yttr · GK05BOU3Y · 1997-01-01 00:00:00 — De farhågor som förts fram kan inte anses ha den relevans som de möjligen kan ha haft vid en bedömning av Regionberedningens förslag. Utskottet förutsätter därför att "Gotlandsför-söket" i den del som diskuteras kommer att omfatta också den uppdragsverksamhet som bedrivs av . I motion 1996/97:K13 (mp) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att även skall vara ett självständigt län. Motionärerna anser det viktigt att ställning som eget län inte hotas vid förändring av den regionala samhällsorganisationen. Utskottet kan inte i propositionen finna stöd för motionärernas farhågor. Ett uttalande enligt deras förslag kan inte anses nödvändigt. I motion 1996/97:K3 (s) föreslås att en försöksverksamhet med regional ansvarsfördelning startas även i . Även om ett försök enligt förslaget i motionen måhända skulle kunna vara motiverat är utskottet inte berett föreslå att försöket utvidgas. Motion 1996/97:K3 (s) avstyrks alltså. I partimotion 1996/97:K6 yrkandena 2, 3, 4 och 5 tas bl.a. upp vissa frågor som rör försöksverksamheten. I yrkande 2 föreslås besluta att de myndigheter i försökslänen som handhar medlen ur skall vara en del av försöksverksamheten. I yrkandena 3, 4 och 5 föreslås göra tillkännagivanden till regeringen om att det i försökslänen skall finnas parlamentariskt förankrade samrådsgrupper samt att jämställdhetsarbetet inom länsstyrelserna skall fortsätta inom ramen för försöksverksamheten. Bl.a. bör länsexperter för jämställdhetsfrågor finnas även i fortsättningen. Slutligen föreslås att en särskild utredning tillsätts för att inordna länsarbetsnämnderna i länsstyrelserna. Med anledning av motionsförslagen vill utskottet anföra följande. Beträffande beslutsansvaret avseende stöd ut kan erinras om att detta ansvar /96 åvilar s.k. beslutsgrupper. Dessa består av företrädare för kommuner, länsstyrelser, landsting och länsarbetsnämnder. i det eller de län där beslutsgruppen verkar svarar för sekretariatsfunktionen för gruppen. De nu beskrivna beslutsgrupperna har tämligen påbörjat sin verksamhet. Det kan inte anses lämpligt att, som motionärerna förordar, efter endast upplösa grupperna i försökslänen. De erfarenheter som kan bilda underlag för kommande beslut om bl.a. utbetalningen av strukturfondsmedel får ge vid handen om en ändring är påkallad. partimotion 1996/97:K6 yrkande 2 bör inte nu föranleda någon åtgärd. Yrkande 3 i samma motion om att det i försökslänen för att bibehålla den demokratiska insynen bör inrättas parlamentariskt förankrade samrådsgrupper t.ex. beträffande polisens verksamhet ger utskottet anledning erinra om följande. I propositionen föreslås att i försökslänen skall ledas av en landshövding och att någon ny styrelse i , och län inte bör utses för tiden efter . I propositionen anförs vidare att i försökslänen har ett fortsatt ansvar för en grupp viktiga frågor som brukar hanteras som styrelseärende, t.ex. polisfrågor. I propositionen pekas på möjligheten för att inrätta ett råd med rådgivande funktion eller en nämnd som kan fatta beslut i denna grupp av ärenden. Denna möjlighet finns för övrigt . När landshövdingen ensam leder arbete bör enligt propositionen landshövdingen ha motsvarande befogenhet. Enligt utskottets uppfattning får det anses naturligt att den ändrade regionala ansvarsfördelningen får slå igenom också när det gäller ledningsfunktion i försökslänen. uppgifter i dessa län blir att i första hand företräda staten. Ett genomförande av förslaget i propositionen om att de i försöket ingående tre länen i inte skall ha någon styrelse innebär att det skapas en renodlad ledningsfunktion för de i försöket ingående myndigheterna och regionförbunden m.fl. Invändningar mot den av regeringen föreslagna ordningen som sådan har inte förts fram i motioner. Förslaget i partimotion 1996/97:K6 yrkande 3 om ett tillkännagivande till regeringen om parlamentariskt förankrade samrådsgrupper i försökslänen avstyrks emellertid av utskottet. Som framgått ovan kommer det att finnas möjlighet att lösa frågan på det sätt motionärerna förordar. I den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett med vad nu anförts föreslår bostadsutskottet att det avstyrks. Yrkande 5 i partimotion om att det bör utredas om inte också länsarbetsnämnderna skall inordnas i länsstyrelserna torde i främst få anses vara en fråga för arbetsmarknadsutskottet att bedöma. har, från den utgångspunkt utskottet har att beakta, inte anledning att motsätta sig vad i propositionen anförts om förutsättningarna för att inordna nämnderna i . Enligt utskottets uppfattning