yttr · GK05NU2Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1995/96:220 om lag om statsbudgeten. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att 1. antar regeringens förslag till lag om statsbudgeten, 2. beslutar att av tidigare givna bemyndiganden och andra beslut upphör att gälla i de avseenden som lagen reglerar. Den motion som behandlas här är 1995/96:K38 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (3) att beslutar avslå 26 § lagen om aktier och andelar i lagen om statsbudgeten. Den del av propositionen som rör näringsutskottets beredningsområde är avsnitt 10.3 om överlåtelse av statens egendom i form av aktier och andelar. Ett motionsyrkande ( motion 1995/96:K38 (v) yrkande 3 ( tar upp detta område. I propositionen framläggs förslag till lag om statsbudgeten. Enligt 26 § i lagförslaget skall regeringen få besluta om försäljning av statens aktier eller andelar i bolag där staten har mindre än hälften av rösterna om inte för det bolaget beslutat annat. Vidare stadgas i paragrafen att regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt får minska statens ägarandel i bolag där staten har minst hälften av rösterna. De försäljningar som genomförs skall ske på ett affärsmässigt sätt, om inte särskilda skäl talar mot detta. Statens innehav av aktier torde nästan uteslutande kunna föras tillbaka på riksdagsbeslut, sägs det i propositionen. Dessa beslut är vägledande för rätten att förfoga över aktierna. Det kan åberopas starka sakskäl för att bemyndigande skall inhämtas vid aktieförsäljningar, anförs det med hänvisning till att de ursprungliga besluten om engagemang genomgående har fattats under medverkan, t.ex. i form av att medel för aktieteckning anvisats. Regeringen anser det dock inte rimligt att alla beslut om försäljning av statens aktier skall prövas av ; många försäljnings-ärenden är inte av den betydelse att de bör avgöras på denna nivå. Det är av vikt att kravet på fortsatt inflytande från sida över väsentliga ändringar inom den statliga företagssektorn kan förenas med önskemålet om flexibilitet i fråga om ägarstruktur och kapitalanskaffning, menar regeringen. Därför anses beslut om försäljning av aktier i bolag där staten inte har en röstmajoritet ( och där aktierna således knappast innehas för att staten i bolagsform skall driva en verksamhet av statligt intresse ( i de flesta fall kunna ankomma på regeringen. De ärenden som är av sådan betydelse att beslutanderätten bör ankomma på är, enligt regeringens uppfattning, främst försäljning av aktier i bolag där staten har en röstmajoritet. Enligt aktiebolagslagen (1975:1385) har aktieägare som tillsammans innehar en tredjedel av rösterna i ett bolag ett betydande inflytande. Detta minoritetsskydd innebär bl.a. att bolagsordningen vad gäller t.ex. bolagets verksamhetsinriktning, aktiekapitalets storlek och antalet styrelseledamöter inte kan ändras utan att ett beslut om detta biträds av dessa minoritetsägare. I aktiebolagslagen föreskrivs vidare ett visst inflytande för aktieägare som tillsammans innehar en tiondel av rösterna i ett bolag, bl.a. beträffande vissa beslut som avser redan utgivna aktier samt vissa ändringar i bolagsordningen. Med hänvisning till de nämnda bestämmelserna i aktiebolagslagen konstaterar regeringen å ena sidan att det inte är likgiltigt för staten om den har eller av rösterna i ett bolag. Regeringen anser därför att försäljning av aktier i av staten helägda bolag, eller i delägda bolag där staten har en röstmajoritet eller äger hälften av rösterna för samtliga aktier, i princip bör beslutas av . Det kan dock förekomma, sägs det, att regeringen beträffande ett visst majoritetsägt bolag vill ha större befogenheter. För att skaffa sig önskad handlingsfrihet skall regeringen i ett sådant fall kunna utverka ett särskilt bemyndigande av att beträffande just det företaget få vidta vissa slag av åtgärder. framhålls å andra sidan i propositionen att på goda grunder skulle kunna förbehålla sig rätten att besluta om en försäljning av aktier i ett bolag, trots att staten inte har en röstmajoritet eller äger hälften av rösterna. Enligt regeringens uppfattning bör det ankomma på att uttryckligen i varje särskilt fall ge till känna om den vill förbehålla sig rätten att besluta om försäljning av aktier i bolag där staten har en minoritet av rösterna för samtliga aktier. Om inte fattat något sådant beslut bör regeringen ha rätt att besluta om aktiernas försäljning, sägs det. Statens röstmajoritet i ett bolag kan också påverkas genom utgivning av konvertibla skuldebrev och genom riktade nyemissioner, konstateras det i propositionen. För