yttr · GK05SFU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — Arbetsgivaravgifterna för kommunsektorn bör sänkas med . För att stimulera företag, kommuner, landsting eller statliga institutioner som vill förkorta arbetstiden bör avsättas i form av arbetsgivaravgiftslättnader för en utvidgad försöksverksamhet med arbetstidsförkortning . Vidare bör en utredning tillsättas med uppdrag att ta fram en modell för differentierade arbetsgivaravgifter enligt utredning (Rocardrapporten). Förslaget innebär att arbetsgivarna får betala en högre nivå på arbetsgivaravgiften för de löntagare som arbetar mer än ett visst antal timmar och en lägre nivå för dem som arbetar (en sänkt) normalarbetstid. En avgiftsbefrielse avseende vinstandelsstiftelser bör övervägas, eftersom stiftelserna kan komma att spela en positiv roll i ett framtida kollektivt löntagarsparande. begär i motion Fi44 yrkande 12 avslag på regeringens förslag om nedsättning av socialavgifter och i yrkande 10 ett tillkännagivande om vad som anförts om skattepolitiken. I yrkande 19 begärs att regeringen tillsätter en utredning om differentierade arbetsgivaravgifter samt i yrkande 20 ett tillkännagivande om avsättning av medel för en utvidgad försöksverksamhet med arbetstidsförkortning. anser att en skatteväxling bör genomföras med lägre skatt på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning. De allmänna egenavgifterna bör sänkas fram i stället för att höjas enligt tidigare beslut. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas . Avgiftssänkningarna motsvarar ca i minskade nettointäkter för staten. föreslår i motion Fi45 yrkandena 18 och 19 tillkännagivanden härom. föreslår en sänkning av den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift . Vidare bör företagsstödet sänkas i utbyte mot sänkta arbetsgivaravgifter. Den särskilda löneskatten på vinstandelar bör slopas. begär i motion Fi46 yrkande 6 ett tillkännagivande om åtgärder för tillväxt och företagande och i yrkande 10 ett tillkännagivande om sänkning av allmänna egenavgifter fr.o.m. . Utskottet tillstyrkte i yttrande 1996/97:SfU1y till finansutskottet att socialavgifterna sattes ned fr.o.m. . Utskottet ansåg att åtgärder som stimulerar nyanställningar och uppmuntrar egenföretagande är angelägna. Utskottet beaktade därvid att avdraget från arbetsgivaravgifterna kommer att minska arbetsmarknadsavgiften och att avdraget från egenavgifterna i första hand kommer att avse arbetsmarknadsavgiften men därutöver även andra socialavgifter. I en motion föreslås att avgiftsnedsättningen begränsas till företag med högst tio anställda. Utskottet anser dock att uttaget av socialavgifter främst av administrativa skäl i princip bör vara lika för alla arbetsgivare. Ytterligare insatser för att utveckla småföretagen bör därför om möjligt ske på annat sätt och med andra medel. Utskottet vill tillägga att en begränsning till enbart företag av viss storlek skulle kunna innebära en kraftig marginaleffekt för ett företag som utökar sin arbetsstyrka. Motionsförslag om att slopa egenavgifterna för enskilda näringsidkare för resultat skulle enligt utskottets mening innebära ett större avsteg från principen att socialavgifter skall erläggas för inkomster som är förmånsgrundande i socialförsäkringssystemen. Det skulle också ge betydande marginaleffekter, därtill vid en låg inkomstnivå. Regeringens förslag innebär även fortsättningsvis ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock med en högre gräns för det månatliga avdraget. beräknas avdraget på högst av lönesumman samma månad medan de nya reglerna innebär att avdraget beräknas på högst av månadens lönesumma. Eftersom ytterligare åtgärder för att stimulera nyanställningar är nödvändiga anser utskottet att förslaget bör genomföras. Utskottet vill dock påpeka att konstruktionen med ett högsta avdrag innebär att ett företag med säsongsverksamhet endast kan utnyttja avdraget de har säsong, dvs. de månader de har betalat lön eller motsvarande. Utskottet förutsätter att regeringen överväger möjliga åtgärder om denna konstruktion visar sig betydligt minska stimulanseffekten. Vad gäller frågan om differentierade arbetsgivaravgifter i syfte att stimulera och/eller finansiera en arbetstidsförkortning kan nämnas att utskottet i sitt av godkända betänkande 1996/97:SfU13 avstyrkte motioner om differentierade arbetsgivaravgifter för normal arbetstid respektive övertidsarbete. Utskottet ansåg därvid att beredningen av slutbetänkande Arbetstid - längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) borde avvaktas. En av grundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skall behandlas likformigt. Det är också skälet till att särskild löneskatt nu tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse eftersom det finns stora likheter mellan överföringar till vinstandelsstiftelser och avsättningar till pension. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigare bedömning att särskild löneskatt skall tas ut på arbetsgivares bidrag till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Utskottet välkomnar den aviserade översynen av socialavgifternas struktur. Som utskottet tidigare framhållit är det angeläget inte minst för människors förtroende för socialförsäkringssystemet att socialavgifter som beslutat om också används för de angivna ändamålen. I avvaktan på resultatet av denna översyn bör några mer genomgripande förändringar i avgiftsuttaget inte göras. Utskottet noterar därvid att frågan om en höjning av taket för uttag av de allmänna egenavgifterna skall beredas ytterligare och att regeringen detta år avser att återkomma med förslag till sänkning av arbetsgivaravgiften som kompensation för den höjning av sjuklönen från som föreslås i proposition 1996/97:63. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om nedsättning av socialavgifter och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 10, Fi43 yrkandena 17 och 18, Fi44 yrkandena 10, 12, 19 och 20, Fi45 yrkandena 18 och 19, Fi46 yrkandena 6 och 10 samt Fi90 yrkande 3. I propositionen finns inga förslag om tilläggsbudget på utskottets områden. föreslår däremot att medel anvisas på tilläggsbudget avseende en slopad behovsprövning av änkepensionen fr.o.m. . I motion Fi44 begärs i yrkande 37 ett tillkännagivande om en slopad behovsprövning och i yrkande 38 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att på tilläggsbudget för till utgiftsområde 11 anslag Efterlevandepension till vuxna anvisas ytterligare . Utskottet har ovan beträffande preliminära ramar för utgiftsområde 11 avvisat en återgång till tidigare regler för efterlevandepensioner. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet också motion Fi44 yrkandena 37 och 38. hänvisar till att det i har fått gehör för en levnadsnivåundersökning för pensionärer. I den undersökningen skulle alla de beslut som berör pensionärer tas med, t.ex. kostnader för medicin, läkarvård, hemtjänsttaxor, urholkning av basbelopp och förändringar i bostadstillägget för pensionärer. har regeringen inte genomfört en sådan samlad undersökning, vilket innebär att det inte finns någon helhetsbedömning av pensionärernas villkor. Det är viktigt att en sådan undersökning blir gjord. begär i motion Fi44 yrkande 25 tillkännagivande om det anförda. I samband med behandling av den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25) gav regeringen till känna att det finns behov av en analys av levnadsnivån för pensionärerna (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:146). behandlade i betänkande 1995/96:FiU10 om riktlinjer för den ekonomiska politiken flera motioner med begäran om fördelningspolitiska analyser. I motionerna nämndes särskilt gruppen pensionärer med enbart folkpension eller låg pension. Utskottet delade motionärernas uppfattning att de fördelningspolitiska frågorna måste ha hög prioritet och bli väl belysta. I betänkandet angavs att regeringen lämnar löpande och omfattande fördelningspolitiska redogörelser. Vidare hade särskilda studier genomförts av hur bl.a. ålderspensionärer påverkas av den ekonomiska krisen och saneringsprogrammet. Ett stort antal genomgripande reformer förbereddes och hade genomförts inom det sociala området samt inom arbetsmarknadspolitiken. Det var finansutskottets uppfattning att fördelningseffekterna av dessa förändringar måste följas mycket noga. Regeringen skulle också återkomma med fortsatta analyser av fördelningseffekterna i takt med att nytt material kommer fram. avstyrkte därmed de aktuella motionerna. Regeringen har i skrivelse 1996/97:15 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen beträffande nämnda tillkännagivande hänvisat till att inom välfärdsprojekt har rapporten och den ekonomiska krisen givits ut. I rapporten behandlas pensionärernas ekonomiska situation. Vidare anges att frågan bereds vidare i samråd med . Regeringen räknade med att kunna återkomma till i ärendet under innevarande . har därefter på förslag av socialutskottet (bet. 1996/97:SoU13, rskr. 1996/97:90) avslagit ett motionsyrkande liknande det nu behandlade. hänvisade därvid också till att socialministern aviserat att hon kommer att föreslå att en särskild utredare får i uppdrag att göra en översyn av boendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldre och av avgifterna och deras effekter. utgick från att regeringen även i övrigt noga följer utvecklingen och ansåg att något uttalande med anledning av motionen inte behövdes. , som förutsätter att regeringen i enlighet med skrivelse 1996/97:15 relativt snart återkommer till i frågan, avstyrker motion Fi44 yrkande 25. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utskottet anser, mot bakgrund av Statens invandrarverks egna uppgifter och det allt mindre antal flyktingar och andra invandrare som kommer till , att anslaget kan minskas ytterligare. Utskottet föreslår med anledning av motion Fi42 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kompensationsnivån i sjukförsäkringen bör vara , och utskottet avvisar förslaget att höja ersättningsnivån till . Utskottet föreslår i stället att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från . Sjuklöneperioden bör förkortas till de ursprungliga , dock utan att arbetsgivaravgiften höjs. SGI:n bör beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst. Trafikskadorna, som står för av sjukförsäkringens totala kostnader, bör bekostas av en obligatorisk trafikskadeförsäkring. Det s.k. bör utvecklas och permanentas. För att möjliggöra en ordentlig satsning på samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsförmedlingen beräknas ytterligare till . Ett särskilt bostadsstöd bör införas för funktionshindrade som har hög bostadskostnad beroende på att deras lägenhet eller hus har handikappanpassats. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi42 yrkande 7 att den preliminära ramen för utgiftsområde 10 minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet anser att änkepensionerna bör återställas till den nivå som gällde före . Detta bör ske redan fr.o.m. . Dessutom bör den generella tiden för omställningspension förlängas . Utskottet anser också att bostadstillägget till pensionärer bör höjas från nuvarande av bostadskostnaden till den nivå som gällde före , dvs. Avräkningen av bostadstillägget gentemot fritidsfastighet bör upphöra. Pensionerna har successivt urholkats genom att reglerna för beräkningen av basbeloppet har förändrats. Utskottet föreslår en värdesäkring av pensionerna. Dag för pensionsutbetalning tidigareläggs till den 19:e och 20:e i . Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi42 yrkande 7 att den preliminära ramen för utgiftsområde 11 ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Vidare bör med bifall till motion Fi47 ge regeringen till känna att änkepensionerna skall återställas till tidigare nivå och omställningspensionen förlängas . Regeringen bör återkomma med lagförslag härom. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet avvisar förslaget att höja kompensationsnivåerna inom föräldraförsäkringen från nuvarande . Vidare bör havandeskapspenningen avskaffas från . bör införas i den tillfälliga föräldrapenningen för att uppnå likhet mellan reglerna i sjuk- och föräldraförsäkringen. Utskottet anser dessutom att vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader bör återinföras. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi42 yrkande 7 att den preliminära ramen för utgiftsområde 12 minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Som en konsekvens av utskottets förslag rörande finansiell samverkan inom utgiftsområde 10 påverkas utgifterna inom detta område. Framför allt är det kostnaderna för förtidspensioner som minskar. Utskottet föreslår också att delpensionen avvecklas. Dessutom bör arbetsskadeförsäkringen avskaffas och ersättas med en obligatorisk arbetsskadeförsäkring helt utanför statsbudgeten, som i större utsträckning tar hänsyn till företagens skadeutfall. Kompensationsnivån för arbetsskadelivräntorna bör sänkas till . Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi42 yrkande 7 att den preliminära ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utskottet motsätter sig regeringens förslag om nedsättning av socialavgifterna. Utskottet anser att det i stället bör genomföras en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna genom att den allmänna löneavgiften på slopas. Skattereduktion, alternativt i kombination med slopade arbetsgivaravgifter, bör medges för reparation och underhåll av bostäder samt för sedvanliga hushållstjänster. Vidare bör de allmänna egenavgifterna till sjukförsäkringen sänkas och slopas helt . Den särskilda löneskatten på vinstandelar bör också slopas. Utskottet anser att med bifall till motion Fi90 yrkande 3 bör avslå förslaget om ändring i socialavgiftslagen. Vad som anförts om socialavgifter i övrigt bör med bifall till motion Fi42 yrkande 10 i denna del ges regeringen till känna. () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utskottet anser att sjukförsäkringsmedel bör aktiveras till insatser i vården för att på så sätt korta köerna till vården radikalt. Förebilden för denna idé är de s.k. FINSAM-försöken. En utvärdering av försöksverksamheten talar om besparingseffekt. Utskottet anser att verksamheten nu bör utökas att gälla i hela landet. Därmed kan tillföras sjukvården. Utgifterna för förtidspension kan minska med . Det enskilda beslut som vållat de mindre företagen störst bekymmer är den förlängda sjuklöneperioden. Man bör därför återgå till 14 dagars sjuklöneperiod. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi43 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 10 minskas i förhållande till regeringens förslag med samt ökas med och . Vad som anförts om att sjukförsäkringsmedel bör aktiveras till insatser i sjukvården bör ges regeringen till känna. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet är mycket kritiskt mot att regeringen inte gör något åt änkepensionen. En översyn aviseras, men något besked ges inte. Utskottet beräknar för återställande av förändringarna rörande efterlevandeförmånerna. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi43 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 11 ökas i förhållande till regeringens förslag med för . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet anser att flerbarnstilläggen bör återinföras. Vidare bör barnbidragen höjas till en kostnad av . Härigenom kompenseras barnfamiljerna för den höjning av matmomsen som bör ske. Den s.k. mamma/pappamånaden bör ha en högre ersättningsnivå, , inte minst av jämställdhetsskäl. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi43 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 12 ökas i förhållande till regeringens förslag med för . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Genom rehabilitering kan kostnaderna för förtidspensioner minska. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi43 yrkande 5 att den preliminära ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utskottet anser att arbetsgivaravgifterna bör sänkas för tjänstesektorn med . Detta bör ske dels genom en generell sänkning med, i ett första steg, av arbetsgivaravgifterna, dels genom helt slopade avgifter på hushållstjänster. Utskottet anser att med bifall till motion Fi43 yrkande 17 bör begära att regeringen lägger fram ett förslag om en sänkning av arbetsgivaravgifterna, som skall tillämpas med verkan fr.o.m. , så att uttaget minskar med per helår. Vad som anförts i övrigt bör med bifall till motionens yrkande 18 ges regeringen till känna. () anför: I utskottets yttrande angående de preliminära ramarna för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt socialförsäkringen vid sidan av statsbudgeten förbehåller sig utskottsmajoriteten, dvs. Socialdemokraterna och , att bl.a. "ifrågasätta det realistiska i medelsberäkningen av partiernas alternativa förslag". Eftersom utskottsmajoritetens politiska åsikter om bl.a. skulle komma att stå oemotsagda i det skrivna yttrandet vill anföra följande. En av anledningarna till varför har andra preliminära ramar är att vi ifrågasätter det realistiska i regeringens och medelsberäkning. Att tidigare haft mer realistiska beräkningar visar sig bl.a. i vårpropositionen där regeringen tillskjuter till kommuner och landsting, ett krav som förde fram . I detta sammanhang vill vi också peka på det reformerade underhållsstödet. påpekade att regeringens beräkningar var felaktiga och att reformen inte skulle ge de besparingar som regeringen avsåg. Det hade varit klädsamt med en viss återhållsamhet i ordvalet och i kritiken av andra partier i ett utskottsyttrande. Utskottsmajoriteten skriver också att inte angivit några medel för att helt slopa arbetsgivarperioden för småföretagare och en förkortning av sjuklöneperioden . vill här påpeka att yttrandet handlar om preliminära ställningstaganden av ramarna . Det står med andra ord helt fritt att föreslå en annan finansiering än den som utskottsmajoriteten föreslår. har vi finansierat både slopandet av arbetsgivarperioden för småföretagare och en förkortning av sjuklöneperioden , vilket klart framgår av den preliminära skattetabell som finns i vår ekonomiska vårmotion. Dessutom finns enligt den nya budgetlagen inga krav på finansiering inom utgiftsområdena för de preliminära ramarna. Utskottsmajoriteten vill preliminärt binda ramarna redan nu . vill inte i detta läge binda sig i de snäva ramar utskottsmajoriteten föreslår och har därför inte angett ramar . Ingen kan förutse hur den ekonomiska utvecklingen ser ut och 2000. () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Enligt utskottets mening har besparingarna på detta område gått ut över en korrekt rättstillämpning. Utskottet anser därför att skall föras till anslaget Mottagande av asylsökande. Ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande är inte tillräcklig. De som tagits emot hinner inte bli självförsörjande utan hänvisas till socialhjälp. Staten måste svara för dessa kostnader. Utskottet anser att bör avsättas för detta ändamål. Utskottet föreslår med anledning av motion Fi44 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag bör avslås. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utskottet anser att för bör anslås för att ge försäkringskassorna möjlighet att öka satsningen på rehabiliteringsverksamheten. Försäkringskassorna har fått vidkännas kraftiga besparingar som en lång rad regeländringar har trätt i kraft. Dessutom har tiden mellan det att beslut fattas i fram till ikraftträdandet varit alldeles för kort. I takt med att alltfler människor fått sämre privatekonomi ökar också oron för hur de sociala trygghetssystemen fungerar. Det har inneburit tätare kontakter från medborgarnas sida. För att underlätta försäkringskassornas arbete bör i budgeten för anslås ytterligare . Ersättningsnivån i sjukförsäkringen bör höjas till fr.o.m. . bör förmånstaket höjas till 10 basbelopp. Företag med upp till tio anställda bör helt befrias från skyldigheten att betala sjuklön och 14 dagars sjuklöneperiod bör återinföras för övriga företag. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi44 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 10 ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag bör däremot avslås. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet anser att nivån på bostadstillägget för pensionärer skall vara och att fritidshus inte skall beaktas vid beräkning av bostadstillägget. Utskottet anser vidare att efterlevandepensionen skall utges och att det inte skall göras någon behovsprövning av änkepensionerna. I enlighet med tidigare begäran att förslag på socialförsäkringsområdet skall föregås av fördelningspolitiska konsekvensanalyser bör regeringen återkomma i budgetpropositionen med fördelningspolitiska konsekvensanalyser avseende inkomstprövningen av änkepensionen. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi44 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 11 ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag till preliminär utgiftsram bör däremot avslås. Vad som anförts om konsekvensanalyser bör med bifall till motionerna Fi44 yrkande 26 och So424 yrkande 13 ges regeringen till känna. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet anser att ersättningen i föräldraförsäkringen bör höjas till som förmånstaket höjs till 10 basbelopp. bör kompensationsnivån för pappamånaden höjas till , och beräknas härför. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi44 yrkande 5 att den preliminära ramen för utgiftsområde 12 ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag till preliminär ram bör däremot avslås. Utskottet motsätter sig regeringens förslag om nedsättning av socialavgifterna. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna bör i stället begränsas till företag med högst tio anställda. Utskottet föreslår också ett "grundavdrag" på vid beräkning av egenavgifter i avsikt att reducera egenavgiftsuttaget för enskilda näringsidkare och handelsbolag. Utskottet anser att allmänna egenavgifter bör tas ut även på inkomster över 7,5 basbelopp. Det förhållandet att de allmänna egenavgifterna är avdragsgilla har bidragit till en felaktig fördelningsprofil och att kommuner och landsting går miste om skatteintäkter. bör uttaget av allmänna egen-avgifter minska, genom växling till arbetsgivaravgifter eller på annat sätt. Arbetsgivaravgifterna för kommunsektorn bör sänkas med . För att stimulera företag, kommuner, landsting eller statliga institutioner som vill förkorta arbetstiden bör avsättas i form av arbetsgivaravgiftslättnader för en utvidgad försöksverksamhet med arbetstidsförkortning . Vidare bör en utredning tillsättas med uppdrag att ta fram en modell för differentierade arbetsgivaravgifter enligt utredning (Rocardrapporten). Förslaget innebär att arbetsgivarna får betala en högre nivå på arbetsgivaravgiften för de löntagare som arbetar mer än ett visst antal timmar och en lägre nivå för dem som arbetar (en sänkt) normalarbetstid. En avgiftsbefrielse avseende vinstandelsstiftelser bör övervägas, eftersom stiftelserna kan komma att spela en positiv roll i ett framtida kollektivt löntagarsparande. Utskottet anser att med bifall till motion Fi44 yrkande 12 bör avslå regeringens förslag om nedsättning av socialavgifter.