigheten och ha varit bosatt på fastigheten och vid utgången av året före taxe-ringsåret. I propositionen anförs bl.a. att en utvärdering av allmänna fastig-hetstaxering bör komma till stånd, eftersom stora förändringar har skett när det gäller förfarandet vid fastighetstaxeringen. De motioner som har väckts med anledning av propositionen grundar sig bl.a. på uppfattningen att regeringens förslag inte är tillräckligt för att lösa de svåra problem som höjningarna av fastighets-skatten medfört, särskilt för dem som är fast bosatta på vissa platser i skärgården eller inom andra attrak-tiva områden med snabbt stigande fastighetsvärden. Motionerna innehåller krav på en generell avveckling eller omläggning av fastighetsskatten, på begränsningar av skatte-uttaget i olika hänseenden och på en översyn av taxeringsförfarandet. Ett trettio-tal motioner från den allmänna motionstiden har samma inriktning. I motion Fi4 av m.fl. (m) yrkas bl.a. avslag på propositionen (yrkande 1) samt beslut om successiva sänkningar och begränsningar av fastig-hetsskatten, en avveckling av denna skatteform och en omläggning av beskatt-ningen av småhus och bostadsrättsföreningar till en schablon-beskattning som kapitalinkomst samt en höjning av gränsen för skattepliktig förmögenhet till (yrkandena 2-8). Motionerna Fi407 av m.fl. (m) yrkandena 9-14, Fi207 av m.fl. (m) yrkande 3, Fi401 av (), Fi415 av () yrkandena 1-3, A425 av och () yrkandena 3 och 4 samt Sk347 av och () överensstämmer helt eller delvis med den förstnämnda motionen Fi4. Motion A425 innehåller även krav på en övergång till beskattning efter boyta. Motionerna Fi3 av m.fl. (kd) yrkandena 1-4 och Sk371 av m.fl. (kd) yrkandena 26-29 innebär bl.a. att fastig-hetsskatten skall slopas, att den nu sänks till och att skatten skall beräknas på endast en tredjedel av den del av taxeringsvärdet som överstiger . I den förstnämnda av dessa motioner (Fi3) begärs också ett riksdagsuttalande om att förmögenhetsskatten på permanentboende bör slopas. Motionerna Fi8 av () yrkandena 1-4, Fi213 av m.fl. (mp) yrkande 1 i denna del och Fi420 av m.fl. (mp) yrkandena 15-17 innehåller yrkanden om en nedsättning av fastighetsskatten till av taxeringsvärdet och om riksdagsuttalanden om översyn av nuvarande brister i fastighetsskatten. Skattelättnaden finansieras genom att den tillfälliga nedsättningen 1997 av stämpelskatten vid fastig-hetsförsäljning slopas. Yrkandena innebär också att skattepliktsgränsen vid förmögen-hetsbeskattning återställs till i kombination med att förmögenhets-värdet för permanentbebodda småhus och bostadsrätter minskas med . Från sida begärs i motion Fi1 av Per m.fl. (v) yrkandena 1 och 2 förslag till takregler för fastighetstaxeringen och en över-syn av fastighetstaxeringen. I motion Sk370 av m.fl. (v) yrkandena 22-24 och 26 begär motionärerna riksdagsuttalanden om att över-föra fastighets-skatten till det kommunala beskattningsområdet, om att införa takvärden för fastighetstaxeringen, om en beskattning av villaägare och bostads-rätts-havare på grundval av bruksvärdet och om att förmögenhets-värdet för fastigheter som bebos permanent bör begränsas exempelvis till av taxeringsvärdet. I motionerna Fi404 av () och Fi409 av () begär motionärerna en skyndsam översyn av fastighetsbeskattningen och rea-vinst-beskattningen i syfte att begränsa de i många fall alltför höga boende-kost-naderna. I motion Fi6 av m.fl. (fp) begär motionärerna förslag från regeringen om alternativa ändringar i syfte att undvika alltför kraftiga höj-ningar av värdena inom vissa attraktiva skärgårdsområden. Även motion Fi402 av Skånberg (kd) innehåller krav på en utredning i syfte att lösa problemen för dem som är fast bosatta i attraktiva kustområden. Flera motioner går in på frågan om en utvärdering av allmänna fastighetstaxering och en översyn av förfarandet. I motionerna Fi1 av Per m.fl. (v) yrkande 2, Fi2 av () yrkandena 1-4, Fi5 av () yrkandena 1-3, Fi7 av () yrkandena 1 och 2, Fi403 av (), Fi405 av () yrkande 3, Sk329 av (), Sk330 av m.fl. (s), Sk331 av m.fl. (c), Sk346 av m.fl. (m), Sk347 av och (), Sk349 av (), Sk366 av (), Sk367 av och () samt L713 av m.fl. (mp) yrkande 23 framställs yrkanden som sam-mantaget innebär en genomgripande och skyndsam översyn som skall om-fatta samtliga faktorer som ligger till grund för värderingen och en bedöm-ning av taxeringsresultaten. Översynen bör också leda till rättelser om utvär-deringen visar att för höga värden åsatts vissa fastigheter. Motionerna fram-håller också att man noga bör undersöka möjligheterna till förbättringar av olika slag i det framtida förfarandet och pröva om organisationen bör för-stärkas genom lokala taxeringsnämnder och ett ökat lekmannainflytande. Utgångspunkten i regeringens förslag är att i vissa fall lindra den ökade eko-nomiska belastningen för enskilda småhusägare som beror på den höjda fastig-hetsskatten i kombination med de höjda taxeringsvärdena. Som fram-hålls i pro-positionen betingas de i många fall kraftiga höjningarna av taxe-ringsvärdena av att de återspeglar prisutvecklingen . Det nya årliga omräkningsförfarandet av värdena innebär att språngvisa höjningar av detta slag knappast