yttr · GK05BOU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag - yrkande 52 - bör godkännas av . Räntebidrag efter exekutiv försäljning Enligt gällande regler lämnas räntebidrag - med vissa undantag - inte för den tid ett hus ingår i ett konkursbo. Motivet är att bidrag som utbetalas till konkursboet främst skulle gynna konkursborgenärer med oprioriterade fordringar. I fråga om hus med räntebidrag enligt de regler som gällde fram till utgången av - dvs. hus med statliga eller statligt reglerade bostadslån - gäller vidare att räntebidrag inte heller lämnas för tid efter konkursen, om huset sålts till ett pris som lett till förluster på det statligt reglerade lånet och det beräknade nuvärdet av framtida räntebidrag är mindre än förlusten. Är nuvärdet större reduceras i stället de framtida räntebidragen med hänsyn till förlusten. Dessa bestämmelser har införts trots att räntebidrag numera i övrigt lämnas oberoende av den faktiska belåningen (prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU6, rskr. 1993/94:115. Den dåvarande regeringens motiv för att, i fråga om hus med bostadslån och räntebidrag enligt äldre bestämmelser, dra in räntebidraget efter exekutiv försäljning var att fortsatta räntebidrag annars riskerade att öka antalet konkurser och exekutiva försäljningar. Genom en konkurs kunde med den då gällande ordningen lånebelastningen på fastigheten i många fall minskas utan uppoffringar för vare sig låntagare eller bottenlångivare. Motsvarande regler om indragning av räntebidrag efter konkurs m.m. gäller inte för hus enligt 1992 eller subventionssystem, dvs. för hus där de tidigare statligt reglerade bostadslånen har ersatts av lån med statlig kreditgaranti. I fråga om hus med räntebidrag enligt subventionssystem har kreditgarantier lämnats efter i princip samma grunder som de tidigare bostadslånen. Såväl räntebidragsunderlaget som omfattningen av kreditgarantin har bestämts främst av den faktiska produktionskostnaden för huset. Kreditgaranti har lämnats också i samma säkerhetslägen som tidigare gällt för bostadslån. Låntagarnas och långivarnas risktagande är således inte större i dessa fall än vad som gäller i fråga om hus med bostadslån. De stora överensstämmelserna i dessa avseenden mellan hus som byggts med stöd av äldre regler och hus som byggts med stöd av subventionssystem talar enligt regeringens uppfattning för att ekonomiskt likvärdiga villkor bör gälla också i fråga om räntestöd efter exekutiv försäljning. Räntebidraget föreslås sålunda dras in, om en exekutiv försäljning medför att den statliga kreditgarantin tas i anspråk för att täcka förluster på lånet. I motion 1996/97:Fi52 (m) yrkande 2 föreslås avslå regeringens förslag. Motionärerna anser att regeringens förslag riskerar att rubba balansen i räntebidragssystemet. Utskottet anser att motivet för förslaget i motionen inte är av den tyngden att regeringsförslaget inte bör genomföras. förordar att finansutskottet föreslår att godkänna yrkande 53 i propositionen om ändrade regler för räntesubventioner för bostäder såvitt gäller räntebidrag efter exekutiv försäljning. Motionsyrkandet bör avslås av . Övrig fråga om räntebidrag I liberalernas partimotion 1996/97:Fi43 yrkande 15 i motsvarande del föreslås att anslaget till räntebidrag för minskas med . Enligt vad som upplysts under beredning av ärendet anses minskningen möjlig på grund av den lägre ränta som enligt motionärerna blir en följd av om kommer att ingå i EMU. Något beslut om deltagande i har ännu inte fattats av . Det kan därför inte anses realistiskt att, som motionärerna gör, beräkna en minskning av räntebidragsanslaget med hänvisning till inställning i "EMU-frågan". Motionen avstyrks i nu behandlad del. Vissa tidigare beslut om bostadsbidragen m.m. beslutade (prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11) om vissa förändringar av bostadsbidragen . Beslutet fattades framför allt mot bakgrund av att de totala kostnaderna för bostadsbidragen