yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Det är nämligen inte hållbart att priset inom EU på ett paket cigaretter varierar . Med hänsyn härtill och med en extra betoning på smugglingsrisken bör den i budgetpropositionen föreslagna höjningen av tobaksskatten inte omfatta cigaretter. Vi föreslår i stället att skatten på rulltobak höjs till per kg och skatten på snus till per kg. En sådan omför-delning av skatteuttaget är statsfinansiellt neutral. Genom att tillverkaren måste prismärka cigarettpaketen åtgår för att tillverka nya förpackningar märkta med det nya priset. Trots att regeringen har kännedom om detta förhållande föreslås en skattehöjning på cigaretter per , något som marknaden inte får en ärlig chans att täcka in i form av ett högre pris. Företag med förpacknings-verk-samhet utanför har en längre ledtid från förpackning till försäljning och drabbas därför särskilt hårt. Detta kan också uppfattas som ett handels-hinder för utländska företag. Om skatten på cigaretter höjs bör ikraftträdandet läggas efter beslut. Vi tillstyrker motion Fi413 av (). Alkohol och tobak - fp () anför: Trots att har möjlighet att behålla den progressiva skatten på öl till utgången av föreslår regeringen att denna skall slopas redan nu och förorsakar på detta sätt en kraftig förlust för statskassan. Regeringens motiv synes vara en oro för de inträffade effekterna av de nu gällande införselkvoterna för öl. Även om effekterna överdrivs kraftigt av dem som har starka ekonomiska skäl att göra det - bryggerierna och - är det uppenbart att handeln främst via utgör ett problem för svensk alkoholpolitik och eventuellt också för bryggerierna. Vi inom anser dock inte detta vara tillräckligt starka skäl för att sänka skatten på starköl och mellanöl med de självklara följder detta får, inte minst för yngre konsumenter. Vi är inte främmande för argumentet att en höjd skatt på folköl leder till att ny alkoholsvagare öltyp tas fram av bryggerierna - ett "lättfolköl" med 2,8 volymprocent alkohol - och att detta kan leda till en minskning av alkohol-konsumtionen i form av folköl. Detta är i sig förstås positivt, särskilt om det leder till en minskad berusning på folköl hos ungdomar. Det är dock svårt att tro annat än att det av regeringen föreslagna paketet kommer att leda till en ökad alkohol-konsumtion och ytterligare fjärma oss från det av uppsatta målet om en minskning av alkoholkonsumtio-nen jämfört med situationen . Vi avvisar de föreslagna ölskatteförändringarna, men kan biträda höj-ningarna av skatten på starksprit och tobak. Vi står således bakom motion So656 yrkandena 9-11 av m.fl. (fp) och motion So668 yrkande 1 av (). Alkohol och tobak - v Per () anför: Om regeringens förslag om proportionell ölskatt genomförs kommer priset på folköl att höjas med i genomsnitt och priset på starköl att sänkas med . Detta är ur traditionell alkoholpolitisk synpunkt helt förkast-ligt. avslår därför regeringens förslag till proportionell skatt på öl. Regeringen känner sig tvingad att göra dessa förändringar, dels efter påtryckningar från bryggerinäringen, dels för att uppfylla EU:s krav och av dem accepterade övergångsregler. Dessa innebär att fr.o.m. måste ha samma skatt per volymprocent alkohol på allt öl över 2,8 volymprocent. Sänkt skatt på alkoholstarkare öl kommer att öka den totala alkoholkon-sumtionen i landet. Den grupp som främst kommer att dricka mer öl är troli-gen ungdomarna eftersom ölet alltmer blivit en speciell ungdomsdryck. Om priset sänks som regeringen föreslagit, med per burk starköl, så innebär det sannolikt att alkoholkonsumtionen kommer att öka med . Vad detta innebär i ökade alkoholrelaterade skador, sociala problem och olycksfall är ganska lätt att analysera ur ett samhällsekonomiskt och folkhälsoperspektiv. Det finns ett väl belyst samband mellan en ökad total-konsumtion och alkoholrelaterade problem i samhället. föreslår därför att behåller en lägre skatt på folköl och bibehåller skatten på starköl. Detta är möjligt genom att sänka