att skall kunna behålla sitt inflytande över väsentliga ändringar inom den statliga företagssektorn är det av vikt att förbehålls rätten att besluta om alla åtgärder som påverkar statens röstmajoritet i ett bolag, anser regeringen. Försäljning av aktier bör genomföras affärsmässigt, med möjlighet till avsteg från denna princip om det finns särskilda skäl, anförs det vidare. De aktuella reglerna föreslås gälla även statens innehav av andelar i ekonomiska föreningar. De särskilda bemyndiganden beträffande vissa namngivna statliga företag som för propositionens avlämnande avsåg att fatta beslut om mot bakgrund av förslag i proposition 1995/96:141 ligger enligt regeringen helt i linje med vad som föreslås i den nu aktuella propositionen. Sådana särskilda bemyndiganden - och motsvarande tidigare givna bemyndiganden - anses således utan ändring kunna fortsätta att gälla när den föreslagna budgetlagen träder i kraft. bör avslå regeringens förslag till lag om statsbudgeten såvitt avser den paragraf (26 §) som reglerar överlåtelse av statens egendom i form av aktier och andelar, anförs det i motion 1995/96:K38 (v). Regeringens förslag om att den skall få sälja statens aktier i bolag där staten har mindre än hälften av rösterna ( om inte för det ifrågavarande bolaget har beslutat annat ( innebär att inflytande minskas, påpekar motionärerna. De hänvisar till att Statskontoret i sitt remissvar över förslag har pekat på en annan lösning, nämligen att alla åtgärder som ändrar statens ägarinflytande och röstetal under eller över de kritiska gränserna , eller skall underställas . Eftersom ett avgörande inflytande i ett bolag ofta utövas via ett minoritetsinnehav av röstvärdet, anser motionärerna att regeringens förslag inte kan godtas; skall det ske strategiska förskjutningar eller minskningar av det statliga ägandet i näringslivet borde detta underställas prövning. beslöt om att minskning av statens ägande ( med vissa angivna restriktioner ( skall kunna ske beträffande åtta angivna företag (prop. 1995/96:141, bet. De åtta företagen är följande: , , , ., , AB , och . Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som lämnade (prop. 1991/92:69, bet. angavs att av tidigare lämnade bemyndiganden avseende Nordbanken, (numera inklusive ) och skall fortsätta att gälla. I en reservation (m, c, fp, kds) avstyrktes regeringens förslag och förordades i stället att de bemyndiganden om försäljning av statliga företag som tidigare gett regeringen skulle kvarstå och dessutom kompletteras. I en annan reservation (v) stöddes utskottsmajoritetens ställningstagande med undantag i fråga om . I en tredje reservation (mp) tillstyrktes regeringens förslag, under förutsättning att det fastställdes en policy för statliga företag. Privatisering av följande företag förordades vidare i reservationer: (m); , och (m, fp, kds); (m, fp); och (m). Regeringens förslag till riksdagsbeslut innefattar, som redovisats, dels att skall anta förslaget till lag om statsbudgeten, dels att av tidigare givna bemyndiganden och andra beslut skall upphöra att gälla i de avseenden som lagen reglerar. I propositionen sägs dock i fråga om försäljning av aktier i statliga företag att de särskilda bemyndiganden som lämnade , liksom tidigare givna bemyndiganden, kan fortsätta att gälla. Riksdagsbeslutet omfattade, som nämnts, åtta företag. Vidare konstaterades i den då aktuella propositionen, liksom i näringsutskottets betänkande, att tidigare bemyndiganden för ytterligare tre företag skulle fortsätta att gälla. Därutöver har bemyndigat regeringen att genomföra en försäljning av (). fattade beslut om bolagisering av den fastighetsekonomiska verksamheten inom (prop. 1994/95:166, bet. I riksdagsbeslutet ingick ett bemyndigande för regeringen att sälja aktierna i bolaget. har således lämnat särskilda bemyndiganden för nämnda 12 företag. En sammanställning över dessa företag, liksom över innebörden av bemyndigandena, återfinns i tabellen på nästa sida. Huruvida denna förteckning är uttömmande går emellertid inte att med bestämdhet uttala sig om. Företag anställda 1995 Statens ägarandel sept. 1996, % Möjlig lägsta andel, % Närings- och 13 119 50,25 34 11 740 25 10 4 901 25 0 . 