första hälft stigit kraftigt. Förändringarna, som beräknades ge en besparing på räknat på helår, innebär bl.a. att ett nytt system för inkomstprövning med preliminärt bostadsbidrag som sedan fastställts slutligt på grundval av taxeringen införs, individuella inkomstgränser tillämpas, den bidragsgrundande bostadsytan begränsas, det särskilda bidraget höjs för familjer med fyra eller flera barn i takt med att flerbarnstilläggen fasas ut. Med hänsyn tagen till beslut om nya regler för bostadsbidragen förordade regeringen i budgetpropositionen för att anslaget till bostadsbidrag skulle föras upp med ett belopp om . beslutade i enlighet med regeringens förslag. I anslutning till behandlingen av budgetpropositionen behandlades också ett motionsförslag om att en utvärdering av de beslutade reglerna skulle göras. Med anledning härav uttalade utskottet (bet. 1996/97:BoU1 s. 35) att så pass genomgripande förändringar av bostadsbidragsreglerna innebar att enskilda hushåll kunde komma att få inte oväsentliga förändringar av bidraget. En förutsättning för att detta skulle kunna accepteras var enligt utskottet att ändringarna inte ensidigt föll på vissa grupper eller typer av hushåll. Bostadsbidragen måste enligt utskottet även fortsättningsvis ha en fördelningspolitiskt acceptabel profil. Enligt utskottets mening framstod det som absolut nödvändigt att en utvärdering av effekterna av de nya reglerna kom till stånd. Målet borde enligt utskottet vara att utvärderingen kunde genomföras så att de regel-ändringar m.m. som kunde föranledas härav kunde tillämpas redan under . Vad utskottet anfört om utvärdering av bostadsbidragen gav som sin mening regeringen till känna. Med anledning av uttalande tillsattes inom en arbetsgrupp för analys av de nya bostadsbidragsreglerna. Gruppen presenterade en preliminär fördelningsanalys av de nya reglerna. föredrogs ärendet för bostadsutskottet av tjänstemän i departementet. Analysen omfattar drygt 284 000 hushåll med bostadsbidrag. Materialet omfattar såväl barnfamiljer som ungdomar mellan utan barn. I analysen angavs att regelförändringarna tydde på att fördelningsprofilen för det nya systemet var acceptabel. Dock ansågs de nya bestämmelserna leda till att vissa hushåll fick väsentliga minskningar av bostadsbidraget beroende på att olika regelförändringar samverkat på ett ogynnsamt sätt. Sedan analysen presenterats för utskottet beslöt utskottet att på eget initiativ avge ett betänkande i frågan. I betänkandet (bet. 1996/97:BoU14) uttrycker utskottet uppfattningen att den presenterade preliminära analysen visar att de nya bidragsreglerna för vissa hushåll fått konsekvenser som är av den omfattningen att effekterna av dem bör mildras. Utskottet uttalar vidare att det har stärkts i sin uppfattning att förändringarna av bidragsreglerna bör träda i kraft . Sammanfattningsvis anför utskottet: "Enligt utskottets mening bör regeringen alltså vårproposition lämna ett förslag till vissa regelförändringar för bostadsbidragen utformat så att effekterna för de hushåll som fått vidkännas väsentliga förändringar mildras. De nya reglerna bör träda i kraft ." Vad utskottet anfört om förändringar i bostadsbidragen gav som sin mening regeringen till känna. Regeringen har därefter ekonomiska vårproposition förelagt ett förslag till ändrade bostadsbidrag. Förslaget redovisas närmare nedan. Ändrade regler för bostadsbidragen I den ekonomiska vårpropositionen (Avsnitt 6 Tilläggsbudget till statsbudgeten för ) anför regeringen att den preliminära fördelningsanalysen av regler för bostadsbidrag visar på kraftiga sänkningar av bidragets storlek för vissa hushåll. De mest omfattande förändringarna har genomförts för bidragstagare som bor i egnahem. Begränsningen av bidragsgrundande bostadsyta kan enligt propositionen för dem innebära betydande minskningar av bidragets storlek. Även det faktum att eventuella räntebidrag fr.o.m. årsskiftet 1996/97 räknas in i bidragsgrundande inkomst kan innebära att