alkohol-halten för folköl till maximalt 2,8 volymprocent, där EU-reglerna gör det möjligt att ha en lägre volymbeskattning utan att det påverkar starkölsbe-skattningen. Vårt förslag är att skatten på starköl blir per liter och volymprocent alkohol. För folköl föreslår vi att skatten ska fastställas till per liter och volymprocent alkohol. Med det anförda tillstyrks motion Fi212 av m.fl. (v) yrkandena 13 och 14 samt motion So672 yrkande 13 av m.fl. (v). Alkohol och tobak - mp () anför: har i förhållande till många andra länder en hög beskattning av i första hand alkohol, men även av tobaksvaror. Vi anser att en sådan beskatt-ning är väl motiverad med hänsyn till de stora skador som bruket av alkohol och tobak orsakar både för enskilda människor och för samhället i stort. Många ekonomiska beräkningar har visat att framför allt skatten på alkohol egentligen borde vara ännu högre med tanke på alla skador och kostnader för samhället som den orsakar. Detta är ett dilemma eftersom de allt öppnare gränserna mot EU leder till ett ökat tryck att harmonisera skatten på en lägre nivå. Också risken för hembränning, smuggling, m.m. gör att skatten på alkohol inte kan tas ut helt på den nivå som vore kostnadsmässigt motive-rat. Den höga alkoholbeskattningen i har lett till att alkoholförbruk-ningen hos oss är relativt måttlig jämfört med många andra länder. Trots det är de alkoholrelaterade problemen stora i . Mot den bakgrunden avvisar vi regeringens förslag att sänka skatten på öl. De eventuella proble-men med en ökad gränshandel bedömer vi vara hanterbara och mindre än de problem som kan uppstå till följd av en ökad konsumtion av starköl, inte minst . Regeringen bör i stället verka aktivt för att pro-blemen med gränshandeln begränsas, bl.a. genom att kräva att undantag från EU-reglerna permanentas och helst skärps. Med det anförda tillstyrks motion Fi420 yrkande 22 av m.fl. (mp) och motion So655 yrkande 7 av m.fl. (mp). Alkohol och tobak - kd () anför: kan inte acceptera regeringens förslag att sänka skatten och därmed priset på starköl i . Svensk alkoholpolitik har som mål att minska totalkonsumtionen av alko-hol . De åtgärder som omfattar en politisk majoritet i är att utnyttja prisinstrumentet och att begränsa tillgäng-ligheten. Med dessa utgångspunkter förhandlade fram undantagsregler för införsel av alkohol till från andra EU-länder. Undantagen som ifråga-sätts av vilar på sociala och hälsopolitiska motiv, och därmed behovet att hålla nere och sänka totalkonsumtionen. Om regeringen kan tänka sig att sänka skatten på starköl och därmed bidra till en ökad försäljning inte bara i utan också i alla övriga delar av landet, så försvagar man allvarligt sin argumentation i förhandlingarna gentemot kommissionen. Accepterar en ökad försäljning för att minska privatimporten i , kan man inte hävda några allvarligare invändningar mot ökad införsel av vin och sprit. Därför avvisar regeringens förslag att sänka skatten på starköl. Detta ger en budgetförstärkning på . Det är angeläget att det bedrivs en saklig information om tobakens skad-liga inverkan på hälsan. För att begränsa användningen kan också regleringar nyttjas för att hindra att tobaksrök sprids i känsliga miljöer. Prisinstrumentet är ytterligare ett verksamt medel för att minska konsumtionen. Tobaksskatten bör höjas. Vårt förslag innebär en inkomstförstärkning på . Punktskatter på alkohol, tobak, etc skall höjas minst i takt med inflationen i enlighet med det beslut som togs under förra mandatperioden. Med det anförda tillstyrks motion Fi214 yrkandena 9 och 10 av m.fl. (kd), motion Sk371 yrkande 21 och 22 av m.fl. (kd) och Fi418 av m.fl. (s, c, fp, v, mp, kd) samt motion U515 yrkande 25 av m.fl. (kd). , , och (alla m) anför: föreslog regeringen omfattande skattehöjningar på energi. Bland de höjningar som föreslogs fanns en höjning av produktionsskatterna på elektrisk kraft från kärnkraft och äldre vattenkraftverk. Trots omfattande kritik vad gäller bl.a. effekterna för sysselsättningen