kommer att ske . Utskottet vill först framhålla att fastighetsbeskattningen är en form av kapital-beskattning och att marknadsvärdet på fastigheten i princip bör läggas till grund för beskattningen. De problem som tillämpningen av dessa principer vållat har lett till en omfattande offentlig debatt. Vad som har fram-kommit i denna debatt och i de undersökningar som har utförts inom leder enligt utskottets uppfattning till slutsatsen att man nu i första hand bör ta sikte på tillfälliga lättnader i de fall där ökningen av taxe-rings--värdena varit särskilt påfallande. Utskottet instämmer alltså i regeringens bedömningar av dessa frågor och anser att de grundläggande principerna för fastighetsbeskattningen bör ligga fast. Det bör också framhållas att det saknas utrymme för nya skattelättnader och om-läggningar av beskattningen av den art som föreslås i en del av motionerna. Även fördelningspolitiska skäl och risken för snedvridande effekter inom bostadssektorn talar för att åtgärder i denna riktning bör undvikas. Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot utformningen av rege-ringens förslag. När det gäller frågan om en översyn av fastighetstaxering anser utskottet att man nu bör göra en genomgripande analys av hur systemet har fungerat och gå igenom samtliga de faktorer som har inflytande på värde-ringen i syfte att möjliggöra en så korrekt bedömning som möjligt. Enligt utskottets mening är det angeläget att en sådan genomgång sker och att man bedömer om organisationen kan förbättras genom en lokal an-knytning och ett ökat lekmannainflytande. Enligt vad utskottet har inhämtat kommer den tekniska översyn som skall genomföras att få denna inrikt-ning. Utskottet utgår från att de synpunkter som motionärerna har anlagt på dessa frågor kommer att beaktas i utredningsarbetet, utan några närmare ställningstaganden från sida. Den nu förordade översynen av fastighetsskatten bör ske skyndsamt och i sådana former att den ger förutsättningar för att ett förslag i frågan kan före-läggas i sådan tid att förändringar kan träda i kraft redan fr.o.m. . Detta bör med anledning av motionerna Fi1 yrkande 2, Fi2 yrkanden 1-4, Fi5 yrkandena 1-3, Fi7 yrkandena 1 och 2, Fi8 i vad avser översyn av fastighetstaxeringen, Fi403, Fi405 yrkande 3, Sk329, Sk330, Sk331, Sk346, Sk347, Sk349, Sk366, Sk367 och L713 yrkande 23 som sin mening ge regeringen till känna. I övrigt tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker de motioner som behandlas i detta avsnitt. Några motioner rör vissa särskilda detaljer rörande fastighetsbeskattningen. I motion Sk348 av () yrkas att fastighetsskatt för mark som innehas med tomträtt skall erläggas av kommunen, dvs fastighets-ägaren, och inte av tomträttshavaren. Enligt utskottets mening finns det inte skäl för att ändra den nuvarande ord-ningen. Det bör framhållas att detta knappast kan ha någon ekonomisk betydelse för tomträttshavaren, eftersom en omläggning av betalningsansva-ret torde komma att medföra en motsvarande höjning av tomträttsavgälden. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. Motion Sk328 av () innebär att det skattefria beloppet vid uthyrning av fritidshus, plus av hyresintäkten, skall höjas till ett basbelopp års taxering i syfte att främja tillgången på fritidshus med god standard för turister. Enligt utskottets mening finns det inte tillräckliga skäl för ytterligare skatte-lättnader av detta slag. Utskottet avstyrker alltså även denna motion. I motionerna Fi419 av m.fl. (fp) yrkande 8 och N255 av m.fl. (fp) yrkande 7 yrkas att fastighetsskatten på industri-byggnader skall avskaffas. En fastighetsskatt på industrifastigheter av taxeringsvärdet in-för-des 1995 som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet (prop. 1994/95:203, SkU28). Skatten är avdragsgill i näringsverksamheten. Enligt utskottets mening bör principerna för EU-finansiering inte omprövas . Utskottet avstyrker därför dessa motionsyrkanden. Bilförmån, m.m. (prop. 1996/97:19) I proposition 1996/97:19 föreslår regeringen nya regler för beskattning av bilförmån. Förmånsvärdet skall bestämmas efter en schablon som bygger på en uppskattad genomsnittlig privat körsträcka om 1 och skall omfatta alla kostnader för bilen utom för drivmedel. Schablonen omfattar ett belopp motsvarande av basbeloppet med tillägg av ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet skall beräk-nas till av statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret multiplicerat med nybilspriset för årsmodellen. Det pris-relaterade beloppet skall för en bil med ett nybilspris för årsmodellen som uppgår till högst 7,5 basbelopp beräknas till av nybilspriset. Överstiger nybilspriset 7,5 basbelopp skall det prisrelaterade beloppet bestämmas till av 7,5 basbelopp med tillägg av ett belopp motsvarande av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 basbelopp. Den nya schablonen medför lägre förmånsvärden än dagens schablon. Till skillnad mot dagens regler utgår emellertid de nya reglerna från att förmåns-havaren själv skall betala drivmedel för den privata körningen. Syftet är att reglerna skall ge ett incitament till mindre privat körning med förmånsbilar.