bidraget minskar kraftigt för berörda hushåll. För att mildra effekten av de nya bestämmelserna för de hushåll vars bostadsbidrag påverkats på ett ogynnsamt sätt föreslår regeringen dels att en lägsta nivå införs under vilken boendekostnaden inte skall reduceras på grund av bostadsytans storlek, dels att räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst. Enligt förslaget är en av de förändringar regelsystem som i vissa fall gett upphov till större förändringar av bostadsbidraget den begränsning av bidragsgrundande bostadsyta som införts. Förändringen, som totalt berör av bidragshushållen, syftar till att motverka subventionering av stora bostadsytor. För att något mildra effekterna av de nya bestämmelserna föreslås att bidragsgrundande bostadskostnad, efter korrigering för bostads-yta, fastställs till lägst viss garantinivå. Det innebär att boendekostnader under denna nivå inte reduceras på grund av bostadsytans storlek. För hushåll vars bostadskostnad före korrigering för bostadsyta är lägre än garantinivån, bör enligt förslaget faktisk kostnad gälla. Garantinivån bör enligt förslaget bestämmas så att den kan antas motsvara kostnaden för en tänkt grundstandard, dvs. samma nivå som i dagens system valts för övergången från oreducerad ersättning för bostadskostnaden. För familjer med fler än tre barn finns i dagens system inte någon ytterligare differentiering av nämnda nivå avseende skilda ersättningsandelar för bostadskostnaden. Regeringen anser dock, för att öka träffsäkerheten i systemet, att en särskild garantinivå bör bestämmas även för dessa hushåll. Det innebär att garantinivån föreslås bli följande, för hushåll med ett barn /mån. hushåll med två barn /mån. hushåll med tre barn /mån. hushåll med fyra barn /mån. hushåll med fem eller flera barn /mån. De ändrade bestämmelserna om ytnorm med garantinivå föreslås träda i kraft . Åtgärden har kostnadsberäknats till ca per helt år. Statligt räntebidrag för bostadsändamål ingår enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt i inkomst av kapital. På grund härav och enligt gällande inkomstberäkningsbestämmelser för bostadsbidrag, som med få undantag följer beskattningens regler, inräknas räntebidragen automatiskt i den bidragsgrundande inkomsten. har gällt att räntebidraget beaktas då bidragsgrundande bostadskostnad fastställs. Den del av den totala kapitalkostnaden som räntebidragen utgör beaktas sålunda inte då bostadsbidraget fastställs. I propositionen anförs att eventuell förekomst av räntebidrag bör beaktas vid beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad på samma sätt som . Ett undantag bör dock enligt förslaget göras på inkomstsidan så att räntebidrag inte kommer att ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Det är enligt regeringsförslaget svårt att förändra reglerna om inkomstprövning av bostadsbidrag under ett kalenderår (beskattningsår) på grund av gällande inkomstprövningssystem med jämkning och àjourföring av den historik som skall användas vid avstämning av preliminära bostadsbidrag och slutligt beslut. Sådana regeländringar bör enligt förslaget därför ske . Med hänvisning härtill föreslås att de nya reglerna om att exkludera räntebidragen från den bidragsgrundande inkomsten skall träda i kraft . Förslaget kostnadsberäknas till ca per helt år. Sammantaget innebär regeringens förslag ett ökat anslagsbehov under innevarande budgetår för anslaget A 10. Kostnaderna bör enligt förslaget i propositionen - yrkande 68 i motsvarande del - inte finansieras inom anslaget, utan finansiering bör ske genom en omfördelning från räntebidragen till bostadsbidragen. Merutgifterna finansieras huvudsakligen genom en effektivisering av utbetalningsrutinerna inom räntebidragssystemet. Därigenom undviks att räntebidrag betalas ut med för stora belopp i samband med att räntevillkoren konverteras, varigenom ränte- och kapitalförluster motverkas och kostnader för återkrav undviks. Regeringens förslag till nya regler för bostadsbidragen är enligt partimotion 1996/97:Fi44 oacceptabelt och i det närmaste ett hån mot de värst drabbade. Förslaget om ytnorm med garantivnivå bör därför avslås - yrkande 69. Den analys som legat till grund för förslaget är enligt motionen ytlig och på intet sätt tillfredsställande. Vad som erfordras är i stället en bredare analys och problembeskrivning så att på ett rättvist och genomarbetat sätt kan vidta erforderliga förändringar. Ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd förordas därför - yrkande 70. Avslutningsvis förordas dessutom att ingen bidragstagare skall behöva förlora mer än i bidrag som en följd av regelförändringar - yrkande 71. Enligt förslaget skall denna begränsningsregel träda i kraft . Kostnaderna för de föreslagna förändringarna av bostadsbidragen uppgår enligt motionen till utöver regeringens förslag. Det föreslås finansierat genom att medel förs över från anslaget för räntebidrag. De nya reglerna för bostadsbidragen har enligt partimotion 1996/97:Fi46 yrkande 22 lett till uppenbart orimliga effekter för många hushåll. Främst anges det gälla de införda ytgränserna och den individuella inkomstprövningen. Den smärre korrigering som regeringen nu föreslår anses dock inte vara tillräcklig. Den träder dessutom i kraft alldeles . Förslaget om en ytnorm med garantivnivå bör därför avvisas. I stället förordas dels att dagens ytnorm höjs med för alla hushållstyper, dels att den individuella inkomstprövningen tas bort. De nya reglerna bör enligt förslaget träda i kraft . De ökade kostnader som uppkommer föreslås delvis finansierade genom att bostadsbidragen för icke-studerande ungdomar utan barn tas bort fr.o.m. . Den förändring av bostadsbidragsreglerna som regeringen nu föreslår är enligt motion 1996/97:Fi52 (m) inte tillräcklig för att dämpa eller eliminera de negativa effekter som de av Socialdemokraterna tidigare genomförda förändringarna visat sig ge upphov till. Även den analys av de nya reglerna för bostadsbidrag som presenterat visar enligt motionen att effekterna av dagens regler är orimliga. Det förslag till ytnorm med garantinivå som regeringen nu förordar anges dock inte ge en tillräcklig förbättring varför det avstyrks - yrkande 3. Enligt motionen bör i stället dagens ytnorm höjas med för alla hushållstyper och den individuella inkomstprövningen tas bort - yrkande 4. Förändringarna föreslås finansierade genom att bostadsbidragen till ungdomar avvecklas fr.o.m. - yrkande 5. Det är enligt motion 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 1 nödvändigt att justera de nu gällande bostadsbidragsreglerna för att lindra effekterna av dem. Framför allt anges det gälla de individuella inkomstgränserna och de snäva ytgränserna. Det av regeringen framlagda förslaget till ytnorm med garantivnivå är dock inte tillräckligt långtgående varför det enligt motionen bör avvisas. I stället föreslås dels att dagens ytnorm höjs med för alla hushållstyper, dels att den individuella inkomstprövningen tas bort. För att finansiera de förordade förbättringarna i bostadsbidragen för barnfamiljerna föreslås att bostadsbidragen till ungdomar avvecklas. Utskottet behandlar först frågan om införande av en ytnorm med garantinivå m.m. Som framgår ovan är det på utskottets initiativ som en utvärdering av de bostadsbidragsregler som trädde i kraft kommit till stånd. Vid så pass genomgripande förändringar i bostadsbidragen som det här är frågan om är en uppföljning och analys av de nya reglerna nödvändig bl.a. av fördelningspolitiska skäl. En analys av de nya reglerna har också presenterats . Denna analys omfattar dock endast de hushåll vars ansökningshandlingar hade hunnit behandlas. De resultat som framkommit är således endast preliminära. Det är enligt utskottets mening därför av stor vikt att en ytterligare uppföljning av undersökningen görs så snart som ett mer fullständigt material finns tillgängligt. Enligt vad utskottet erfarit kommer också en sådan uppföljning