beslutade majori-tet i enlighet med regeringens förslag. I årets budgetproposition tvingas regeringen och att retirera. De har insett att den kritik som riktades mot förslaget var korrekt och föreslår därför att det andra steget av de beslutade höjningarna som var avsett att träda i kraft skall återtas och ersättas av höjda konsumtionsskatter på elektrisk kraft och fossila bränslen. Som framgår av regeringens proposi-tion innebär skattehöjningarna ökade energikostnader för hushållen. Det finns anledning att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att öka miljörelateringen av skattesystemet. Det får emellertid inte vara fråga om en generell höjning av skatteuttaget utan bör gälla en omläggning av beskattningen inom ramen för den successiva sänkning av skatteuttaget som vi förordar. utreder nu förutsättningarna för en sådan omläggning. Regeringens förslag om höjd energiskatt på elektrisk kraft och fossila bränslen bör mot denna bakgrund avslås. Vi tillstyrker motionerna Fi407 yrkande 17 av m.fl. (m) och Fi203 yrkande 5 av och (). () anför: Genom att växla skatt på arbete mot skatt på miljöförstöring förenas miljö-målen med målen för den ekonomiska politiken. För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att det sker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det inte grön skatteväxling utan snarare en missriktad svartväxling till dålig kurs. De höjningar av energi-skatterna som just beslutat är just av sådant slag. arbetar en parlamentarisk skatteväxlings-utredning som skall lämna slutbetänkande . Jag konstaterar med beklagande att utredningens arbete onödigt och allvarligt försvårats genom att regeringen föreslagit och beslutat om stora energiskattehöjningar utan att avvakta utredningens förslag. De förslag till ny utformning av ca i höjda energiskatter som presenteras kan vi acceptera bara om arbetsgivaravgifterna sänks i motsvarande mån. I annat fall måste förslaget avslås. Med det anförda tillstyrks motion Fi419 yrkande 13 av m.fl. (fp). Per () anför: Regeringens förslag om att den redan beslutade höjningen av produktions-skatterna på el skall tas tillbaka och ersättas med höjda energiskatter för hushållen är enligt vår mening olyckligt. Vi anser att intäktsförstärkningen bör ligga kvar på företagssektorn. Det är i nuvarande ekonomiska läge viktigt att prioritera åtgärder som gynnar efterfrågeökning i samhället. Den över-flyttning till hushållssektorn som regeringen föreslår är därför olycklig. Vi hemställer att propositionen avslås och att regeringen får återkomma med ett förslag som innebär att industrin blir skattskyldig för elskatt på en nivå som motsvarar hälften av hushållens elskatt. Förslaget måste innehålla en takregel för den energiintensiva industrin. De förslag som regeringen lagt fram innebär en nettoökning av bensin-priset på per liter. välkomnar denna höjning men anser att den är otillräcklig för att vi skall klara de förpliktelser vi har när det gäller att minska koldioxidutsläppen. 1997 krävs en höjning med per liter. För att kunna bedöma skattesatser avvaktar vi bl.a. och Kom-muni--kations-kommitténs betänkanden samt analyser av hur en miljöanpassad kommunikationssektor ska gestalta sig. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. bör dock skatten på diesel höjas med motsva-rande och skatten på mineral-olja/smörjmedel med motsvarande . Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi212 yrkandena 9-12 och Sk370 yrkandena 30, 31, 33 och 34. () anför: anser att det är svårt att helt utvärdera konsekvenserna av den föreslagna omläggningen till en fastighetsskatt på vattekraftverk. Det upp-givna syftet, att verka för ett effektivt energiutnyttjande, är gott. Vi anser också att skattens höjd skall vara ett styrmedel för att påverka priset på elektricitet och ge ytterligare skatteintäkter inom ramen för en skatteväxling. Det är oklart hur aktivt detta kan ske med den föreslagna fastighetsskatten. Vi anser att regeringens förslag bör prövas för att vinna erfarenhet av