yttr · GK05KRU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att avge yttrande över vissa delar av ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) jämte motioner i de delar som rör kulturutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen - som i vissa delar behandlas av skatteutskottet och arbetsmarknadsutskottet - har ett antal motioner väckts. yttrar sig i det följande över propositionen i vad avser den preliminära fördelning på utgiftsområden som skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete, såvitt rör dels utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, jämte motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 7, Fi43 yrkande 5, Fi44 yrkande 5, Fi45 yrkande 41 och Fi46 yrkande 4, samtliga motioner i den mån de rör kulturutskottets beredningsområde, dels utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i vad avser särskilda utbildningsinsatser för vuxna jämte motionerna 1996/97: Fi49 i denna del och Fi68. Vidare yttrar sig kulturutskottet över propositionen i vad avser förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för , såvitt rör dels utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, jämte motionerna 1996/97:Fi60 och Fi44 yrkande 68, dels utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i vad avser särskilda utbildningsinsatser 1997 jämte motion 1996/97:Fi49 i denna del. Ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringens förslag, m.m. budgetproposition presenterade regeringen en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1998 och 1999. godkände denna fördelning som riktlinje för regeringens budgetarbete (bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). vårproposition presenteras en reviderad fördelning av utgifterna för budgetåren 1998 och 1999 samt en preliminär fördelning av utgifterna för . föreslås godkänna fördelningen som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Utöver de satsningar som regeringen föreslår i propositionen har utgiftsområdesramarna justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Dessutom har de justerats med hänsyn till bl.a. tillkommande besparingar för att finansiera utgiftsökningar. Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen för har beräknats med utgångspunkt i den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. har en schablonmässig uppräkning gjorts av dessa anslag. års budgetproposition kan vissa justeringar av teknisk natur komma att göras. Vidare kan bedömningar och analyser av resultaten av föregående års verksamhet, som bl.a. baseras på myndigheternas årsredovisningar, motivera vissa omprioriteringar mellan utgiftsområdena. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid omfattar kulturområdet, exklusive presstöd och vissa andra massmediefrågor, dvs. frågor om arkiv, museer, kulturmiljövård, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, tidskrifter, bildkonst, konsthantverk, hemslöjd och film samt den samiska kulturen. Till utgiftsområdet hör också folkbildningen. Dessa utgifter innefattar statsbidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen samt vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Utgiftsområdet omfattar även stöd till trossamfund, ungdomsfrågor, folkrörelse- och idrottsfrågor samt restaureringsarbeten vid de kungliga slotten m.m. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till ca 7,2 (exakt 7,162) miljarder kronor, varav hänför sig till kulturområdet. Regeringen har i sina beräkningar av ramen för utgiftsområdet utgått ifrån att ytterligare besparingar på görs utöver tidigare beslutade neddragningar. Regeringen har vidare tillfört medel för en elitidrottssatsning under förutsättning av ett i . beräknas också vissa medel för deltagande i och Paralympics i , . Utskottet vill här också - som en bakgrund till bedömningen av regeringens förslag och förslagen i motionerna - erinra om följande. budgetproposition angav regeringen att den gör beräkningen att 79 respektive kan satsas för varaktiga reformer, vilka till viss del möjliggörs genom omprioriteringar inom utgiftsramen. beräknas dessutom engångsvis. För satsningar i samband med beräknas totalt finnas tillgängliga . Vissa av dessa medel beräknas inte över statsbudgeten. För litteraturen och läsfrämjandet beräknas - utöver för gjorda insatser, då bl.a. en nivåhöjning med gjordes - för . Bidrag och ersättningar till konstnärer beräknas öka med ytterligare . För vart och ett av beräknas en besparing på länsmusiken med . skall en ny myndighet med säte i bildas, ett , vari skall ingå vissa stockholmsmuseer samt i . I direktiven för för etableringen av (dir. 1996:110) har - med viss komplettering av vad som angavs budgetproposition - angetts bl.a. följande. bedöms inga förändringar behöva ske i anslagen för av omorganisationen myndigheter. Samtliga kostnader för den nya myndigheten skall finansieras inom den ekonomiska ram för museerna som redovisas budgetproposition, i vilken har beräknats för för nyetableringen. skall kommitténs förslag utgå från en oförändrad nivå jämfört med . Då det gäller besparingsprogrammet som rör statlig konsumtion hänvisar utskottet i fråga om utgiftsområde 17 till budgetproposition utgiftsområde 17 (s. 15). Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 17 för till , för till och för till . I följande tabell redovisas - med utgångspunkt i innehållet i de fem partimotioner som väckts - partiernas ställningstaganden till regeringens förslag rörande preliminära ramar för utgiftsområde 17 genom angivande av avvikelser från regeringens förslag. Ramens storlek i (motionsförslagen redovisas i förhållande till prop.) 1998 1999 2000 Prop. 150 7 324 7 477 7 632 m -465 -515 -570 fp +50 +50 +50 v +200 ej förslag ej förslag mp = prop. kd +93 +93 +93 Motion Fi42 (m) Motionärerna anför inledningsvis vissa allmänna synpunkter rörande kultur-anslagen. Kulturen bör stå fri och obunden. Kulturyttringar kan i betydande omfattning ses som en del av yttrandefriheten. Kulturen skall inte göras beroende av offentligt stöd. Inte heller valet av andra fritidsaktiviteter bör styras genom statlig bidragsgivning. Vidare framhålls att om och verksamhet koncentreras till två radiokanaler respektive en TV-kanal, kommer public service-verksamheten med sina betyd-ande resurser att kunna spela en mer kraftfull roll i det svenska kulturlivet och stärka som kulturnation. Motionärerna har utformat sitt förslag mot den angivna bakgrunden. Den preliminära ramen för bör vara lägre än vad regeringen föreslagit. bör beräknas ramar som är 515 respektive lägre än de av regeringen föreslagna ramarna. Folkbildningen bör få bära en betydande del av besparingen. Den bör också läggas ut på och på dess anslag för allmän kulturverksamhet, på filmstöd och på stödet till En bok för alla samt på stödet till ungdomsorganisationer och till allmänna samlingslokaler. Slutligen anför motionärerna att åtgärder bör vidtas för att öka de enskilda människornas bidrag till kulturområdet. Det kan ske genom tillförsel av lotterimedel samt genom en s.k. dubbleringsfond som i ett inledningsskede kommer att ge till kulturen (jfr bet. 1996/97:KrU1 res. 8 och s.y.15). Motion Fi43 (fp) För vart och ett av bör utgiftsramen vara större än vad regeringen föreslagit. Motion Fi44 (v) I förhållande till regeringens förslag bör den preliminära ramen ökas med för . Motionärerna, som påminner om att anslag till folkbildning utgör cirka en tredjedel av utgiftsområdet, anser att det är angeläget att folkhögskolor och studieförbund får ekonomiska förutsättningar för att ta aktiv del i . Frågan om villkoren för kulturtidskrifter är angelägen. Det är viktigt att i startskedet göra en stor satsning på det planerade i . Ett kvinnomuseum med nationellt ansvar bör inrättas. Motionärerna anför i sammanhanget att de noggrant kommer att följa utvecklingen för länsteatrar, folkbibliotek och kulturskolor; villkoren för dessa institutioner kommer förhoppningsvis att bli bättre till följd av statliga satsningar på kommuner och landsting. Motionärerna uttalar sig inte om de ekonomiska ramarna för budgetåren 1999 och 2000. Motion Fi45 (mp) Motionärerna godtar de av regeringen föreslagna preliminära ramarna för budgetåren 1998, 1999 och 2000. De anför, med uppenbar hänsyftning på ramen för , att de kommer att föreslå en omfördelning av kulturbudgeten inom den ram för utgiftsområdet som regeringen föreslår. Större medelstilldelning kommer att föreslås till musik, lokalt arrangörsstöd, kulturminnesvård samt kvinno- och filmmuseum. Stöd till fackliga organisationers uppsökande verksamhet bör inte utgå. Eftersom utgår från att sommarolympiaden inte kommer att tilldelas , bör de medel till en elitidrottssatsning som förutskickas i propositionen utgå som extra stöd till permanenta kultursatsningar i hela landet. Motion Fi46 (kd) Ramen för utgiftsområdet bör i förhållande till regeringens förslag ökas med under vart och ett av budgetåren 1998, 1999 och 2000. Motionärerna framhåller att ett mångsidigt kulturliv och förståelse för vår egen och andras kulturtradition är en viktig förutsättning för ett högtstående samhälle. Det är oerhört angeläget att kulturen finns nära människorna och ger en möjlighet till utveckling. Den satsning som fyrklöverregeringen gjorde på den ideella sektorn har successivt urholkats. I motionen uttalar sig motionärerna för extra satsningar på bl.a. folkbildningen och länsmusiken. Med undantag av motion - i vilken uttryckligen tas upp en budgetfråga som