bör emellertid inte genom ett ställningstagande ge sin syn på beredningen av frågan. Motionsyrkandet bör avslås av . I partimotion återstår att behandla yrkande 4 om att länsexpert i jämställdhetsfrågor skall finnas vid länsstyrelserna . Vid behandlingen av revisorers förslag om samordnad länsförvaltning (bet. 1995/96:BoU5) föreslog bostadsutskottet att göra ett tillkännagivande till regeringen om länsexperter. Ett enigt utskott ansåg att regeringen borde överväga om den nuvarande ordningen med ett antal länsexperter inom olika sakområden var den mest ändamålsenliga. Frågan om länsexperter behandlas i den nu aktuella propositionen (s. 62-63). Där anförs bl.a. att de farhågor revisorerna har för att systemet med länsexperter kan verka styrande bör kunna undanröjas genom att länsstyrelserna eftersträvar flexibla lösningar när det gäller utnyttjandet av samtliga personella resurser inom länsstyrelserna. Regeringen avser att göra ytterligare förtydliganden om länsexpertfunktionen i länsstyrelseinstruktionen. I propositionen anförs att behovet av läns-experter i syfte att stärka eller markera tyngdpunktsförskjutningar inom olika politikområden fortlöpande bör prövas. Vad i propositionen i nu redovisad del anförts får ses som ett fullföljande av ovannämnda beslut. Utskottet ser naturligtvis positivt på att tillkännagivanden till regeringen föranleder de åtgärder utskottet uttalat sig för. Att en prövning av behovet av länsexperter även fortsättningsvis kommer att göras av regeringen får därvid anses naturligt. Denna prövning får ge vid handen om en länsexpert för jämställdhetsfrågor skall finnas vid varje länsstyrelse eller om andra lösningar bör sökas. Ett tillkännagivande i frågan enligt yrkande 4 i partimotion 1996/97:K6 bör inte föras vidare till regeringen. Slutligen återstår i detta yttrande att behandla motion 1996/97:K5 (s). föreslås göra två tillkännagivanden: ett om att länets självstyrelseorgan skall bli länets främsta företrädare (yrkande 1) och ett om att - i konsekvens härmed - benämningen landshövding ändras till generaldirektör (yrkande 2). Utskottet kan inte finna att något väsentligt skulle stå att vinna på ett tillkännagivande enligt yrkande 1 i motionen. Med den koppling motionärerna gjort mellan motionens båda yrkanden finns inte anledning att i sak behandla yrkande 2. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning börjar med "Utskottet delar" och under rubriken frågor slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Som framgår av redovisningen ovan har utskottet och motionärerna bakom den moderata partimotionen 1996/97:K10 helt olika utgångspunkter för hur en reform av den statliga regionala förvaltningen bör utformas och genomföras. I partimotionen erinras om att frågan om den regionala självstyrelsen debatterats . Det finns mycket som talar mot att ett genomförande av regeringens förslag till försöksverksamhet med förändrat regionalt utvecklingsansvar i fyra län innebär att en starkare demokratisk förankring uppnås. Det kan på goda grunder hävdas att det demokratiska inslaget i de föreslagna regionförbunden blir tämligen svagt och att verksamheten i praktiken i hög grad kommer att ledas av förbundets tjänstemän. Liksom motionärerna tar utskottet avstånd från regeringens förslag som innebär att en tredje politisk nivå formellt tillskapas. Det finns inte några bärande skäl för detta förslag. Med den homogena samhällsstruktur vi har i vårt land saknas behov av att införa regionparlament och liknande organ med hög grad av självstyre. I andra länder, t.ex. med historiskt starka regioner och med en statsbildning som bygger på en federativ idé, är förhållandena annorlunda. Nationalstatens roll i är en annan än den var . Uppgifter flyttas från central nationell nivå dels upp till Europanivå, dels ner till kommunnivå. En viktig utgångspunkt för beslut om samhällets organisatoriska uppbyggnad är den s.k. närhetsprincipen. Denna innebär bl.a. att om en fråga kan avgöras på lokal nivå får den avgöras på högre nivå bara om det leder till bättre resultat. Även av andra skäl är ett överförande av statliga uppgifter till regionala självstyrelseorgan betänkligt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att varje land skall utveckla och bevara en samhällsorganisation som är bäst lämpad utifrån det unika landets förhållanden. Inte heller i detta hänseende är regeringsförslaget acceptabelt. Grundkraven på samhällets organisation är egentligen bara två. skall vara demokratisk, dvs. ge medborgarna möjlighet till inflytande och delaktighet. Den skall vara utformad på så sätt