denna typ av beskattning. Skulle det senare visa sig att omläggningen försvårar genomförandet av en skatteväxling, kan detta regleras genom att ändra höjden på fastighetsskatten eller genom att återgå till nuvarande system med en skatt efter producerad energi. Vi kan dock inte acceptera att skattesatsen skall baseras på intäkterna bara från nuvarande skatt på el från vattenkraften. Även den av beslu-tade höjningen av skatten måste räknas med. Vi föreslår alltså att fastighetsskatten skall utgå i stället för föreslagna . Vi anser inte heller att taxeringsenheter med outbyggda skall omfattas av skatten, även om de har verkställbart tillstånd för utbyggnad. Det finns inget skäl att skynda på en utbyggnad som i vissa fall kan ha negativa miljömässiga konsekvenser. Med det anförda tillstyrks motion Fi420 yrkandena 20 och 21 av m.fl. (mp). Regeringens förslag om att de höjda produktionsskatterna på el skall ersättas med energiskatt kan avslås om plan för långsiktigt höjda energi- och koldioxidskatter nu genomförs. En grön skatteväxling med höjda energi-, råvaru- och utsläppsskatter är den viktigaste ingrediensen i skattepolitik. För att en skatteväx-ling skall leda till önskade långsiktiga förändringar av konsumtionsmönster och teknik är det nödvändigt att den upplevs som långsiktigt trovärdig. Riks-dagen bör därför fatta beslut om höjda skatter på energi och sänkta andra skatter framåt. Skatten på koldioxid uppgår till per kg koldioxid. Vi föreslår att skatten höjs med per kg , 1998 och 1999. Energiskatten bör uttas med ett likartat belopp per kWh energiinnehåll i energislaget. föreslår vi att energiskatten höjs från med belopp som motsvarar per kWh energiinne-håll för fossila bränslen och elektrisk kraft. I princip motsvarande höjningar bör göras även 1998 och 1999. Takten i höjningarna bör dock varieras något mellan olika energislag i syfte att energibeskattningen långsiktigt skall kon-vergera mot samma storlek per kWh energiinnehåll. Regeringen bör senast återkomma med förslag om lämpliga skattesatser för från denna utgångspunkt. föreslår vidare att den särskilda skatten på elektrisk kraft från kärnkraftverk höjs med per kWh , 1998 och 1999. Om fattar beslut om de redovisade energi-skatte-höj-ning-arna behövs inte den beslutade höjningen av produktions-skatt-erna på el och inte heller någon omläggning i enlighet med regeringens förslag. Samma resultat kan uppnås om den nya fastighetsskatten bestäms till och om kärn-kraftsskatten höjs i enlighet med förslag. Med det anförda tillstyrks motion Fi420 yrkandena 23, 24 och 26-28 av m.fl. (mp) () anför: Den avreglerade elmarknaden i kombination med en relativt fri nordisk elmarknad innebär att man vid förändring av produktionsskatterna på elektrisk kraft har fler hänsyn att ta . Effekten av ensidiga skatte-ökningar kan bli mer av import av exempelvis fossilbränslebaserad kraftpro-duktion. Ett högre skatteuttag på kärnkraftsbaserad elproduktion ligger dock i linje med strävan att långsiktigt ge en riktigare prisbild när det gäller kraft-produktion. Den sänkning av skatten på kärnkraftsproducerad el som rege-ringen föreslår bör därför inte genomföras. Med det anförda tillstyrks motion Fi214 yrkande 8 av m.fl. (kd), motion Sk371 yrkande 12 av m.fl. (kd) och i motion Jo713 yrkande 1 av m.fl. (kd). Intäkterna beräknas till . Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen - m , , och (alla m) anför: Det kan ifrågasättas om regeringspolitiken någonsin i praktiken präglats av sådan ryckighet och sådana tvära kast som under innevarande mandatperiod. Inte minst gäller detta inom energipolitiken - det område där förutsebara villkor är av särskilt stor betydelse för företagens investeringsbeslut. har regeringen ökat skatteuttaget på energiområdet på ett sätt som torde sakna motstycke. Skatter har införts, tagits tillbaka, höjts och ändrats i en tilltagande snabb takt. Enligt vår uppfattning är energipolitiken inget självändamål. Den är tvärtom ett medel - ett redskap för att nå tillväxt och