33 000 7 0 711 100 0 AB 86 50 34 270 100 0 95 100 0 4 50 0 Nordbanken 7 124 65,5 0 9 258 100 0 110 100 0 I proposition 1995/96:141 om aktiv förvaltning av statens företagsägande meddelade regeringen att den avser att ytterligare utveckla och förbättra de årliga redogörelserna för företag med statligt ägande. Det angavs att det bl.a. kommer att göras kompletteringar med uppgifter om utdelningar, omstruktureringar, försäljning av aktier och nyemissioner som sker med stöd av det nya bemyndigandet. Av årets redogörelse (skr. 1996/97:20) framgår inte för vilka företag har lämnat särskilda bemyndiganden eller innebörden av dessa bemyndiganden. Enligt uppgift avses dock en sammanfattning av bemyndigandena komma att ingå i nästa års redogörelse, vilket näringsutskottet noterar med tillfredsställelse. För att det inte skall råda någon oklarhet om vad nu aktuella beslut innebär i förhållande till tidigare lämnade bemyndiganden avseende försäljning av aktier och andelar i företag med statligt ägande, bör - enligt näringsutskottets uppfattning - ange vilka företag som omfattas av dessa bemyndiganden. Innebörden av bemyndigandena bör dessutom klargöras, förslagsvis genom hänvisning till den redovisade tabellen. Därvid bör - för klarhets skull - anges att en försäljning av statens innehav av A-aktier i kräver ett beslut av samt att bemyndigandet i fråga om endast avser nyemission. Beträffande det som förordas i motion 1995/96:K38 (v) och som innebär att alla åtgärder som ändrar statens ägarinflytande och röstetal under eller över gränserna , och skulle underställas vill näringsutskottet hänvisa till vad som sägs i propositionen (s. 62) om att en sådan lösning är opraktisk med hänsyn till det begränsade antal företag som är aktuella. Som framgår av den tidigare nämnda redogörelsen för företag med statligt ägande är det endast sex företag för vilka statens ägarandel understiger , nämligen följande: A/O Dom Shvetsii (), (), (), (33,), . () och ( (). Beträffande tre företag ( , och . ( gäller, som nämnts, särskilda bemyndiganden. Staten äger en aktie i . Det är således endast för de två företagen A/O Dom Shvetsii (bolag med säte i men som ännu inte bedriver någon verksamhet) och (fyra anställda) som den i motionen förordade uppläggningen skulle få någon praktisk betydelse. Det kan vidare noteras att har möjlighet att till beslut om bemyndigande om försäljning av aktier i företag där staten har en ägarandel på eller mer koppla de restriktioner som anses lämpliga. Med den precisering av riksdagsbeslutet som näringsutskottet förordar tillstyrks propositionen i här aktuell del. Motion 1995/96:K38 (v) avstyrks i motsvarande del. I beslutet har deltagit: (), (), Bo Finnkvist (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och () anser att del del av yttrandet - under - som börjar med "Beträffande det" och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: vill i detta sammanhang framhålla att det arbete som påbörjades under den borgerliga regeringen med att minska statens företagsägande bör fortsätta. Med en privatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. De försäljningar som gjordes under den borgerliga regeringen inbringade till statskassan sammanlagt ca (exkl. försäljning av aktier i ), vilket minskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningarna ledde också till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigare innehaft aktier. Enligt näringsutskottets uppfattning bör således försäljningen av statliga företag fortsätta med den inriktning som beslöt om . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i här aktuell del och avstyrker motion 1995/96:K38 (v) i motsvarande del. () och () anser att den del av yttrandet - under - som börjar med "För att" och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: anser - i likhet med vad som anförs i motion 1995/96: K38 (v) - att regeringens förslag till lag om statsbudgeten bör omarbetas såvitt avser 26 §. Regeringens förslag om att den - i det fall att inte har beslutat annat - skall få sälja aktier i bolag där staten har mindre än hälften av rösterna innebär ett minskat inflytande för . förordar i stället den uppläggning som Statskontoret har skisserat i sitt remissvar. Denna innebär att alla åtgärder som ändrar statens ägarinflytande under eller över de kritiska gränserna , och skall underställas . Aktiebolagslagen ger, som redovisats, ett betydande inflytande till minoritetsägare i bolag. Om det skall ske strategiska förskjutningar eller minskningar av det statliga ägandet i näringslivet bör de således, enligt näringsutskottets mening, underställas . Den aktuella paragrafen bör omformuleras med utgångspunkt i vad näringsutskottet här anfört. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1995/96:K38 (v) i denna del. Bemyndigandet avser endast nyemission. Bemyndigandet avser endast försäljning av B-aktier. fattade beslut om inlösen av aktier under perioden 23 september-11 oktober 1996. Härigenom kan statens ägarandel komma att minska från till . I ingår numera tidigare .