yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — 26), i förekommande fall i motsvarande delar. I fråga om ramarna för budgetåren 1998-2000 (propositionens avsnitt 5) anser utskottet att den av regeringen framlagda preliminära fördelningen på utgiftsområden , såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, kan godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete (punkt 6, tabell 5.8). Det innebär att motsvarande förslag om beräkningar i de fem partimotionerna bör avstyrkas. Det är motionerna Fi42 (yrk. 7), Fi43 (yrk. 5), Fi44 (yrk. 5, avser endast ), Fi45 (yrk. 41) och Fi46 (yrk. 4), samtliga i motsvarande delar. De av utskottet tillstyrkta ramarna och oppositionspartiernas förslag i förhållande till utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabeller. Förslag till ram för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Belopp i miljoner kr År Utskottet Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ram Moderata samlings-partiet liberalerna Vänster-partiet Miljö-partiet de gröna Kristdemo-kraterna 1997 41 627 1998 40 631 +12 730 -10 319 -1400 -3 770 -7 472 1999 31 670 +13 306 -10 319 -8 970 -3 900 2000 25 333 +11 861 -10 319 -7 670 -2 900 Förslag till ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Belopp i miljoner kr År Utskottet Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ram Moderata samlings-partiet liberalerna Vänster-partiet Miljö-partiet de gröna Kristdemo-kraterna 1997 50 161 1998 49 209 -23 280 -8 198 +5 983 -1 500 -2 900 1999 50 166 -23 027 -7 545 - 8 400 - 2 900 2000 48 820 -22 322 -8 045 -19 680 - 2 900 Förslag till ram för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Belopp i miljoner kr År Utskottet Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ram Moderata samlings-partiet liberalerna Vänster-partiet Miljö-partiet de gröna Kristdemo-kraterna 1997 3 720 1998 3 602 - 635 -50 +500 +105 553 -795 -50 +105 373 - 1 045 -50 +105 +90 I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (), (), (), (), () och () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i ovanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Situationen för de äldre på arbetsmarknaden är allvarlig. Åtgärden offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) är enligt utskottets mening ogenomtänkt och bör avskaffas. Därmed delar utskottet också uppfattning i motion Fi46 att medel för stimulansersättning vid OTA inte bör anslås. Åtgärden riskerar att förvärra arbetsmarknadssituationen för de äldre. Riskerna är uppenbara att OTA medför att arbetsförmedlingarna minskar sina insatser för de äldre och att kommunerna räknar med att få förstärkning utan motsvarande kostnader. Detta kan leda till att ytterligare personal sägs upp. Att hänvisa äldre till bidragsjobb kan vara ett hot mot en bra och professionell vård. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motionerna Fi46 (yrk. 26 delvis) och Fi44 (yrk. 41) samt avstyrker propositionen i berörd del. Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen (), (), (), () och () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i ovanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Utskottet anser att arbetslöshetsförsäkringen bör vara utformad så att den uppmuntrar aktivt sökbeteende, främjar en dynamisk lönebildning, medverkar till att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras och därmed i förlängningen bidrar till ett ökat antal arbetstillfällen. Detta kräver emellertid att regelverket är tydligt och stringent. Avsteg från ersättningsreglerna bör kunna medges endast om synnerliga skäl föreligger, exempelvis vid individuellt behov av en fokuserad yrkesutbildning. Utskottet anser att regeringens förslag om att lämna arbetslöshetsersättning till personer som inte står till arbetsmarknadens förfogande inte utgör ett sådant skäl. Regeringens förslag beträffande åtgärden bör därför avslås i enlighet med förslag. Utskottets ställningstagande innebär att propositionens förslag (yrk. 37) och motion