att den förser medborgarna med de tjänster som de vill ha på ett billigt och effektivt sätt. För detta krävs dels en central statlig nivå, som svarar för de övergripande frågorna och för fördelningen av samhällets resurser, dels en lokal nivå, som bygger på den kommunala självstyrelsens princip. Ett genomförande av regeringens förslag innebär en konstitutionell förändring genom att en tredje nivå införs, och detta utan att denna blivit föremål för politisk förankring, beredning eller debatt. Redan med försöksverksamheten uppstår en glidning i denna riktning som riskerar att urholka den kommunala självstyrelsen. Utskottet anser liksom motionärerna att bara behöver ha två direktvalda politiska nivåer med egen beställningsrätt, nämligen den statliga och den kommunala. När en verksamhet behöver organiseras för ett större geografiskt område än varje kommun för sig, dvs. när behov av regional samverkan uppstår, bör det överlåtas till kommunerna att själva avgöra hur denna samverkan skall utformas och anpassas till de behov som skall tillgodoses. Här finns enligt utskottets uppfattning ingen given patentlösning avseende formen för samverkan, då behovet av samverkan skiftar från fråga till fråga och och rum. Det innebär att olika samverkansformer, med olika aktörer, kan behövas i skilda frågor, och olika geografiska områden kan vara berörda. Samverkansformerna måste därför vara många och flexibla. Olika möjligheter står till buds för regional samverkan på frivillighetens grund, inom ramen för redan nu gällande lagstiftning. Detta kan ske bl.a. genom kommunalförbund, eller genom avtal och projekt, som kan beröra specifika frågor där det finns genuint gemensamt intresse av samverkan, och som också kan vara tidsbegränsade. Vad nu anförts motsvaras av yrkandena 1-5 i den moderata partimotionen. Utskottet föreslår att med anledning av dessa yrkanden avslår regeringens förslag och som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om regionernas , statens engagemang på den regionala nivån, behov av endast två direktvalda nivåer samt om frivillig samverkan med kommunerna som bas. I de övriga fyra yrkandena i motionen yrkas avslag på förslagets uppläggning i , och samt i län i detta län vad avser försöksverksamheten fr.o.m.1999. Med hänvisning till vad utskottet nu anfört med anledning av partimotionen (m) tillstyrker utskottet även dessa motionsförslag. Det nu anförda ligger i linje med vad som föreslagits i de övriga m-motioner som behandlas i detta yttrande nämligen motionerna 1996/97:K4 och 1996/97:K8. Vad utskottet nu förordat är också en anslutning till motion 1996/97:K12 (kd). Övriga motioner som behandlas i detta yttrande utgår från ett delvis annat synsätt än det utskottet nu redovisat eller aktualiserar sådana frågor som inte bör vinna bifall. Det gäller partimotion 1996/97:K6 samt motionerna 1996/97:K2 (fp), 1996/97:K3 (s), 1996/97:K5 (s) och 1996/97:K13 (mp) yrkandena 1 - 3. Dessa motioner bör alltså avslås av . Länen som grund för en förändrad regional ansvarsfördelning () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning börjar med "Utskottet vill" och slutar med "uppföljningen genomförs" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1996/97:K12 (kd) måste förändringarna i vår samhällsorganisation bygga på en bred lokal och regional förankring. Problem, synpunkter och önskemål i olika delar av landet måste fångas upp. Att hitta vägar för att öka medborgarnas möjligheter till inflytande är kanske en av de viktigaste framtidsfrågorna. Att slå vakt om våra demokratiska värden är att skapa ett samhälle som präglas av gemenskap, omtanke och öppenhet. Det är också att skapa ett samhälle där alla människor får komma till tals och känna delaktighet. Ansvarsfördelningen mellan kommunerna, regionerna och staten måste bygga på subsidiaritetsprincipen där frågorna hanteras så nära människorna som möjligt och där de också kan skötas mest effektivt. Det är naturligtvis inte självklart att de nuvarande länen i alla lägen är lämpliga som geografisk grund för de regionala uppgifterna som det är värdefullt att det positiva i dagens indelning tas till vara. Det gäller att finna en indelning som har förankring bland medborgarna men också förutsättningar att mobilisera regionens egna resurser mot gemensamma mål. Vad utskottet nu anfört om utgångspunkterna för den fortsatta reformen bör med anledning av motionens yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. Utvecklingen av centrala myndigheters regionala struktur () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning börjar med "Den