yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — - liksom - saknas sådana förslag i regeringens proposition som kan bidra till en regional utjämning och balans mellan olika delar av landet. Regeringens passivitet är illavarslande. Enligt uppfattning i motion Fi44 (yrk. 5 delvis) måste det regionala perspektivet stärkas. Den regionala tillväxten är avgörande för möjligheterna att främja sysselsättning och omställning i näringslivet till en uthållig utveckling. Beträffande regeringens förslag till fördelning inom utgiftsområden lägger fram ett alternativt förslag för , som innebär att ramen på utgiftsområdet bör justeras upp med . Regeringens förslag om en besparing på på anslaget för sysselsättningsbidrag kan inte accepteras. Besparingen, som tycks vara en eftergift åt EU-byråkratins krav, drabbar sysselsättningen i regionalpolitiska stödområden. Vidare vill att det s.k. landshövdingeuppdraget ges ytterligare . Den regionala och lokala förankringen är avgörande för att man skall kunna åstadkomma den nödvändiga omställningen av näringslivsstrukturen. Projekt som stimulerar samverkan mellan myndigheter och näringsliv är av särskild betydelse. Ekologisk uthållighet, hög kvalitet och en hög kunskaps- och tekniknivå är utslagsgivande för att man skall kunna nå en god konkurrenskraft. Program som särskilt vänder sig till sådan näringsverksamhet som kvinnor bedriver liksom kooperativt nyföretagande bör uppmärksammas. Projekt som stärker förädlingsgraden i regionen och knyter det lokala näringslivet till kompetensutvecklingen vid de regionala högskolorna är också av betydelse. Även initiativ som syftar till att stödja invandrares näringsverksamhet och bryta en utveckling mot etnisk segregation bör prioriteras. Slutligen anser att en fortsatt finansiering av ett Nationellt resurscentrum måste ordnas; bör anvisas för detta ändamål. Motion Fi44 tillstyrks således i berörd del. vill starkt understryka vikten av den verksamhet som bedrivs inom det nationella resurscentrumet för kvinnor (NRC). Det stöder och kompletterar de regionala och lokala resurscentrumen som går ut på att utveckla kvinnors arbetsliv. Detta är också den uppfattning som kommer till uttryck i motion Fi44 (yrk. NRC har drivits i projektform och anslag för verksamheten har anvisats t.o.m. . I budgetproposition för utfäste sig regeringen att ta ställning till NRC:s fortsatta verksamhet. tvingas konstatera att någon redovisning av ett sådant ställningstagande inte återfinns i den nu framlagda vårpropositionen. För att NRC skall kunna planera sina projekt även under innevarande år bör medel anvisas . Utskottet föreslår därför att regeringen anmodas att återkomma på tilläggsbudget med ett förslag om till NRC. Vad utskottet nu förordat bör ställa sig bakom. Motion Fi44 (v) tillstyrks alltså i berörd del. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budget-förslagen Utskottet har i det ovanstående behandlat regeringens och oppositionspartiernas förslag avseende innevarande budgetår, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19. I fråga om ramarna för (propositionens avsnitt 5) anser utskottet att den av i motion Fi44 (yrk. 5) föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, bör godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det innebär att propositionen avstyrks i motsvarande del liksom de övriga partimotionerna, dvs. Fi42 (yrk. 7), Fi43 (yrk. 5), Fi45 (yrk. 41) och Fi46 (yrk. 4), samtliga i motsvarande delar. Budgetår () 1997 1998 13 prop. 41 627 prop. 40 631 utsk. -1 400 14 prop. 50 161 prop. 49 209 utsk. +5 983 19 prop. 3 719 prop. 3 602 utsk. () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i nedanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Allmän inriktning av politiken avser den del som har underrubriken Utskottets bedömning i fråga om den allmänna inriktningen av politiken) Utskottet anser liksom att det behövs en grön politik som angriper de strukturella problemen på ett verkningsfullt sätt. Man kan