att göras . Det får enligt utskottets mening mot bakgrund härav förutsättas att regeringen redan i årets budgetproposition för redovisar utfallet av den. Ett tillkännagivande om en översyn av reglerna för bostadsbidragen i enlighet med förslaget i partimotion 1996/97:Fi44 yrkande 70 kan därmed inte anses erforderligt. I den mån resultaten av den nya analysen visar på fördelningspolitiska eller andra effekter av de nya reglerna som inte är acceptabla får det enligt utskottets mening förutsättas att regeringen förelägger förslag till erforderliga regeländringar. Av den analys som presenterades framgår att av bidragstagarna inte fått någon förändring av sitt bidrag. visar analysen att många hushåll fått vidkännas en betydande reducering av bostadsbidraget. av hushållen har sålunda fått sina bidrag minskade med mer än och med mer än . Även om det kan vara svårt att peka ut någon enskild förändring som ligger bakom minskningen eller någon särskild grupp av hushåll som har drabbats speciellt hårt kan det utläsas att de mest omfattande bidragssänkningarna avser hushåll som bor i egnahem. En av de förändringar som för dessa hushåll gett upphov till stora minskningar av bostadsbidraget är den begränsning av den bidragsgrundande bostadsytan som införts. Det av regeringen framlagda förslaget om en ytnorm med garantinivå syftar till att något mildra effekterna av regelförändringarna för dessa hushåll. Förslaget bör enligt utskottets mening genomföras. Propositionens yrkande 22 tillstyrks således. Motstående motionsförslag avstyrks. Som ett alternativ till regeringens förslag förordas i flera av motionerna andra förändringar i bostadsbidragen. När det gäller förslagen om att helt eller delvis slopa ungdomsbostadsbidragen syftar dessa motionsförslag dessutom till att finansiera övriga förändringar av bidragen. Som framgår ovan vill utskottet inte utesluta att reglerna för bostadsbidragen i olika avseenden kan behöva revideras ytterligare. De eventuella tillkommande förändringar i bostadsbidragen som kan visa sig erforderliga bör dock anstå i avvaktan på resultatet av den aviserade uppföljningen av de nya bidragsreglerna. I fråga om bostadsbidragen till ungdomar vill utskottet också erinra om sitt ställningstagande till ett förslag om att slopa dessa bidrag till ickestuderande ungdomar (bet. 1995/96:11 s. 12). Vad utskottet härvid uttalat om att bostadsbidragen för denna grupp bör behållas står fast. Motionerna avstyrks även i nu aktuell del. Regeringens förslag till finansiering av förändringarna i bostadsbidragen i propositionens yrkande 68 i motsvarande del tillstyrks. Förslaget i propositionens yrkande 23 om att exkludera räntebidrag från den bostadsbidragsgrundande inkomsten, som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. Mot bakgrund bl.a. av den betydelse fastighetsbeskattningen anses få ha för boendekostnaderna och eftersom inte sällan en koppling görs mellan denna och boendesubventionerna i form av räntebidrag anser utskottet det motiverat att i detta yttrande behandla också de motionsförslag i vilka denna beskattning nu aktualiseras. Frågan tas upp i de ovan redovisade partimotionerna från (m), (fp), (mp), och (kd) samt i de båda fp-motionerna 1996/97:Fi75 och 1996/97:Fi76. I den moderata partimotionen 1996/97:Fi42 yrkande 5 i motsvarande del föreslås att fastighetsskatten sänks till med verkan . Därefter bör skatteuttaget sänkas till . Skatten bör beräknas endast på halva markvärdet med en viss takregel. Effekten av förslagen beräknas av motionärerna till för och till 4 900 resp. de båda efterföljande åren. I partimotion 1996/97:Fi43 yrkande 3 i motsvarande del föreslås att fastighetsskatten sänks med 1998. I motionerna 1996/97:Fi75 (fp) och 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 2, båda i motsvarande del, tas upp beräkningsgrunderna för fastighetskatten. Motionärerna föreslår bl.a. att den s.k. Kaliforniamodellen bör utredas samt att endast halva markvärdet skall