sysselsättning under miljömässigt acceptabla former. I en situation när arbetslösheten biter sig fast på allt högre nivåer blir det särskilt angeläget att utnyttja alla de resurser som står till det svenska folkhushållets förfogande. Regeringens förslag om fördubblad koldioxidskatt för industrin och växt-husnäringen innebär försämrade konkurrensförhållanden för svensk industri och bör därför avvisas. Återigen lägger regeringen fram skatteförslag utan konsekvensanalys kring industrins och växthusnäringens framtida konkur-renskraft. Det är också anmärkningsvärt att regeringen lägger fram förslaget trots att Lagrådet ifrågasatt det lämpliga i att föra fram ett förslag vars slutliga utformning och genomförande är beroende av utfallet av EG-institutionernas granskning. Vi ställer oss med det anförda bakom avslagsyrkandena i motionerna N269 yrkande 15 av m.fl. (m) och Fi203 yrkande 6 av och (). Härigenom tillgodoses till stor del även syftet med motion Fi408 av (). Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen - fp () anför: liberalerna var länge ensamma förespråkare av ekonomiska styr-medel i form av t.ex. energiskatter. Vi anser fortfarande att dessa har en avgörande betydelse att fylla för ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi tror dock att det är nödvändigt att för varje skatt vi höjer av miljöskäl sänka en annan skatt, t.ex. på arbete. liberalerna anser att arbets-givar-avgiften bör sänkas generellt eller riktat mot vissa områden för att på så vis stimulera fram nya arbetstillfällen i nya sektorer. Det finns all anledning att hävda verklig skatteväxling som en huvudprin-cip när det gäller nya skattehöjningar på t.ex. energi. Eftersom regeringen inte föreslår någon skatteväxling, där höjningen av koldioxidskatten kombineras med en motsvarande sänkning av arbetsgivar-avgiften, tvingas vi från sida att yrka avslag på propositionen. Om emellertid accepterar förslag till sänkta arbets-givaravgifter kan vi acceptera energiskattehöjningarna. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi20 av och (). Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen - mp () anför: Vi anser att beskattningen på arbete och arbetskraft är alltför hög. Den bör sänkas radikalt. Därigenom skapas många fler arbetstillfällen, återvinning och återanvändning gynnas, tjänstesektorn stimuleras och vård och omsorg blir mindre dyr. I stället bör energiskatter och miljörelaterade skatter höjas. Koldioxidskatten bör därför höjas som en viktig del i att finansiera sänkt skatt på arbete. Med denna utgångspunkt kan regeringens förslag välkomnas eftersom det ändå är ett litet steg i rätt riktning. Koldioxidskatten är emellertid en utsläppsskatt som bör träffa alla utsläpp av koldioxid som adderar till koldioxidhalten i atmosfären med lika kraft. En hög koldioxidskatt stimulerar till snabbare övergång till biobränslen eller annan icke fossilbränslebaserad energianvändning. Industri- och närings-politik bör inte bedrivas genom undantag från miljökrav eller miljöskatter. Även med den utgångspunkten kan regeringens förslag sägas vara ett litet steg i rätt riktning. Regeringen bör emellertid ta ytterligare steg mot att normalisera koldioxidskatten. Den 50 procentiga nedsättningen bör steg-vis helt avskaffas. Definitionen av "industri" i energiskattesystemet bör begränsas till enbart verkligt energiintensiv industri där priser bestäms i en internationell konkur-renssituation. omfattas hela tillverkningsindustrin, vilket måste anses vara felaktigt. Nedsättningsregler bör endast kunna komma i fråga för sådan industri där energikostnaden överstiger av produktions-kostna-den. Nedsättningsregeln bör vara sådan att företaget, efter ansökan, kan befrias från skatt för den del av energianvändningen som överstiger av produktionskostnaden. Nedsättningen bör dock prövas för varje enskilt fall och i tidsbegränsad koncession villkoras med att företaget i samråd med miljömyndigheterna upprättar och genomför en åtgärdsplan för minskad energianvändning, minskade