yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — Med hänsyn härtill samt med beaktande av de extra kostnader som ett särskilt rekryteringsstöd innebär anser utskottet att något sådant särskilt stöd inte är aktuellt. Motion Fi44 (v) bör således inte bifallas. Enligt , motion Fi44 (yrk. 63), är lönebidraget av stor betydelse för målsättning att klara övergångar från . För att skall kunna arbeta långsiktigt måste det enligt motionärerna säkras tillgång till en viss volym av lönebidrag. Partiet anser därför att en särskild kvot eller ett särskilt lönebidrag bör införas för övergångar från . Detta bör enligt motionärerna ges regeringen till känna. och () tar i motion Fi65 under tre yrkanden upp frågor som rör . I samtliga tre yrkanden vill de ha ett tillkännagivande. Motionärerna är (yrk. 1) oroliga för att sparkrav skall leda till dramatiska förändringar för de arbetshandikappade som är anställda där. Motionärerna befarar att arbetslösheten för dessa, som är en av de grupper som har det allra svårast, kommer att öka. Motionärerna anser vidare (yrk. 2) att skall erhålla lönekompensation för arbetshandikappade anställda på samma sätt som tidigare och som även gäller för anställda med lönebidrag. har till regeringen framfört att man kan sysselsätta ytterligare 1 500 arbetshandikappade till en merkostnad av . Motionärerna anser (yrk. 3) att regeringen noga bör överväga detta förslag. Regeringen har för avsikt att överväga förslagen i slutbetänkande (SOU 1997:64) - En arbetsmarknadspolitisk åtgärd . Utskottet anser inte att regeringens ställningstagande skall föregripas. Mot denna bakgrund bör motionerna Fi44 (v) och Fi65 (fp) avstyrkas. Anslag A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade framhåller i kommittémotion A49 (yrk. 2) att det inte är rimligt att man i dagens arbetsmarknadspolitiska läge förvärrar för dem som har det allra svårast. Motionärerna anser att man i budgeten skall anslå ytterligare till de arbetshandikappade. Detta bör enligt motionärerna ges regeringen till känna. Antalet lönebidragsanställda har enligt , motion Fi44 (yrk. 57), minskat . Motionärerna anser att det finns ett stort behov av att öka antalet lönebidragsanställda. För detta ändamål vill ha ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till tilläggsbudget med en ökning av anslaget A 3 med . Utskottet gör den bedömningen att fler lönebidragsanställningar i första hand skall åstadkommas genom en effektivisering av handläggningen av lönebidragen. Motionerna Fi44 (v) och A49 (fp) bör därför inte bifallas. Nytt anslag A 7 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring Regeringen föreslår att det inrättas ett nytt ramanslag på , A 7, för vissa kostnader för att införa den allmänna och sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen enligt proposition 1996/97:107. Finansiering sker genom den föreslagna besparingen till följd av ändrad ersättningsnivå för vissa deltagare i åtgärder med utbildningsbidrag. Utskottet tillstyrker förslaget. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och ut-veck-ling I det följande behandlar utskottet den ekonomiska vårpropositionen såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling jämte motioner. Först tar utskottet upp förslaget på tilläggsbudget för . Därefter kommer utskottet till frågan om ramen för utgiftsområdet. Slutligen behandlas övriga motionsyrkanden, dvs. de som har väckts med anledning av propositionen men som inte innehåller uttryckliga förslag om medel. De förslag i propositionen som behandlas är yrkandena 6 delvis, 54 och 68 delvis. De motioner som behandlas är följande: Fi42 av m.fl. (m) yrkande 7 delvis, Fi43 av m.fl. (fp) yrkande 5 delvis, Fi44 av m.fl. (v) yrkandena 5 delvis och 72, Fi45 av m.fl. (mp) yrkandena 41 delvis och 46, Fi46 av m.fl. (kd) yrkandena 4 delvis och 11, Fi78 av () yrkandena 4 och 5, Fi82 av och () samt Fi84 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 2. Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, medel från samt utgifter för och forskning. Utgiftsområdet brukar benämnas den "lilla" regionalpolitiken. Med den "stora" regionalpolitiken avses sakområden inom andra samhällssektorer som har regionalpolitisk betydelse. Ramen för utgiftsområde 19 uppgår enligt statsbudgeten för till . I förslaget till tilläggsbudget lägger regeringen fram ett förslag som innebär en minskning av anslagen inom utgiftsområdet med (yrk. 68 delvis). Förslaget rör tre av anslagen inom utgiftsområdet, nämligen A 1 Regionalpolitiska åtgärder, A 5 Sysselsättningsbidrag och A 6 Transportbidrag. Som framgår av det följande är avsikten att anslaget A 1 () under utgiftsområde 24 Näringsliv skall tillföras . Härutöver begär regeringen ändrade anslagsvillkor för anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder, så till vida att det skall kunna användas för tillkommande ändamål (yrk. A 1 Regionalpolitiska åtgärder I statsbudgeten för finns under anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder uppfört medel om (ramanslag). Regeringen föreslår nu att anslaget minskas med . Minskningen är avsedd att finansiera ökningar av tre anslag, nämligen dels §sysselsättningsbidrag respektive transportbidrag inom utgiftsområde 19, dels Närings- och teknikutvecklingsverkets () anslag inom utgiftsområde 24. Såvitt gäller anslagsökningen till anför regeringen följande. Under tidigare budgetår har medel för att täcka vissa av kostnader för administration av bl.a. EG:s strukturfondsprogram anvisats över olika regionalpolitiska anslag. En överföring av dessa medel till administrationsanslag gjordes i samband med budgetproposition, då utgiftsområde 19 minskades med och utgiftsområde 24 (Näringsliv) ökades med samma belopp. Enligt regeringens bedömning bör under innevarande budgetår ytterligare tillföras för dess administrativa uppgifter inom ramen för programmet Regional utjämning och utveckling. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att överförs till anslaget A 1 : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 24. Resterande belopp på finansieras genom omfördelning inom förvaltningsanslag. Sysselsättningsbidrag kan lämnas till företag i vissa branscher i stödområdena 1 och 2 som varaktigt ökar sin sysselsättning. Anslaget disponeras av , som får bemyndiga berörd länsstyrelse att använda medel för avsedda ändamål. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för sysselsättningsbidrag uppfört ett ramanslag på . Regeringen anmäler nu att anslaget enligt bedömning kommer att överskridas med under . Orsaken anges vara den förbättrade ekonomiska konjunkturen. I propositionen föreslås att anslaget A 5 Sysselsättningsbidrag ökas med och finansieras genom en minskning av anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder med samma belopp. Över anslaget, som disponeras av , anvisas medel till transportbidrag. Av besparingsskäl sänktes bidragsnivåerna i de olika transportbidragsområdena fr.o.m. (prop. 1996/97:1 utg.omr. 19, bet. AU2, rskr. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen anmäler nu att anslaget enligt bedömning kommer att överskridas med under . Skälen är dels en volymökning, dels den omständigheten att den av statsmakterna beslutade besparingen får effekt först , dels också kvarstående ansökningar som avser /96. I propositionen föreslås att anslaget A 6 Transportbidrag ökas med och finansieras genom en minskning av anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder med samma belopp. En särskild utredare har till regeringen överlämnat resultatet av sitt uppdrag med att kartlägga och analysera förutsättningarna för och effekterna av en utvidgning av transportbidraget. Regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag. Sammantaget föreslår regeringen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling en minskning av anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder med och en ökning av anslaget A 5 Sysselsättningsbidrag med respektive A 6 Transportbidrag med (yrk. 68 delvis). har ingen erinran mot regeringens