avser i första hand - synes motionärerna i första hand uttala sig om ramen för utgiftsområde 17 för . Utskottet tar först upp frågan om storleken av den preliminära ramen för detta budgetår till bedömning. Folkbildningen är en viktig del av den allmänna vuxenutbildningen i arbetet med att höja de vuxnas utbildningsnivå och att utjämna utbildningsklyftor i samhället. Folkbildningen har vidare stor betydelse för att det skall bli möjligt i hela landet att ha ett utbud av kulturaktiviteter och att ge möjlighet för människor till eget skapande. Utskottet vill i anknytning till det sagda understryka att folkbildningen har en betydelsefull roll i den särskilda vuxenutbildningssatsning som börjar , det s.k. . Frågan om folkbildningens - folkhögskolors och studieförbunds - insatser inom ramen för denna satsning behandlas ingående i senare avsnitt i detta yttrande. Regeringen har inte särskilt tagit upp frågan om en ändring av ramen för utgiftsområde 17 med hänsyn till folkbildningens behov. De uttalanden som framförts motionsvägen om besparingar på anslaget till folkbildningen eller om ökning av detta anslag motiverar enligt utskottets mening inte en ändring av storleken på ramen för utgiftsområdet. bör inte beräkna medel för en sådan s.k. dubbleringsfond på kulturområdet som anges i den moderata partimotionen. har så sent som på förslag av utskottet avslagit ett förslag om anvisande av medel till en sådan fond (bet. 1996/97:KrU1 s. 46 och 159). Frågan huruvida medel bör anvisas för en elitidrottssatsning inför ett i får prövas i budgetsammanhang, sedan beslut om förläggningen av nämnda år fattats . Utrymme för en sådan satsning bör skapas inom utgiftsramen. Vid sin bedömning av regeringens förslag för beaktar utskottet vidare följande. Av den redovisning som lämnats i ett föregående avsnitt framgår att regeringen för räknat med ett visst reformutrymme, delvis finansierat genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen har också i viss utsträckning angett vilken inriktning reformerna bör ha. Utskottet har inte att ta ställning till inriktningen i detta sammanhang men konstaterar att den ram som regeringen föreslagit ger utrymme för vissa reformer. Mot den nu redovisade bakgrunden tillstyrker kulturutskottet förslaget av regeringen att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 för beräknas till . I partimotion har framhållits angelägenheten av en satsning i inledningsskedet på ett i . Detta skall etableras . Även om motionärerna inte uttalar sig om den totala ramen för , vill utskottet erinra om att organisationskommittén för etableringen av museet har fått klara direktiv om i vilka avseenden kommittén skall redovisa förslag rörande de ekonomiska villkoren för det planerade nya museet. Ekonomiskt utrymme för museietableringen har beräknats av regeringen. får i samband med beredningen av budgetproposition anledning att pröva förslag rörande medelsbehovet för museet för i första hand . Utskottets bedömning då det gäller de preliminära ramarna för budgetåren 1999 och 2000 skiljer sig inte från regeringens. Utskottet tillstyrker därför att det för dessa båda budgetår för utgiftsområde 17 preliminärt beräknas utgifter som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med regeringens förslag, nämligen för med och för med . De här behandlade motionsyrkandena avstyrks således i den mån de avviker från regeringens förslag. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna beslöt om en utbildningssatsning för vuxna, där dittillsvarande tillfälliga utbildningssatsningar skulle permanentas (prop. 1995/96:150, yttr. 1995/96:KrU9y och 1995/96:UbU6y, bet. 1995/96:FiU10 s. 107-113, rskr. 1995/96:304). Bland de prioriterade utbildningsområdena fanns särskild vuxenutbildning inom kommunerna på gymnasial nivå och särskild utbildning inom folkbildningen. beslöt att vuxenutbildningssatsningen, kallad , skulle vara femårig med start (prop. 1995/96:222, yttr. 1995/96:KrU12y och 1995/96:UbU7y, bet. 1995/96: FiU15 s. 90-96, rskr. 1995/96:307). Syftet med satsningen var att öka sysselsättning och tillväxt genom att åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för den grupp vuxna som har störst behov av utbildning och fått minst av samhällets utbildningsinsatser. Målgruppen för angavs i första hand vara vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Därutöver skulle satsningen också vända sig till anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. Övriga vuxna skulle få delta i mån av plats. beslöt att satsningen skulle omfatta 100 000 utbildningsplatser. Utbildning omfattande 10 000 platser skulle förläggas direkt till folkhögskolor, varvid medlen skulle fördelas av . Kommunerna gavs ansvaret för att anordna utbildning