utgöra underlag för fastighetsskatten samt att en takregel införs vad gäller markvärdet. I partimotionen 1996/97:Fi45 (mp) yrkandena 13, 15 och 22, de båda förstnämnda delvis, föreslås att fastighetsskatten sänks till samt att den avskaffas. Motionärerna beräknar att statens inkomster minskar med om förslaget genomförs. Också i partimotion 1996/97:Fi46 behandlas fastighetsskatten; yrkande 12 i motsvarande del. Motionärerna anser att skatten bör sänkas till . Den bör beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på . bör fastighetsskatten avvecklas. Vid behandling av motioner (yttr. 1996/97:BoU1y) konstaterade utskottet att en avveckling av fastighetsskatten eller en generell sänkning av den till eller till en ännu lägre nivå av samhällsekonomiska skäl inte var möjlig. Under det halvår som gått sedan utskottet gjorde detta konstaterande har inget avgörande inträffat som gör att utskottet nu finner tillräcklig anledning att ändra uppfattning. Utskottet vill emellertid erinra om att sedan utskottets ställningstagande frågan om fastighetsbeskattning och fastighetstaxering uppmärksammats i skilda sammanhang. Vad utskottet åsyftar är bl.a. den bostadspolitiska utredningens förslag i betänkandet Bostadspolitik 2000 (SOU 1996:156) i vad avser bostadsrätters behandling vid fastighetsbeskattningen. Enligt den nu behandlade propositionen avser regeringen att återkomma till beträffande den bostadspolitiska utredningens förslag. Vidare bör nämnas att en särskild utredare tillkallats för att utvärdera och se över regelsystemet för fastighetstaxering. Slutligen kan upplysas att frågan om underlaget för fastighetsskatten utreds internt inom . Sammanfattningsvis finner utskottet det lämpligt att avvakta regeringens ställningstagande till den bostadspolitiska utredningens förslag samt resultat av de pågående utredningarna om fastighetstaxeringen och fastighetsskatten. Vid behandlingen av kommande regeringsförslag kan finnas anledning för att överväga nivån på och underlaget för fastighetsskatten liksom inriktningen och utformningen av den. De propåer som förs fram i de ovan redovisade motionerna bör därför inte nu föranleda något uttalande från . Motionerna avstyrks således. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), () och () Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "vill" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Fi42 om att det går att minska den offentliga sektorns andel av ekonomin till förmån för en ökande privat sektor. Detta kräver avreglering och avbyråkratisering men också besparingar. Den moderata budgetstrategin utgår från att behovet av bidrag och subventioner minskar, när skatterna sänks för vanliga hushåll. Besparingarna bör därför inriktas på åtgärder som den enskilde klarar att själva hantera genom det större utrymme som skattesänkningar ger, direkt eller genom ökade möjligheter att spara. Det är mot denna bakgrund de förslag till utgiftsramar som bör vägleda regeringens budgetarbete skall ses. Beträffande utgiftsområde 18 tillstyrker regeringen vad i den moderata partimotionen (yrkande 7 i motsvarande del) förordats. Detta innebär delvis en tillstyrkan också till vad i partimotionerna 1996/97:Fi43 (fp) och i 1996/97:Fi46 (kd) föreslagits. Vad i den moderata partimotionen föreslagits om fastighetsbeskattningen behandlas nedan i detta yttrande. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "vill" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Utskottet delar vad i liberalernas partimotion 1996/97:Fi43 anförs om det angelägna i att minska konjunkturkänsligheten i de offentliga finanserna. är det lämpligt att målet för budgetpolitiken är att generera överskott. Det förslag till preliminär fördelning på utgiftsområden i liberalernas partimotion utgår från detta synsätt. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning liksom till motionärernas ståndpunkt att ett Ja till EMU stärker vår ekonomi bl.a. på grund av ett gynnsammare ränteläge.