förslag på tilläggsbudget. Utskottet föreslår således att godkänner dessa. Beslutsgrupper inom EG:s strukturfondsprogram Inom EG:s olika strukturfondsprogram finns beslutsgrupper. Dessa är - med något undantag - självständiga myndigheter. De saknar emellertid egna personella resurser. För sekretariatsfunktionen svarar i stället berörda länsstyrelser. Främst för detta nya ändamål har länsstyrelserna under /96 permanent tillförts (utgiftsområde 18 anslaget C 1 Länsstyrelserna). Vidare kan medel från anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder användas för vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram (prop. 1995/96:201, bet. AU7, rskr. Regeringen anser nu att ytterligare resurser behövs för sekretariatsfunktionen. Det hänvisas bl.a. till en av () genomförd granskning av hur administrationen av strukturfonderna samordnas. Regeringen begär godkännande av förslaget om ersättning till sekretariatsuppgifter för beslutsgrupper inom (yrk. Vidare anmäls i propositionen att regeringen har beslutat att några länsstyrelser skall ta över de fondförvaltande centrala verkens uppgifter vad gäller vissa Interreg II A-program. I denna fråga har utskottet under ärendets beredning inhämtat kompletterande uppgifter från Närings- och . Därvid har följande framkommit. Ansvaret för fondförvaltningen ligger hos tre centrala myndigheter, nämligen , () och . I överläggningar med bl.a. och hade Europeiska kommissionen föreslagit en regionalisering av fondförvaltningen för gemenskapsinitiativet Interreg II A. I enlighet härmed har regeringen härefter - försöksvis - överlämnat sådana uppgifter till några länsstyrelser, däribland i . har med anledning härav påtalat att förslaget i propositionen borde innefatta godkännande av att medel från anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder även skall kunna användas för ersättning i detta avseende. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga om ersättning till sekretariatsuppgifter för beslutsgrupper inom . Vidare föreslår utskottet att godkänner att medel från anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder får användas som ersättning till länsstyrelser för deras övertagande av de fondförvaltande centrala verkens uppgifter beträffande vissa Interreg II A- program. Preliminär fördelning av utgifterna Som har framgått av det föregående uppgår enligt statsbudgeten för de totala utgifterna till . Förslaget om tilläggsbudget innebär att utgiftsområdet minskas med . Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Enligt vad som framgått har regeringen vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från följande förändringar. ökas ramen genom dels vissa utgifter för den s.k. Söderhamnssatsningen, dels ytterligare för satsningar inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdraget. I det sistnämnda fallet föreslås en ökning med samma belopp även . Såvitt gäller besparingar föreslås - utöver tidigare beslutade - att ramen minskas med för vart och ett av de tre åren. Besparingen skall i sin helhet tas ut på anslaget för sysselsättningsbidrag genom regelförändringar. Denna besparing kan - enligt regeringens bedömning - göras utan att man försämrar möjligheten att uppnå de regionalpolitiska målen. Regeringen föreslår att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrk. 6 delvis). Det hänvisas till propositionens avsnitt 5.6 och tabell 5.8. I motion Fi42 sägs att det är möjligt att med mindre resurser än vad som avsätts förbättra villkoren för de regioner som är föremål för åtgärder enligt den "lilla" regionalpolitiken. Generella åtgärder, t.ex. minskad beskattning, avreglering och goda möjligheter till utbildning, ger regionerna förutsättningar att växa av egen kraft. Därför förordas minskningar av dels anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder - främst den del som disponeras av länsstyrelserna (länsanslaget) - dels anslaget A 6 Transportbidrag. Vidare bör medel från kunna användas för utbildning och kompetensutveckling. Statens