Fi46 (yrk. 20) avstyrks. Motionerna Fi43 (yrk. 16) och Fi44 (yrk. 48) tillstyrks. (), (), (), (), (), () och () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i ovanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas åsikt att förslaget med resursarbete måste avvisas. Det defensiva förslaget är förknippat med rad problem. Förändringsbenägenheten i kommunerna avtar, undanträngningseffekterna blir betydande och det finns uppenbara risker för snedvriden konkurrens samt övervältrings- och inlåsningseffekter. Det anförda innebär att utskottet avstyrker propositionen (yrk. 11 och 18) och motion Fi44 (yrk. 49) samt tillstyrker motionerna Fi43 (yrk. 8), A49 (yrk. 12), A48 (yrk. 1 och 8), Fi45 (yrk. 31 och 33) samt Fi46 (yrk. (), (), (), () och () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i ovanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i uppfattningen att förslaget om tillfällig avgångsersättning ger en felaktig signal som redan på kort sikt riskerar att påverka arbetsgivares attityd till äldre medarbetare. Metoden att "pensionera bort" äldre långtidsarbetslösa är ineffektiv, oekonomisk och orättfärdig och måste avvisas. Mot denna bakgrund instämmer utskottet i uppfattning att regeringens förslag om tillfällig avgångsersättning bör avslås. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet således propositionen (yrk. 38) och motion Fi46 (yrk. 21) samt tillstyrker motionerna Fi43 (yrk. 11) och Fi45 (yrk. Moderata samlingspartiets avvikande meningar , , och (alla m) anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i nedanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Allmän inriktning av politiken avser den del som har underrubriken Utskottets bedömning i fråga om den allmänna inriktningen av politiken måste åter bli en nation i arbete. Det måste skapas förutsättningar för nya arbeten. Den socialdemokratiska regeringen har helt gett upp kampen mot arbetslösheten. Arbetskraften avvecklas genom förtidspension och andra manövrer. En stor offentlig sektor tillförs ännu mera resurser. En "tredje sektor" på arbetsmarknaden organiseras med konstruerade offentliga arbeten som låser in människor i system som liknar 1930-talets arbetsplikt. Utskottet ansluter sig till syn på hur en politik för företagande och nya arbeten bör utformas: lägre skatter på arbete och företagande, bättre konkurrens, kvalitativ kunskapsuppbyggnad, reformering av arbetsmarknad och lönebildning, minskat krångel, effektivare arbetsmarknadspolitik, deltagande fullt ut i EMU samt privatisering av statlig och affärsverksamhet. För att förbättra arbetsmarknaden och lönebildningens funktionssätt måste dagens detaljerade och hämmande arbetsmarknadslagstiftning ersättas med ett begränsat antal bindande regler som garanterar den enskilde arbetstagarens grundläggande rättigheter och trygghet. Lagreglerna skall skapa klarhet och förutsägbarhet. De skall ge utrymme för lokala och individuella avtal. I avvaktan på att en ny arbetsrättslig lagstiftning genomförs bör lagen om anställningsskydd sättas ur kraft för nyanställningar. skulle kunna befrias från vissa av de arbetsrättsliga reglerna. Lönebildningen måste fungera. Detta är avgörande för en hög tillväxt utan ökad inflation. En ändamålsenlig lönebildning har förhindrats av skattepolitiken och regelsystemen på arbetsmarknaden. Regeringen knyter ogrundade förhoppningar till arbetsmarknadens parter. Den utredning som regeringen tillsatt har alltför snäva direktiv. Institutionella förändringar krävs för en mer decentraliserad lönebildning som bygger på lokala och individuella villkor. På det sättet skulle man kunna åstadkomma att löneökningarna är förenliga med bibehållen konkurrenskraft mot omvärlden som strukturomvandlingen i den svenska ekonomin kunde främjas. Det innebär också att högre löneökningar tillåts i expansiva sektorer och att större löneskillnader tillåts på individnivå. Reglerna måste ändras så att en konflikt alltid måste föregås av medlemsomröstning. Sympatiåtgärder skall förbjudas. Arbetslöshetsförsäkringen skall ge alla arbetslösa skydd. Den måste tidsbegränsas så att den ger incitament att ta erbjudet arbete. De nya reglerna måste genomföras med strategi för företagande, tillväxt och arbete. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras så att de arbetssökandes möjligheter till nya arbeten blir bättre. Arbetsmarknadspolitiken har tilldelats en roll den inte kan spela. Regeringen har satsat på volym i stället för effektivitet och ändamålsenlighet. För arbetslösa upp till bör lärlingsutbildning vara huvudinsatsen. För personer kan skattereduktion för arbetsgivaren tänkas. För övriga arbetslösa bör arbetsmarknadsutbildning vara huvudinsatsen. Den måste vara tydligt fokuserad på att ge den eftersträvade effekten. Utskottet anser med detta att motion Fi42 (yrk. 1 delvis och 9) bör tillstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i motsvarande delar, dvs. Fi43 (yrk. 1 delvis och 20), Fi44 (yrk. 1 delvis, 15-20 och 22 delvis), Fi45 (yrk. 1 delvis, 26, 30, 34 och 44, de båda sistnämnda delvis) samt Fi46 (yrk. 1 delvis, 5, 9 och 27) samt A49 (yrk. Utgiftstak för den offentliga sektorn (propositionens avsnitt 5) avser den del som har underrubriken Liksom anser utskottet att man för ökad tydlighets skull bör överföra de medel på utgiftsområde 14, anslag A 2, som hänförs till aktivitetsstöd och motsvarande till utgiftsområde 13. Detta leder till ökad belastning på utgiftsområde 13 och en motsvarande minskning på utgiftsområde 14. Uppställt i tabell innebär förslag på utgiftsområdena 13, 14 och 19 följande jämfört med propositionens förslag. Budgetår () 1997 1998 1999 2000 13 prop. 41 627 prop. 40 631 prop. 31 670 prop. 25 333 Fi42 +12 730 Fi42 +13 306 -9 400 Fi42 +11 861 -9 400 14 prop. 50 161 prop. 49 209 prop. 50 166 prop. 48 820 Fi42 -23 280 Fi42 -23 027 Fi42 -22 322 19 prop. 3 719 prop. 3 602 prop. 3 553 prop. 3 373 Fi42 -635 Fi42 -795 Fi42 -1 045 Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budgetförslagen framgår av avsnitt 7 nedan. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet avser den del som har underrubriken Konsekvenser av propositionen om en allmän och samman-hål-len arbetslöshetsförsäkring delar Moderata samlingspartiets uppfattning i motion A48 att en rätt utformad arbetslöshetsförsäkring kan bidra till den förnyelse som behöver och som inbegriper bl.a. skatteförändringar, kunskapsutveckling, förändringar på arbetsmarknaden och en effektivisering av arbetsmarknadspolitiken. Försäkringen bör, som framhåller, uppmuntra ett aktivt sökbeteende, främja en annorlunda lönebildning samt leda till en förbättring av arbetsmarknadens funktionssätt och därmed i förlängningen till ett ökat antal arbetstillfällen. Utskottet vill, vilket framgår inledningsvis, i likhet med i motion Fi42 ha en allmän arbetslöshetsförsäkring som ger alla arbetslösa skydd, men som innehåller starka incitament att ta erbjudet arbete. Därför måste arbetslöshetsförsäkringen vara tidsbegränsad. Som framgår ovan under den allmänna redovisningen avstyrker utskottet propositionen i berörd del. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv avser de delar som har underrubrikerna Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna anser att det finns fog för den kritik mot kvantitativa mål inom arbetsmarknadspolitiken som förs fram i motion A48 (yrk. 10) av Per m.fl. (m). Genom fastställande av volymmål för AMV finns det risk att fokuseringen avser AMV:s förmåga att nå dessa mål snarare än kvaliteten på och effekterna av de olika åtgärdsprogrammen. Detta är olyckligt, särskilt som volymmålen ofta grundar sig på politiska hänsyn snarare än hänsynen till vad som är optimalt för arbetsmarknaden. En av effekterna av för högt satta volymmål är att AMV - för att tillmötesgå statsmakternas krav - omfördelar resurser till billigare åtgärder som ger fler platser för pengarna. Volymmålen leder därför till att högt ställda krav på kvalitet och effektivitet åsidosätts till förmån