fråga" och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Vad i partimotion 1996/97:K6 anförts om de statliga verkens och myndigheternas regionala struktur är viktigt. Som bekant är det snarare regel än undantag att denna struktur - för den enskilda myndigheten - byggts upp för att passa just den myndighetens behov och inte för att passa in i ett regionalt mönster. Det är väl i och för sig naturligt sett utifrån myndigheternas perspektiv att så skett men utifrån ett samhällsperspektiv finns inte sällan goda skäl för omprövning av dagens organisationsstruktur. Ansvaret för den helhetssyn som bör prägla de kommande förändringarna måste ytterst vila på regeringen Den bör snabbt ta initiativ till åtgärder som gör dessa myndigheter och verk bättre lämpade än att ha en aktiv roll i ett regionalt sammanhang. Vad utskottet nu med anledning av yrkande 1 i motionen anförts bör ges regeringen till känna. Principer för lokaliseringen av vissa statliga myndigheters regionala förvaltning i län (), (), Per (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Utskottet kan" och slutar med "fp-motionen 1996/97:K2" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1996/97:K2 (fp) innefattar den ändrade regionala samhällsorganisationen även frågan om den inomregionala lokaliseringen av berörda myndigheter. Som också anförs av motionären måste den statliga förvaltningen placeras på skilda orter. Eftersom redan utsetts till residensstad bör bli regional centralort. Övriga regionala självstyrelsefunktioner och statliga regionala förvaltningsfunktioner måste spridas över hela regionen på lämpligt sätt. Detta måste också gälla de statliga sektorsorganen, som innefattar en regional ledningsfunktion men ofta också s.k. regionala stödfunktioner. Här är det särskilt angeläget att överväga om samtliga dessa stödfunktioner nödvändigtvis måste lokaliseras till samma ort som den övergripande ledningsfunktionen. En stark skånsk region med demokratisk förankring samt balanserad och decentraliserad lokalisering av dessa regionala och statliga organ är bäst för och dess verksamhet. Utskottet föreslår att med anledning av motionen som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om behovet av inomregional balans för den regionala samhällsverksamheten. Utformning av försöksverksamheten i län Per () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken län börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "1996/97:K13 (mp) yrkande 2" bort ha följande lydelse: Förslagen i motionerna 1996/97:K12 (kd) yrkande 2 och 1996/97:K13 (mp) yrkande 2 går, så som utskottet uppfattat det förstnämnda förslaget, ut på att om försöket i län skall genomföras skall det genomföras enligt "Skånemodellen". Utskottet som delar denna uppfattning anser att lagstiftningen bör ges en utformning så att motionärernas förslag kan förverkligas. Regeringen bör anmodas förelägga ett sådant förslag i sådan tid att försöket kan inledas eller då "landstingsdelen" av Skåneförsöket avses inledas. En utformning enligt Skånemodellen också för försöket i län innebär en bättre representativitet i och med att valutslaget val kommer att återspegla sammansättningen av ledninbgsorganet/. Ett tillkännagivande till regeringen med anledning av de båda motionsyrkandena bör göras. Utformningen av försöket i () och Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Beträffande förslaget" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1996/97: K13 (mp) om att även skall ingå i försöket på exakt samma sätt som det nybildade län. Försöket med ett "Jämtforum" förbiser helt de diskussioner som förts inom och mellan partierna i under ett par års tid. Det ger inte den förstärkning av demokratin i form av direktvalda läns- eller regionfullmäktige som har föreslagits. "Jämtforum" medför inte heller att samhällsorganisationen och ansvarsfördelningen i samhället blir tydlig. Utskottet tillstyrker med det anförda yrkande 1 i motionen. Regeringen bör återkomma med ett förslag till lag som innebär att vad nu förordats kommer att förverkligas. Även beträffande bör försöket kunna inledas såsom planerats för . Uttalande om som självständigt län Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Utskottet kan" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Liksom motionärerna bakom motion 1996/97: K13 (mp) finner utskottet det viktigt att ställning som eget län inte hotas vid en eventuell förändring av den regionala samhällsorganisationen i . Det innebär inte att utskottet är negativt till en försöksverksamhet på . Vad utskottet nu med anledning av yrkande 3 i motionen anfört om att även