roll som medfinansiär bör minska. anser att ramen bör fastställas till för , för och för (yrk. 7 delvis). liberalerna anser enligt motion Fi43 att ramen bör minskas med för vart och ett av (yrk. 5 delvis). föreslår i motion Fi44 en höjning av ramen för med jämfört med regeringens förslag. Utgifts-ökningarna berör tre områden. Regeringens förslag om en besparing på på anslaget för sysselsättningsbidrag tillbakavisas. En sådan besparing skulle drabba sysselsättningen i regionalpolitiska stödområden, hävdas det i motionen. Det s.k. landshövdingeuppdraget bör tillföras utöver det belopp som föreslås i propositionen. Teknikspridning och stöd till upprättande av nätverk mellan mindre företag är av särskild vikt. Program som särskilt vänder sig till kvinnors näringsverksamhet och kooperativt företagande bör också uppmärksammas. En fortsatt prioritering av ett Nationellt resurscentrum med bör också göras, anser (yrk. 5 delvis). förordar i motion Fi45 en höjning av ramen för vart och ett av åren med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser att anslaget A 4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter bör återställas till den nivå som gällde . Det är viktigt att företagarna ges rimliga, stabila och förutsägbara villkor - även inom regionalpolitiken, anförs det (yrk. 41 delvis). Ett separat yrkande med motsvarande syfte har framställts i samma motion (yrk. I motion Fi46 av avvisas regeringens aviserade besparingar om avseende regionalpolitiska insatser. Detta innebär en ökning av ramen jämfört med regeringens förslag med motsvarande belopp. Motionärerna förespråkar att medlen används för att förändra stödområdesindelningen. Gränserna för denna har gällt , anför motionärerna som erinrar om att strukturen på arbetsmarknaden har genomgått stora förändringar. anges som exempel på en kommun som har drabbats av en otidsenlig indelning i stödområden (yrk. 4 delvis). Uppställt i tabell ser förslagen till utgiftsområde 19 i propositionen och motionerna ut på följande sätt (miljarder kronor). (m) (fp) (v) (mp) (kd) 1998 3,6 - 0,6 - 0,05 + 0,5 + 0,1 + 0,09 1999 3,5 - 0,8 - 0,05 - + 0,1 + 0,09 2000 3,4 - 1,0 - 0,05 - + 0,1 + 0,09 Utskottet Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att en besparing på skall göras . skall besparingen i sin helhet tas ut på anslaget för sysselsättningsbidrag. Enligt regeringens bedömning är denna besparing möjlig utan att förutsättningarna att uppnå de regionalpolitiska målen försämras. Regeringen anför vidare att den kommer att lägga stor vikt vid att utveckla formerna för en ny regional näringspolitik för ökad tillväxt i hela landet. Ett uttryck för detta är den ytterligare satsning som görs som en uppföljning av det s.k. landshövdingeuppdraget och som innebär en bred samverkan i länen. Gemensamt för Moderata samlingspartiet och liberalerna är kravet på minskning av ramen för vart och ett av de tre åren. , och förordar i stället ökningar; förslag avser dock endast . Utskottet konstaterar nu - liksom vid föregående års behandling av utgiftsram för utgiftsområde 19 (1995/96:AU4y, bet. FiU10) - att ramen grundas på en preliminär beräkning. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen för avsikt att lägga fram en regionalpolitisk proposition. I avvaktan på detta anser utskottet att regeringens beräkning kan godtas. Detta innebär att propositionen tillstyrks i berörd del. Motionerna Fi42 (m), Fi43 (fp), Fi44 (v), Fi45 (mp) och Fi46 (kd) avstyrks därmed såvitt de berör ramen för utgiftsområde 19. I motion Fi44 läggs det fram ett förslag som går ut på att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag om tilläggsbudget. Såvitt gäller utgiftsområde 19 bör det, menar motionärerna, innehålla förslag om att skall tillföras anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder för för kvinnor (NRC) (yrk. Även i motion Fi82 av och () tas frågan om ett Nationellt resurscentrum upp. Motionärerna anser att frågorna om organisation och finansiering måste lösas (yrk. Målet, anför