för en arbetsmarknadspolitisk massproduktion. Utskottet noterar dock att regeringen nu - delvis - tycks ha insett detta genom att presentera ett förslag om sänkning av volymmålet. Dock borde regeringen helt ha övergivit volymmålet. Med det sagda tillstyrker utskottet motion A48 (m) i nu aktuell del. Tillfälliga personalförstärkningar hos AMV Enligt arbetsmarknadsutskottets mening måste förmedlingsverksamheten förbättras. Såsom anförs i motion A48 (yrk. 9) av Per m.fl. (m) utgör förmedlingsinsatser det effektivaste inslaget i varje slags arbetsmarknadspolitik. Den hastiga försämringen av arbetsmarknaden har belastat framför allt den offentliga arbetsförmedlingen hårt. Förmedling av arbetsmarknadspolitiska åtgärder har upptagit mycket av den tid som annars kunde ägnas åt förmedling av arbeten. anser därför att man bör göra en markerad separering av de arbetsförmedlande och åtgärdsrelaterade verksamheterna som ett första nödvändigt steg. I kombination med den minskade åtgärdsvolym som är en följd av den politik som förordas i motion A48 (m) kommer detta att förbättra villkoren för arbetsförmedlingarna att fullgöra sin huvudsakliga uppgift, att förmedla arbeten. Motionen tillstyrks alltså i här berört avseende. Arbetslivsutveckling (ALU) och arbetsplatsintroduktion (API) finner att de regelförändringar som berör de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ALU och API handlar om att ge ökad möjlighet till förlängning av perioden. Denna inriktning av arbetsmarknadspolitiken kan emellertid inte utskottet ställa sig bakom. I stället förordas den politik som redovisas i motion A48 (yrk. 12) av Per m.fl. (m), nämligen att flera av de nuvarande åtgärderna successivt skall minskas i omfattning för att senare helt utgå. Åtgärdssammansättningen måste tydligare än inriktas på att förbättra den enskildes möjligheter att återkomma till reguljärt arbete, inte på att erbjuda aktivitet åt så många arbetslösa som möjligt. bör ge regeringen detta till känna. Med det sagda tillstyrks förslaget i motion A48 (m) i nu behandlade delar. Insatser för att öka kvinnors företagande noterar att regeringens förslag beträffande det förlängda starta-eget-bidraget för kvinnor gäller en vidgning av målgruppen. I likhet med den syn som förs fram i motion A48 (yrk. 13) av Per m.fl. (m) anser utskottet att detta är exempel på en arbetsmarknadspolitik som leder fel. Enligt utskottets uppfattning bör i stället flera av de nuvarande åtgärderna successivt minska i omfattning för att senare helt utgå. Åtgärdssammansättningen måste tydligare än inriktas på att förbättra den enskildes möjligheter att återkomma till ett reguljärt arbete, inte på att erbjuda aktivitet åt så många arbetslösa som möjligt. avvisar därför regeringens förslag. Utskottet tillstyrker med det sagda motion A48 (m) i aktuellt hänseende. noterar att de införda Europastipendierna inte varit någon framgång. Från såväl ungdomars som företags sida har intresset varit svagt. Regeringen föreslår därför att sådana stipendier skall ersättas med s.k. Interpraktikstipendier. Enligt vad som sägs i propositionen skall dessa nya stipendier göras tillgängliga även för volontärarbete i utvecklingsländer. kan inte dela denna uppfattning. I detta avseende är utskottets linje i överensstämmelse med den som redovisas i motion A48 (yrk. 14) av Per m.fl. (m). I stället anser utskottet att syftet med program av detta slag bör vara att erbjuda unga människor bättre möjlighet att tillgodogöra sig erfarenheter från övriga EU-länder men också en chans att etablera sig på den alleuropeiska marknaden. Att uppmuntra och finansiera frivilliga insatser i tredje världen genom medel avsatta för arbetsmarknadspolitiska åtgärder är inte försvarbart. avvisar därför den uppfattning som regeringen redovisar i denna fråga. Motion A48 (m) tillstyrks därmed i detta avseende. Regeringen föreslår att arbetsmarknadsutbildningen skall tillföras ytterligare resurser i hopp om att delvis kunna kompensera för att volymmålen medfört ett kraftigt reducerat antal deltagare i den dyrare arbetsmarknadsutbildningen till förmån för billigare åtgärder, t.ex. ALU. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är de satsningar som görs på den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen alltför små, och arbetsmarknadsutbildningen bedrivs på ett ineffektivt och i många fall felaktigt sätt. Utskottet ansluter sig i detta avseende till det synsätt som präglar motion A48 (yrk. 11) av Per m.fl. (m). förordar i stället en arbetsmarknadsutbildning som är styrd mot klart definierade arbetsmarknadsbehov och erbjuder en kvalitet som tillmötesgår högt ställda krav från såväl deltagare som framtida arbetsgivare. Utbildningsinsatserna bör vara yrkesinriktade och i allt väsentligt genomföras tillsammans med företagen. För att kunna erbjuda en sådan fokuserad arbetsmarknadsutbildning är det inte rimligt att planera för de volymer regeringen utgår från. Vidare vill utskottet erinra om en annan utbildningsväg, nämligen den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen (KY). Enligt utskottets uppfattning har denna förutsättningar att i stor utsträckning tillmötesgå förändrade behov från såväl arbetsmarknaden som enskilda. Utskottet förordar en betydande satsning på denna utbildningsform. Med det sagda tillstyrks motion A48 (m) i här aktuellt avseende. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling avser den del som har underrubriken Preliminär fördelning av utgifterna anser - i likhet med - att det är möjligt att nå en gynnsam utveckling i de regioner som omfattas av den "lilla" regionalpolitiken med mindre resurser än . Som sägs i motion Fi42 är det angeläget att insatserna görs mer generella än den flora av riktade företagsstöd som präglar regionalpolitiken. Det som behövs är minskad beskattning av företagande, avreglering och goda möjligheter till utbildning. Utskottet anser att såväl anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder som anslaget A 6 Transportbidrag bör kunna minskas. bör medel från kunna användas för utbildning och kompetensutveckling. Utskottet bedömer i enlighet med motionen att ramen kan beräknas till en nivå som är 0,6 respektive 0,8 och lägre än regeringens beräkning för de tre budgetåren. Detta innebär att propositionen bör avstyrkas och motion Fi42 (m) tillstyrkas i berörd del. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budgetförslagen (avser den del som börjar med "I fråga" och slutar med en tabell) I fråga om ramarna för budgetåren 1998-2000 (propositionens avsnitt 5) anser utskottet att den av i motion Fi42 föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, bör godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det innebär att propositionen avstyrks i motsvarande del liksom övriga partimotioner Fi43 (yrk. 5), Fi44 (yrk. 5 såvitt avser ), Fi45 (yrk. 41) och Fi46 (yrk. 4), samtliga i motsvarande delar. Budgetår () 1997 1998 1999 2000 13 prop. 41 627 prop. 40 631 prop. 31 670 prop. 25 333 utsk. +12 730 utsk. -9 400 utsk. -9 400 14 prop. 50 161 prop. 49 209 prop. 50 166 prop. 48 820 utsk. -23 280 utsk. -23 027 utsk. -22 322 19 prop. 3 719 prop. 3 602 prop. 3 553 prop. 3 373 utsk. -635 utsk. -795 utsk. -1 045 6. () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i nedanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Allmän inriktning av politiken avser den del som har underrubriken Utskottets bedömning i fråga om den allmänna inriktningen av politiken Utskottet anser liksom liberalerna i motion Fi43 att behöver en politik för nya arbeten. Den socialdemokratiska politiken är ett misslyckande. Effekterna på sysselsättningen är marginella. Propositionens bedömning av utvecklingen av arbetslösheten är orealistisk. För att nå målet om halverad arbetslöshet lockas människor att lämna arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen används som permanent försörjning. Inget görs för att främja tillkomsten av icke-skattefinansierade arbeten. Den nya politiken måste, som