för övriga platser. Det markerades tydligt att kommunerna inom ramen för sin del av vuxenutbildningssatsningen skulle kunna anlita olika utbildningsanordnare, såväl den kommunala vuxenutbildningen som folkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Kommunerna skulle därigenom få frihet att välja den organisation och utnyttja de utbildningsanordnare som är effektivast och som bäst svarar mot målgruppernas behov och de lokala förutsättningarna. underströk i sitt yttrande till finansutskottet över propositionen att det är viktigt att individerna har möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de skall studera. Denna möjlighet ökar när kommunerna även anlitar folkhögskolor och studieförbund. I likhet med regeringen framhöll kulturutskottet att folkbildningen har visat att dess informella arbetssätt och friare arbetsformer förmår att motivera och rekrytera människor som annars aldrig skulle genomgå någon utbildning. anvisade medel för för de 10 000 utbildningsplatser inom som skulle förläggas direkt till folkhögskolor. Medelsanvisningen gjordes under anslaget L 1. Bidrag till folkbildningen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Medlen disponeras och fördelas av (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1 s. 196-201, rskr. 1996/97:131). Likaledes anvisade medel för övriga 90 000 platser inom , varav 86 300 avseende utbildning anordnad av kommunerna. Medlen anvisades under anslaget A 1. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Regeringen beslöt att inom inrätta en delegation - Delegationen för - för den del av som kommunerna har ansvaret för. Delegationen har till uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda och följa satsningen. Dessutom har regeringen i tilläggsdirektiv (1996:71) gett (U 1995:09) i uppdrag att - som grund för sina kommande slutsatser och förslag om framtida vuxenutbildning - följa den femåriga vuxenutbildningssatsningen. Kommittén skall också samordna utvärderingen av satsningen. Vidare skall kommittén lämna rapporter till regeringen för att möjliggöra en successiv reformering av vuxenutbildningen. Kommittén kan i rapporterna föreslå förändringar av regler m.m. I förordningen (1996:1502) om statligt stöd till särskilda satsningar på gymnasial utbildning av vuxna och i regleringsbrev för anslaget Särskilda utbildningsinsatser för vuxna (Statsliggaren för , utgiftsområde 16 s. 45-46) har regeringen - med hänvisning bl.a. till riksdagsbeslutet om - meddelat bestämmelser för användningen av de medel under anslaget som avser kommunernas 86 300 platser. Bestämmelserna innebär bl.a. att det är regeringen som beslutar om fördelningen av det statliga stödet mellan kommunerna efter förslag av Delegationen för . ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) föreslår regeringen en ökning av antalet utbildningsplatser inom . Den del av förslaget som avser medel på tilläggsbudget för behandlar kulturutskottet i ett följande avsnitt i detta yttrande. Regeringen föreslår att godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Regeringen anmäler under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning att den har för avsikt att i budgetpropositionen föreslå en utökning av satsningen på det femåriga med 10 000 platser varje hösttermin . Regeringen aviserar däremot inte några förslag om ändring i fråga om åren 1998-2000 under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I två motioner tas upp frågan om folkbildningens roll inom åren 1998-2000. Enligt motion Fi49 (m) bör som sin mening ge regeringen till känna att folkbildningen bör ges en särskild resurs. Motionärerna anser att klart bör uttala att folkhögskolor och studieförbund skall få i uppdrag att genomföra en del av den utökade särskilda vuxenutbildningen. Motionärerna anför att ett fåtal kommuner i sin planering räknat med att anlita folkhögskolorna och studieförbunden som utbildningsanordnare. Därmed har inte intentionerna i beslut om följts. Det är inte särskilt välbetänkt av regeringen att i sitt förslag om kommande utökningar av antalet platser inom inte räkna med folkhögskolor och studieförbund, bl.a. med tanke på betydelsen av folkbildningens speciella pedagogik, flexibilitet och ansvar för att rekrytera korttidsutbildade, invandrare och personer med funktionshinder. Även i motion Fi68 (fp) framhålls folkbildningens förmåga att snabbt och flexibelt organisera vuxenutbildning när behov har uppstått och dess förmåga att rekrytera korttidsutbildade, invandrare och personer med funktionshinder. I motionen yrkas att fördelningen på utbildningsanordnare inom inte skall fastställas redan nu (yrkande 1). Delegationen för skall redovisa en undersökning av i vilken utsträckning kommunerna har anlitat