de, måste vara att det skall finnas lika många kvinnor som män som är företagare. I motionen utvecklas en rad argument för ett fortsatt stöd till ett NRC. En permanent finansiering av regionala resurscentrum är också angelägen (yrk. tog upp frågan om s.k. resurscentrum för kvinnor i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 1996/97:AU2). Sådana resurscentrum är avsedda att utgöra en plattform för att stärka kvinnors ställning i samhället och då framför allt inom det regionalpolitiska stödområdet. Resurscentrum finns såväl på regional som lokal nivå. De finansieras bl.a. genom den del av anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder som disponeras av länsstyrelserna, det s.k. länsanslaget. För stöd till dessa regionala och lokala centrum finns ett Nationellt resurscentrum, knutet till . överlämnades från och ett förslag avseende en fortsatt verksamhet innefattande ett handlingsprogram för . Regeringen anmälde i budgetpropositionen sin avsikt att senare ta ställning till frågan. Utskottet konstaterar att någon redogörelse i frågan inte har lämnats i vårpropositionen. Enligt inhämtade uppgifter har och till regeringen (Närings- och ) ingivit en rapport med utvärdering av NRC. Därmed bör regeringen ha fått förutsättningar att redovisa sitt ställningstagande i budgetpropositionen för . I avvaktan på denna saknar utskottet skäl att närmare ta ställning till de nu aktuella motionsförslagen. Motionerna Fi44 (v) och Fi82 (c) avstyrks alltså, den förra i berörd del. I motion Fi84 av () betonas att regionalpolitiken - för att problemen med utflyttning från landsbygden och koncentrationen till storstadsområdena skall kunna hejdas - måste vara konsekvent, aktiv och offensiv. Den växtkraft som finns i de tusentals utvecklingsgrupper som på landsbygden arbetar i olika projekt måste stödjas; i dessa föds de idéer som kan komma inte bara landsbygden utan hela landet till godo (yrk. instämmer i att de mångskiftande verksamheter som initieras och utvecklas i skilda delar av landet är värdefulla för den regionala utvecklingen. I detta sammanhang vill utskottet erinra om den breda samverkan för att åstadkomma en effektiv, tillväxtorienterad närings- och regionalpolitik som pågår i länen. Det s.k. landshövdingeuppdraget, som går ut på att landshövdingarna i samtliga län svarar för samordning av olika aktiviteter och olika aktörer, drivs nu vidare. Den verksamhet som motionären har i åtanke är enligt utskottets mening av det slag som väl ryms inom landshövdingeuppdraget. Utskottet konstaterar att regeringens förslag till utgiftsram innefattar en särskild satsning på denna verksamhet. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med en redovisning av hittillsvarande erfarenheter av landshövdingeuppdraget. Med det sagda avstyrks motion Fi84 (c) i nu aktuellt avseende. I motion Fi78 av () uttrycks oro för den omfattande byråkrati som kringgärdar hanteringen av . Goda projekt riskerar att kvävas, anför motionären. Regeringen bör därför ta initiativ till en förenkling av rutinerna, främst genom att så mycket som möjligt hanteras på länsnivå. Vidare påpekar motionären att det finns många regionalpolitiska EU-projekt som är intressanta och som kommer att kräva betydande statliga medel för medfinansiering. Han befarar att de i propositionen beräknade medlen för regional näringspolitik kan visa sig otillräckliga. Regeringen bör därför ha beredskap att tillföra ytterligare medel för detta ändamål. Ett uttalande av av nu angiven innebörd begärs (yrk. behandlade frågan om byråkrati när det gäller handläggningen inom ramen för (bet. 1996/97:AU2). Utskottet framhöll att det är ofrånkomligt att oklarheter och andra olägenheter uppkommer i ett inledningsskede; det erinrades om att ett administrativt uppföljningssystem hade tagits i bruk. Utskottet betonade vikten av att krångel och byråkrati motverkas. Regeringen förutsattes fortlöpande vidta åtgärder för att öka effektiviteten och smidigheten i ärendehandläggningen. Utskottet utgick från att regeringen skulle återkomma till med förslag som innebär att arbetet i strukturfondsprogrammen underlättas. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen för avsikt att presentera en samlad regionalpolitisk proposition. Enligt utskottets uppfattning bör en sådan innehålla förslag med den inriktning som motionären förordar. Såvitt gäller frågan om medel erinrar utskottet om sitt uttalande , nämligen vikten av att det möjliga återflödet från strukturfonderna skall kunna utnyttjas fullt ut. Även i detta avseende förutsätter utskottet att regeringen återkommer i den aviserade regionalpolitiska propositionen. I avvaktan på detta finner utskottet att någon åtgärd med anledning av motion Fi78 (c) inte är påkallad. Denna avstyrks alltså i nu berörd del. Regional utveckling och olika samhällssektorer, m.m. I motion Fi46 anförs att det är nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen att skapa goda förutsättningar för hela utveckling. Vidare måste såväl näringsliv som offentlig sektor i glesbygd kompenseras för bl.a. långa avstånd och små lokala marknader (yrk. anför i motion Fi78 att omstrukturering av myndigheter, institutioner etc. får dominoeffekter på övriga verksamheter på en ort. I den s.k. konstateras att betydande förändringar av statlig verksamhet har medfört att många arbetstillfällen har försvunnit från regionalpolitiskt utsatta områden. Staten måste ta ett betydligt större ansvar, bl.a. genom ökad decentralisering av sin verksamhet (yrk. I motion Fi84 av m.fl. (c) välkomnas förslagen i propositionen om utveckling av formerna för en ny regional näringspolitik, men motionärerna anser att ett sektorsövergripande arbete krävs för att det skall bli resultat. Statens helhetsansvar för den regionala utvecklingen betonas (yrk. vill instämma i det som anförs i motionerna om den betydelse för den regionala utvecklingen som de olika statliga sektorerna har och om statsmakternas ansvar för en regional balans. I sitt betänkande (bet. 1996/97:AU2) hänvisade utskottet till den då pågående s.k. . Denna har numera avlämnat sitt betänkande (SOU 1997:13) Regionpolitik för hela . I detta görs en analys av de regionala konsekvenserna av förändringar i den statliga sektorn. Dessa konsekvenser beskrivs i termer av grundläggande välfärd, sysselsättning, service-tillgänglighet för hushållen, arbetskraftens utbildningsnivå, tillväxtbetingelser för företagen samt graden av mobilisering av regionala resurser. Utredningen använder begreppet regionpolitik för en samordnad men geografiskt differentierad statlig politik i syfte att både uppnå mellanregional balans och stimulera tillväxt i varje region i . Såvitt utskottet har erfarit kommer de resultat som presenteras i att tas under övervägande i den aviserade regionalpolitiska propositionen. Det är motiverat att avvaktar nämnda proposition. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna Fi46 (kd), Fi78 (c) och Fi84 (c), alla i nu berört avseende. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budgetförslagen Utskottet har i det ovanstående behandlat regeringens och oppositionspartiernas förslag avseende innevarande budgetår (propositionens avsnitt 6) såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19. Utskottet har i huvudsak tillstyrkt regeringsförslagen, i några fall med vissa justeringar. Dessa justeringar har inte bedömts påverka budgeten så att några revideringar i förhållande till propositionen blir nödvändiga i nuvarande läge. Utskottet har avstyrkt samtliga anknytande motionsförslag. Utskottet anser att de av regeringen beräknade budgeteffekterna av förslagen på tilläggsbudgeten kan godtas. Detta innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att för bör godkänna ändrade ramar för utgiftsområdena 13, 14 och 19 samt nytt anslag i enlighet med specifikation i propositionens tabell (punkt 68 i motsvarande del, tabell s. 37). Motionsyrkandena med avvikande förslag bör följaktligen avstyrkas. Det är motionerna Fi43 (yrk. 15), Fi44 (yrk. 50 och 56) samt Fi46 (yrk.