bör vara ett eget län bör som sin mening ge regeringen till känna. Beslutsansvaret för stöd ur () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken frågor börjar med "Med anledning" och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: I propositionen erinras (s. 26) om att en rad uppgifter tillkommit för länsstyrelsernas del , bl.a. EG-bidragshanteringen. Utskottet vill emellertid erinra om att hanteringen avseende beslut om stöd ur åvilar särskilda s.k. beslutsgrupper, låt vara att har en sekretariatsfunktion i sammanhanget. Det finns goda skäl för den uppfattning som förs fram i partimotion 1996/97:K6 om att detta beslutsansvar skall anförtros det organ som i de olika länen skall ansvara för försöksverksamheten. Detta skulle ytterligare förstärka försökets regionalpolitiska profil. Vad nu anförts bör med anledning av yrkande 2 i motionen som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör skyndsamt förelägga ett lagförslag så att förslaget i motionen kan förverkligas. Inrättande av samrådsgrupper i försökslänen () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken frågor börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "det avstyrks" bort ha följande lydelse: Som anförs i partimotion 1996/97:K13 finns risk för att den demokratiska insynen i de verksamheter som kommer att ligga kvar i länsstyrelserna uttunnas då man i försökslänen avskaffar parlamentariskt utsedda styrelse. Därför borde enligt utskottets mening länsstyrelserna i försökslänen vara skyldiga att inrätta parlamentariskt förankrade samrådsgrupper i sådana frågor som ligger under dessa styrelser - t.ex. polisens verksamhet. Vad nu anförts bör med anledning av yrkande 3 i motionen som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av länsarbetsnämndernas organisatoriska ställning () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken frågor börjar med "Yrkande 5" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Liksom motionärerna bakom partimotion 1996/97:K13 anser utskottet att arbetsmarknadspolitiken skall vara en nationell angelägenhet. Utskottet är därför tveksamt till att stödja regeringens förslag om att inordna länsarbetsnämnderna i länsstyrelserna. Det får dock anses nödvändigt att det görs en särskild utredning för att pröva förutsättningarna för att inordna länsarbetsnämnderna i länsstyrelserna. Detta bör med anledning av yrkande 5 i motionen som sin mening ge regeringen till känna. Behov av länsexpert i jämställdhetsfrågor i försökslänen (), (), Per (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken frågor börjar med "Ett enigt" och slutar med "till regeringen" bort ha följande lydelse: Jämställdhetsexperter har funnits på länsstyrelserna och har framgångsrikt lyft fram jämställdhetsfrågorna. En viktig kompetens har byggts upp, och det är viktigt att den tas till vara inom ramen för försöksverksamheten. Utskottet anser att det jämställdhetsarbete som bedrivs i länen också skall fortsätta inom ramen för försöksverksamheten. Utskottet anser vidare att sådana experter även fortsättningsvis skall finnas också på de länsstyrelser som inte ingår i försöksverksamheten. De rationaliseringssträvanden avseende ordningen med länsexperter som redovisas i propositionen får alltså inte innebära att jämställdhetsexperter inte längre kommer att ingå bland länsexperterna. Detta bör med anledning av yrkande 4 i partimotion 1996/97:K13 som sin mening ge regeringen till känna. Det regionala självstyrelseorganets ställning m.m. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken frågor börjar med "Utskottet kan" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1996/97:K5 (s) om att det finns anledning för att göra de två i motionen föreslagna tillkännagivandena till regeringen. Det ena tillkännagivandet gäller frågan om det kommande självstyrelseorganets ställning i förhållande till . Som motionärerna anför är det både av principiella och praktiska skäl viktigt att ger sin syn tillkänna härvidlag. En meningsyttring av denna innebörd skulle tydligt och klart understryka uppfattning om att det regionala utvecklingsansvaret fått nya huvudmän och att den demokratiska processen efter ett långt utredningsarbete, i vilket olika meningar kommit till uttryck, nu äntligen börja få genomslag också i vad gäller den regionala utvecklingen. Som också anförs i motionen innebär regeringens förslag att länsstyrelserna kommer att bli renodlade regionala myndigheter. , som därmed kommer att få en annan innebörd, bör avskaffas och benämningen landshövding bör ändras. Utskottet tillstyrker motionen även i denna del.