andra utbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen. Denna undersökning bör enligt motionen avvaktas. bör endast ramarna för anges. I samband med behandlingen av regeringsförslag för kommande budgetår kan fördelningen på utbildningsanordnare fastställas, när behovet av respektive anordnares insatser är tydligare. I motionen yrkas också att som sin mening skall ge regeringen till känna att studieförbunden - liksom kommunerna och folkhögskolorna - skall erhålla egna medel inom (yrkande 2). Motionärerna framhåller bl.a. att studieförbunden skapar studiemiljöer som är särskilt lämpliga för studieovana. tar först upp frågor som rör endast den del av utbildningen inom som kommunerna har ansvaret för att anordna. Kommunerna skall enligt riksdagsbeslutet om kunna anlita olika utbildningsanordnare, såväl den kommunala vuxenutbildningen som folkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare, för att kunna tillgodose de olika individuella behov av utbildning som finns hos målgrupperna för . Utskottet vill - liksom i tidigare sammanhang - framhålla att folkbildningens arbetsformer och tillgänglighet i hela landet ger unika förutsättningar att nå de grupper som har störst behov av ytterligare utbildning. Satsningen på kräver ett utvecklat samarbete mellan individen, arbetsförmedlingen och olika lokala aktörer. Det är av stor vikt att kommunerna i detta samarbete tar folkbildningens speciella förutsättningar i anspråk så att den enskilde får en så god utbildningssituation som möjligt. De skiftande förhållandena i kommunerna och individernas varierande utbildningsbehov gör det svårt att i förväg bestämma hur den av kommunerna anordnade utbildningen inom skall fördelas på olika utbildningsanordnare. bör därför inte fördela kommunernas utbildningsplatser mellan vuxenutbildning, folkhögskolor och studieförbund. En fast fördelning av kommunernas utbildningsplatser på utbildningsanordnare skulle till och med kunna motverka syftet med satsningen, nämligen om fördelningen leder till att individer inte kan få den utbildning de behöver och söker sig till. Både Delegationen för och skall följa hur kommunerna fördelar utbildningen mellan olika anordnare. Kommittén kan dessutom i sina årliga rapporter till regeringen komma med förslag till sådana regeländringar som den anser påkallade. avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna i nu berörda avseenden. tar härefter upp frågan om fördelningen av medel och utbildningsplatser inom mellan kommunerna och folkbildningen. Som utskottet redovisat ovan fördelas antalet utbildningsplatser för med 86 300 till kommunerna och med 10 000 direkt till folkhögskolan. har i tidigare sammanhang anfört att denna fördelning inte får ses som en gång för alla given. Den ökning av utbildningsplatserna inom med 10 000 som regeringen nu aviserar har redovisats under utgiftsområde 16 och skulle därför - i enlighet med motionärernas uppfattning - kunna uppfattas som en ökning enbart av kommunernas andel av antalet utbildningsplatser. vill framhålla att när Delegationen för redovisat hur kommunerna fördelat sina 86 300 platser på olika utbildningsanordnare inför det första årets verksamhet bör det finnas bättre underlag än för en bedömning av dels frågan om den framtida fördelningen av platserna mellan kommunerna och folkhögskolan, dels frågan om en eventuell särskild andel av utbildningsplatserna för studieförbunden, dels ock frågan om eventuella ändringar av principerna för hur kommunerna skall anordna utbildning inom . Mot bakgrund av vad kulturutskottet här anfört anser utskottet att inte nu bör göra några sådana uttalanden beträffande som begärs i motionerna Fi49 (m) och Fi68 (fp). Motionerna avstyrks i här aktuella delar. Tilläggsbudget till statsbudgeten för såvitt avser utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. I vårpropositionen föreslår regeringen att inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid på tilläggsbudget för beslutar om en medelsanvisning om totalt . De verksamhetsområden som berörs av förslaget är Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Folkrörelser och idrottsfrågor. Fyra anslag berörs. Bidrag till kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad (G 2) Medel under förevarande anslag anvisas fr.o.m. på ett ram-anslag. anvisades medel för kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad på förslagsanslag med därtill hörande beslutsramar. Beslut om bidrag som beviljats inom beslutsramarna och som ännu inte har betalats ut uppgår till ca . I det belopp som anvisats för under förevarande anslag finns inte medel avsatta för de beviljade bidragen. Mot denna bakgrund föreslås att ytterligare skall anvisas på tilläggsbudget för under anslaget.