utsläpp av koldioxid m.m. Den industripolitiskt motiverade skattesubventionen skall således kräva en motprestation som mildrar de negativa miljöeffekter som företaget ger upphov till. Med det anförda tillstyrks motion Fi19 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (mp). och (utgiftsområde 3) - v Per () anför: Enligt regeringens budgetförslag har anslaget till reduce-rats till följd av tidigare beslutade besparingar på statlig konsum-tion. Denna reducering skall man enligt regeringen uppnå genom fortsatt utveckling av organisation och arbetsformer, ökad användning av ADB och andra rationaliseringsåtgärder. Som framhålls av innebär denna reducering besparingar på med , som regeringen själv pekar på ett behov av en ökad skattekontroll och höjd kvali-tet i verksamheten. I rapporten ekobrottsbekämpning uttalar sig också regeringens ekobrottsberedning för en större reform som kommer att leda till utvidgade uppgifter för . Ett slutligt förslag beräknas läggas fram . Att i detta läge driva igenom besparingar för skatteförvaltningen är mycket olämpligt. Ökade resurser för kontroll har också tidigare visat sig ge ökade skatteintäkter i minst samma storleksordning. Från sida avvisar vi därför den föreslagna besparingen och föreslår att det av regeringen föreslagna anslaget till skatteförvaltningen utökas med . Vad gäller vill vi, liksom regeringen, betona vikten av att bekämpningen av olovlig införsel av narkotika kan bedrivas effektivt och att detta område prioriteras högt. Detta kräver enligt vår mening en förstärkning av gränskontrollen, inte en försämring som en personalminskning innebär. Genom medlemskapet i EU har också nya arbetsuppgifter tillkommit, vilket ytterligare motiverar ett bibehållet anslag . föreslår därför att utöver vad regeringen föreslagit anvisas till . Vad som anförts innebär att tillstyrker motion Fi212 i denna del och föreslår att ramen för utgiftsområde 3 och uppbörd för skall utökas med och beräknas till 5 . Vad gäller beräkningar har redan tidigare framfört kritik mot den nya budgetprocessen och systemet med utgiftstak för den offentliga sektorn, som förhindrar en önskvärd finanspoli-tisk flexibilitet och försvårar möjligheterna att bedriva en konjunkturpåver-kande ekonomisk politik. Regeringen presenterar inte heller något underlag som gör det möjligt att uppskatta vad som är rimliga utgiftsnivåer . kan därför inte godkänna regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1998 och 1999. Detta innebär givetvis att vi tillstyrker motion Fi212 även i denna del och yrkar avslag på dessa beräkningar även såvitt avser utgiftsområde 3. och (utgiftsområde 3) - mp () anför: har i fråga om anslagen inom utgiftsområde 5 och internationell samverkan yrkat avslag på ett anslagsbelopp om som avsetts användas till arbetet med . Eftersom vi anser att inte skall anslutas till detta avtal anser vi att pengar inte heller skall anslås till denna del av verksamheten. I stället bör enligt vår mening motsvarande belopp tillföras för att täcka kostnader som uppkommit på grund av merarbete i samband med EU-medlemskapet, inten-sifierat arbete med att hindra införsel av droger m.m. Från sida tillstyrker vi därför motion Fi213 i denna del och föreslår att ramen för utgiftsområde 3 och uppbörd utökas med och beräknas för till 5 , för till och för till . och (utgiftsområde 3) - kd () anför: Från sida vill vi starkt betona hur skattebrotten under-gräver samhällets gemensamma resurser och skapar illojal konkurrens inom näringslivet. Det är därför väl motiverat att satsa extra resurser på skatteför-valtningen, som bör samverka med polisen i kampen mot den alltmer omfattande ekonomiska brottsligheten. krav på att skall tillföras utöver vad regeringen föreslagit bör därför biträdas. Vi vill dessutom peka på de nya problem med att stoppa smuggling av bl.a. narkotika, alkohol och vapen som EU-inträdet medfört. De s.k. kompensato-riska åtgärderna för att stoppa illegal införsel kräver mer tullpersonal i sam-verkan med polisen.