inte som regeringen utgå från att ekonomisk tillväxt är en garanti för ökad sysselsättning. Ambitionen skall vara att minska den öppna arbetslösheten till . Som framhålls av finns det skäl att vara kritisk till flera av regeringens förslag för att minska den öppna arbetslösheten. Det gäller t.ex. de s.k. generationskontrakten och den tillfälliga avgångsersättningen som kan ses som en sämre variant av arbetstidsförkortning. Arbetstiden har inte sänkts i takt med produktivitetsökningen, utan tvärtom. Det har starkt bidragit till massarbetslösheten och till att främst ungdomar ställts utanför arbetsmarknaden. Regeringen gör ingenting åt de alltför långa arbetstiderna - satsningen på nya slag av förtidspensioner betyder ingen arbetstid alls för vissa, vilket får betalas med att andra skall arbeta mer. En generell arbetstidsförkortning innebär att den ekonomiska tillväxten och den behövliga totala arbetstiden fördelas på ett socialt mera rättvist sätt. Som framhålls av innebär en arbetstidsförkortning också att kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningar minskar. Kortare arbetstider är även en fråga om ökad livskvalitet. Arbetstidsförkortningen bör gå till så som föreslås av . Det långsiktiga målet är 30 timmars arbetsvecka. I en första etapp bör det vara möjligt att sänka arbetstiderna , vilket sker genom en ändring i arbetstidslagen. Lagen skall dock alltjämt vara dispositiv. Arbetstidsförkortningen bör genomföras i samspel mellan staten och parterna på arbetsmarknaden genom ett kontrakt. Detaljerna fastställs sedan i avtal på arbetsmarknaden. En bättre fördelningspolitik kan åstadkommas bl.a. genom brutet tak i arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningsnivån bör vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och på inkomster därutöver upp till ett tak som motsvarar inkomster på 6,5 basbelopp . Reglerna för inträde i a-kassan bör också göras generösare. Sammanfattningsvis innebär det anförda att utskottet anser att motion Fi45 (yrk. 1 delvis, 26, 30, 34 och 44, de båda sistnämnda delvis) bör tillstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i motsvarande delar, dvs. Fi42 (yrk. 1 delvis och 9), Fi43 (yrk. 1 delvis och 20), Fi44 (yrk. 1 delvis, 15-20 och 22 delvis) samt Fi46 (yrk. 1 delvis, 5, 9 och 27) samt A49 (yrk. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet avser den del som har underrubriken I likhet med finner utskottet att förslaget om tillfällig avgångsersättning är inkonsekvent inte minst med tanke på att den tidigare möjligheten till förtidspensionering på grundval av en medicinsk och arbetsmarknadsmässig bedömning tagits bort. Utskottet finner därför att med bifall till motion Fi45 regeringens proposition i denna del bör avslås. Mot denna bakgrund avstyrks propositionens förslag (yrk. 38) och motion Fi46 (yrk. 21) medan motionerna Fi45 (yrk. 28) och Fi43 (yrk. 11) tillstyrks. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling avser den del som har underrubriken Preliminär fördelning av utgifterna Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är det viktigt att företagarna ges rimliga, stabila och förutsägbara villkor, även inom regionalpolitiken. Detta är också den grundsyn som förs fram av i motion Fi45 (yrk. 41 delvis och 46). Därför bör den försämring av stödformen Ersättning för nedsättning av socialavgifter - och som i huvudsak gäller kompensation för inre - återställas och anslaget höjas till den nivå som gällde . För detta ändamål anser utskottet att skall beräknas för vart och ett av . Ett förslag av denna innebörd bör begäras hos regeringen. Genom ett uttalande av om detta skulle motion Fi45 (mp) bli tillgodosedd i berörda delar. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budget-förslagen (avser den del som börjar med "I fråga" och slutar med en tabell.) I fråga om ramarna för budgetåren 1998-2000 (propositionens avsnitt 5) anser utskottet att den av i motion Fi45 (yrk. 41) föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, bör godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det innebär att propositionen avstyrks i motsvarande del liksom övriga partimotioner, dvs. Fi42 (yrk. 7), Fi43 (yrk. 5), Fi44 (yrk. 5 såvitt avser ), och Fi46, (yrk. 4), samtliga i motsvarande delar. Budgetår () 1998 1999 2000 13 prop. 40 631 prop. 31 670 prop. 25 333 utsk. -3 770 utsk. -8 970 utsk. -7 670 14 prop. 49 209 prop. 50 166 prop. 48 820 utsk. -1 500 utsk. -8 400 utsk. -19 680 19 prop. 3 602 prop. 3 553 prop. 3 373 utsk. () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i nedanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Allmän inriktning av politiken (avser den del som har underrubriken Utskottets bedömning i fråga om den allmänna inriktningen av politiken) Arbetslösheten kan inte lösas genom arbetsmarknadspolitik. Det är genom tillväxt och företagande som fler kommer i sysselsättning i ordinarie arbeten. Det är på det sättet som de gemensamma åtagandena inom vård, omsorg och utbildning kan säkras. Det är också nödvändigt att kommuner och landsting får resurser för att tillförsäkra verksamheten god kvalitet. Som framhålls av är det bara genom ett bättre klimat för företag och företagande som nya arbeten kan skapas. Familjeföretagaren måste ses som en tillgång. Grundproblemet i regeringspolitiken är att det saknas både ideologi och strategi för tillväxt i det privata näringslivet. Propositionen saknar förslag som kan få ner arbetslösheten, tvärtom talar mycket för att den går upp ytterligare. Propositionens antaganden om sysselsättning och arbetslöshet vilar på bräcklig grund. Utskottet delar uppfattning att målsättningen måste vara att halvera den totala arbetslösheten. Regeringslinjen medför risk för en statistikpolitik vars huvudsyfte är att rensa i statistiken. Politiken måste riktas in på att fler skall kunna försörja sig utan arbetslöshetskassa och socialbidrag. Regeringen går den motsatta vägen - fler skall leva på bidrag och pensioner. Som sägs i motion är arbetet viktigt för att människan skall kunna utveckla sin identitet. Ett arbete har ett värde i sig. Att skapa förutsättningar för nya jobb är också den enskilt viktigaste fördelningspolitiska åtgärden. Liksom anser utskottet att trösklarna in till arbetsmarknaden måste sänkas. Människor och företagare skall kunna känna trygghet och finna det mödan värt att starta och driva företag. Utskottet delar uppfattning att arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagens arbetsmarknad. I sammanhanget måste man observera att ökade krav på flexibilitet i arbetslivet också ställer större krav på fortlöpande kompetensutveckling. Ett system med individuella utbildningskonton bör införas. Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras. är det ett av de mest genomreglerade områdena. Utskottet delar uppfattning att arbetsmarknadspolitiken måste utgå från subsidiaritetsprincipen. Det som den lägre nivån klarar skall den högre nivån inte behöva befatta sig med. Utgångspunkten för arbetsmarknadspolitiken är att det är den sammantagna politiken som skapar förutsättningar för ekonomisk utveckling och nya arbetstillfällen. Arbetsmarknadspolitiken har två uppgifter; att fungera som försäkringssystem för den som blir arbetslös vid konjunktursvängningar och att underlätta nödvändig omställning från krympande till växande sektor. Arbetslinjen måste eftersträvas. Arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i välfärdssystemet. Den skall vara allmän och obligatorisk, och den skall bygga på en rimlig inkomstrelaterad ersättningsnivå. Utskottet anser liksom att arbetslöshetsförsäkringen åter bör bli en omställningsförsäkring som finansieras genom avgifter. På det sättet uppnås bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Den försäkring som genomfördes av fyrpartiregeringen hade alla förutsättningar att fungera på ett tillfredsställande sätt. har staten och skattebetalarna fått stå för en stor del av kostnaden för försäkringen. Målet måste vara att egenavgifterna och företagens arbetsgivaravgifter balanserar inkomster och utgifter över en konjunkturcykel. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion Fi46 (yrk. 1 delvis, 5, 9 och 27). Motionerna Fi42 (yrk. 1 delvis och 9), Fi43 (yrk. 1 delvis och 20), Fi44 (yrk. 1 delvis 15-20 och 22 delvis), Fi45 (yrk. 1 delvis, 26, 30, 34 och 44, de båda sistnämnda delvis), samt A49 (yrk. 1) avstyrks. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet avser de delar som har underrubrikerna Utskottet anser i likhet med att det är angeläget att arbetslöshetsförsäkringen åter blir en omställningsförsäkring som finansieras genom avgifter. Genom avgiftsfinansiering förbättras sambandet mellan lönebildning och arbetslöshet. Därigenom förbättras arbetsmarknadens funktionssätt. Genom branschvisa avgifter som återspeglar arbetslösheten inom sektorn skapas incitament för övergångar till sektorer med bättre framtidsmöjligheter. I överensstämmelse med uppfattning anser utskottet vidare att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rimlig ersättningsnivå bör införas. Nivån på ersättningen bör fastställas så att den arbetslöse inte skall behöva komplettera denna med socialbidrag. Till skillnad från bör alla som står till arbetsmarknadens förfogande finnas inom försäkringssystemet. Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Såsom har påpekat i motion Fi46 är förslaget om aktivare och friare användning av arbetslöshetsersättningen bristfälligt underbyggt. En rad avgränsningsproblem föreligger. Det finns ingen strategi för hur åtgärden i förlängningen skall kunna leda till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Utskottet anser i likhet med att detaljutformningen bör ske i bred samverkan på lokal nivå. Utskottet förordar att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Med anledning av vad utskottet anfört tillstyrks motion Fi46 (yrk. Propositionen i berörd del samt motionerna Fi43 (yrk. 16) och Fi44 (yrk. 48) avstyrks därmed. Förslaget om tillfällig avgångsersättning innebär uppgivenhet och inkonse-kvens. delar uppfattning i motion Fi46 att det behövs fler och inte färre personer i arbete för att välfärden skall kunna värnas. Antalet personer som kan komma att beröras av denna åtgärd är dock förhållandevis begränsat. Därför är utskottet inte berett att motsätta sig denna åtgärd. I enlighet med motion bör dock förslaget modifieras så till vida att man skall ha varit arbetslös för att kunna ta del av åtgärden. Utskottet förordar att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Det anförda innebär att motion Fi46 (yrk. 21) och propositionens förslag i berörd del tillstyrks medan motionerna Fi43 (yrk. 11) och Fi45 (yrk. 28) avstyrks. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv avser de delar som har underrubrikerna Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna noterar att regeringen nu har insett svårigheterna med att ha i gång åtgärder med de volymer som har satts upp såsom mål. Detta är en insikt som länge har haft och som kommit till uttryck bl.a. motionsvägen - nu senast i motion Fi46 (yrk. 26 delvis). Vidare har regeringen nu anammat det kristdemokratiska synsättet att man skall öka omfattningen på den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och förenkla och effektivisera de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Frigjorda resurser bör, menar utskottet, i huvudsak avsättas till tillväxt- och företagsbefrämjande åtgärder. bör göra ett uttalande till regeringen i enlighet med vad utskottet här har förordat. Motion Fi46 (kd) tillstyrks följaktligen. avvisar regeringens förslag om en försämrad nivå i utbildningsbidraget för dem som inte får a-kassa eller KAS. Detta är, menar utskottet med instämmande i motion Fi46 (yrk. 26 delvis), ett orättfärdigt förslag som drabbar dem som inte har lyckats etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet föreslår således att beslutar om de medel som behövs för studiebidrag på en rimlig nivå för denna grupp. Genom en åtgärd av nu angivet slag blir motion Fi46 (kd) tillgodosedd i nu berörd del. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel är - i likhet med i motion Fi46 (yrk. 26 delvis) - kritiskt till de slags anslag som här benämns Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel. Utskottet menar att det inte behövs, och förslaget om ett beställningsbemyndigande, som innebär att utgifterna får föras över till nästa budgetår, bör avslås. Med det sagda tillstyrks motion Fi46 (kd) i här aktuellt avseende. A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade avser de delar som har underrubrikerna Resultatuppföljning och ekonomiadministrativ hantering Utskottet anser att regeringens förslag om högsta genomsnittliga bidragsnivå på bör avvisas, då förslaget kan leda till att gravt handikappade inte kommer i fråga vid nya beslut om lönebidrag. Detta kan utskottet inte acceptera, vilket bör ges regeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker motion Fi46 (yrk. 24) och Fi44 (yrk. Lönebidrag för invandrare med språksvårigheter samt för äldre per-soner (avser den del som börjar med "Utskottet anser" och som slutar med "(kd) avstyrkas.") I likhet med anser dock utskottet att dessa grupper, invandrare med språksvårigheter och äldre långtidsarbetslösa, bör omfattas av en lönebidragsliknande åtgärd, vilket är bättre än förtidspensionering eller OTA. Det anförda innebär att motion Fi46 (yrk. 26 i delvis) bör tillstyrkas. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling avser de delar som har underrubrikerna Preliminär fördelning av utgifterna kan inte ansluta sig till regeringens förslag till besparingar om när det gäller den preliminära fördelningen av utgifterna avseende utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. I stället anser utskottet, i likhet med vad som förespråkas i motion Fi46 (yrk. 4 delvis), att utöver förslaget i propositionen bör anslås för vart och ett av . Medlen bör användas för att förändra stödområdesindelningen. Nuvarande gränser har gällt som stora förändringar i bl.a. arbetsmarknadsstrukturen har ägt rum i stödområdena . Inte minst förhållandet mellan stödområde 1 och 2 samt EG:s strukturfondsprogram har påverkat situationen. Såsom anförs i motion Fi46 är exempel på en kommun som drabbats hårt genom den nuvarande avgränsningen mellan stödområdena 1 och 2. Det är rimligt att regeringen i budgetpropositionen - eller i annan proposition - för presenterar ett förslag till reviderad stödområdesindelning. bör ge regeringen detta till känna. Härigenom skulle motion Fi46 (kd) bli tillgodosedd i berörd del. Regional utveckling och olika samhällssektorer ansluter sig till den uppfattning om regionalpolitiken som kommer till uttryck i motion Fi46 (yrk. Utifrån ett socialt ansvarstagande är det viktigt att alla människor - oavsett var de bor i landet - kan bidra till att utveckla sin egen region. För att skapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken harmoniseras med regionalpolitiken. I huvudsak krävs en aktiv generell regionalpolitik, där näringslivet och den offentliga sektorn i glesbygden kompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, brist på utbildad personal, sämre kringservice etc. En effektiv regionalpolitik med målet att hela skall leva motverkar att flaskhalsar uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och minskar sårbarheten i en konjunkturnedgång. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för hela utveckling. Ett tillkännagivande av till regeringen av nu angivet innehåll innebär att motion Fi46 (kd) skulle bli tillgodosedd. Den tillstyrks alltså i berörd del. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budget-förslagen Utskottet har i det ovanstående behandlat regeringens och oppositionspartiernas förslag avseende innevarande budgetår, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19. Ställningstagandena innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att för bör godkänna ändrade ramar för utgiftsområdena i enlighet med motion Fi46 enligt nedanstående tabell. I fråga om ramarna för budgetåren 1998-2000 (propositionens avsnitt 5) anser utskottet att den av i motion Fi46 (yrk. 4) föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, bör godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det innebär att propositionen avstyrks i motsvarande del liksom övriga partimotioner Fi42 (yrk. 7), Fi43 (yrk. 5), Fi44 (yrk. 5 såvitt avser ) och Fi45 (yrk. 41), samtliga i motsvarande delar. Uppställt i tabell innebär utskottets ställningstagande följande. Budgetår () 1997 1998 1999 2000 13 prop. 41 627 prop. 40 631 prop. 31 670 prop. 25 333 utsk. -59 utsk. -7 472 utsk. -3 900 utsk. -2 900 14 prop. 50 161 prop. 49 209 prop. 50 166 prop. 48 820 utsk. -2 900 utsk. -2 900 utsk. -2 900 19 prop. 3 719 prop. 3 602 prop. 3 553 prop. 3 373 utsk. Stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa () anför: anser att offentliga tillfälliga arbeten är ett selektivt och kortsiktigt sätt att möta de problem som åtstramningarna inom främst den offentliga sektorn orsakar. I grunden vore det bättre att se till att den offentliga sektorn fick de resurser som behövs för en bra verksamhet, så att riktiga arbetstillfällen kan finnas kvar eller tillskapas. En mer permanent lösning av den karaktär som har föreslagit under benämningen "lokala arbetsmarknader" bör utredas av regeringen. () anför: har starkt kritiserat regeringens skärpningar av kriterierna för att få förtidspension. Vi har ansett att man bör återinföra en modifierad äldreregel som tillåter förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl. Förslaget om tillfällig avgångsersättning kan dock accepteras som en tillfällig lösning. Genom åtgärden slipper äldre arbetslösa den press som det innebär att söka arbete som inte erbjuds eller delta i en rundgång som inte meningsfullt leder framåt. Införandet av tillfällig avgångsersättning måste dock betraktas som ett politiskt misslyckande. Att minska arbetsutbudet är ingen riktig lösning på problemet med massarbetslösheten. Som en tillfällig insats kan den accepteras men långsiktigt gäller det att höja sysselsättningsgraden. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna () anför: har i skilda sammanhang betonat att den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra sysselsättningen är att genomföra en arbetstidsförkortning. En sådan leder - till skillnad från arbetsmarknadspolitiska åtgärder - till permanenta och riktiga arbetstillfällen på marknaden. Ett förverkligande av förslag om arbetstidsförkortning skulle innebära att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan reduceras kraftigt i proportion till den minskade ram som vi föreslår för utgiftsområdet. () anför: anser att den kunskap och det engagemang som finns i de lokala arbetsförmedlingsnämnderna inte har tagits till vara på ett tillräckligt offensivt sätt. Som vi har påpekat i vår motion Fi44 behövs ytterligare medel för Otraditionella insatser för att man skall kunna närma sig målet om en decentralisering av arbetsmarknadspolitiken. Viktigt är också att centrala regelverk ses över så att onödig byråkrati inte tillåts hämma den lokala verksamheten. Åtgärder för vissa ungdomar () anför: ser med största oro på att gruppen lågutbildade ungdomar kommer på undantag i arbetsmarknadspolitiken. Det är mycket angeläget att regeringen vidtar åtgärder som går ut på att även denna grupp får en rättmätig chans till reguljärt arbete. Därför bör alla möjligheter prövas. Det förslag som förs fram beträffande den s.k. KrAmi-verksamheten bör övervägas liksom ett system med obligatoriska praktikplatser där lönen regleras i kollektivavtal. Regional utveckling och olika samhällssektorer, m.m. () anför: har länge pekat på vikten av en helhetssyn när det gäller den politik som syftar till en regional balans. Inte minst viktigt är det att man får en överblick över de regionala effekterna av den "stora" regionalpolitiken.