framhålls i folkpartimotionen, utgå från att massarbetslösheten beror på strukturella problem som företagarklimatet, lönebildningen och skattepolitiken. Vissa saker måste genomföras , däribland ändringar i arbetsrätten och i lönebildningen. bör möjlighet ges till "ett friår mitt i livet" för kompetensutveckling eller starta eget. Arbetsrätten måste förändras och moderniseras. En omedelbar återgång måste ske till de regler i lagen om anställningsskydd och i medbestämmandelagen som gällde innan regeringen påbörjade sina "återställare". Turordningsreglerna måste ändras så att två personer kan undantas i varje turordningskrets. Reglerna om fackligt tolkningsföreträde bör begränsas. Utskottet delar också uppfattning att en medlare bör ges rätt att begära uppskov i med en varslad stridsåtgärd. En nämnd med en opartisk ordförande skall avgöra konflikternas samhällsfarlighet. Som föreslås i partimotionen bör en parlamentariskt sammansatt arbetsrättslig kommitté tillsättas. Det behövs ett principbeslut om åtgärder för en bättre fungerande lönebildning, i första hand genom ett större fackligt ansvar för finansieringen av a-kassan. Inte ens med dagens höga arbetslöshetstal förmår parterna hålla igen löneökningstakten. Ytterst är det parterna som har ansvaret för lönebildningen. Men det politiska systemet har ansvar för att skapa en fungerande maktbalans och mer balanserade spelregler. Arbetslöshetsförsäkringen bör göras om till en allmän försäkring. Liksom anser utskottet att statsbidraget till a-kassorna bör sänkas till av utbetalningen, utan att ersättningen till de arbetslösa minskas. Det innebär att avgiften måste höjas. Hushållen kompenseras genom sänkt inkomstskatt. Utskottet anser med detta att liberalernas motion Fi43 (yrk. 1 delvis och 20) samt kommittémotion A49 (yrk. 1) bör tillstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i motsvarande delar, dvs. Fi42 (yrk. 1 delvis och 9), Fi44 (yrk. 1 delvis, 15-20 och 22 delvis), Fi45 (yrk. 1 delvis, 26, 30, 34 och 44, de båda sistnämnda delvis), samt Fi46 (yrk. 1 delvis, 5, 9 och 27). Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv avser de delar som har underrubrikerna Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning måste man våga ifrågasätta volymen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, inklusive arbetsmarknadsutbildningen. Detta är också den uppfattning som kommer till uttryck i motion A49 (yrk. 3) av m.fl. (fp). har politiken präglats av föreställningen om att så många av de arbetslösa som möjligt skall omfattas av åtgärder. Däremot har intresset varit ringa att se till att åtgärden verkligen leder till något konstruktivt som kan ge ett riktigt arbete. hänvisar till den presenterade undersökningen från Näringslivets ekonomifakta, som visar att AMS-insatser har mycket liten effekt för att minska arbetslösheten. Endast av dem som deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och som var arbetslösa hade fått ett arbete. Av dem som inte deltagit i en åtgärd hade fått ett arbete . Det är därför glädjande, anser utskottet, att regeringen nu tydligare betonar kvalitetskraven i framför allt arbetsmarknadsutbildningen. Detta tänkande bör genomsyra även den övriga arbetsmarknadspolitiken. Utskottet kan följaktligen inte ställa sig bakom vad regeringen har anfört i denna del. Med det sagda tillstyrks motion A49 (fp) i denna del. Tillfälliga personalförstärkningar hos AMV instämmer med liberalerna i motion Fi43 (yrk. 12) samt motion A49 (yrk. 4) av m.fl. (fp) att volymen beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör minskas. Som en konsekvens därav bör regeringens förslag om en tillfällig personalförstärkning hos AMV avvisas. Härigenom minskas tilläggsbudgeten med jämfört med regeringens förslag; detta avstyrks sålunda. Dessutom anser utskottet - i likhet med vad som sägs i motion A49 (yrk. 5) av m.fl. (fp) - att inga personalförstärkningar bör medges innan en utvärdering har gjorts av effekterna av de tidigare förstärkningarna.