yttr · GK05BOU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Avslag på propositionen m.m. (), (), () och () anser att bostadsutskottets yttrande under rubriken fram till underrubriken byggregler bort ha följande lydelse: Som framhålls i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20 kan en rad principiella invändningar riktas mot regeringens energipolitiska förslag. En grundläggande invändning är naturligtvis att hela den s.k. omställningen inleds med att en väl fungerande elproduktionsanläggning stängs av utan att det finns några som helst garantier för att bortfallet kan kompenseras. En absolut förutsättning för att produktionen av elkraft skall kunna minska i våra kärnkraftsanläggningar är naturligtvis att bortfallet av el i förväg kan ersättas med besparingar och genom nya produktionsanläggningar baserade på andra energikällor. Att som regeringen förordar gå den motsatta vägen, dvs. första avveckla och sedan se om bortfallet av el går att ersätta, är ur alla aspekter oacceptabelt. Förutom effekterna på vår elförsörjning kommer ett genomförande av regeringsförslaget att ytterligare försvåra situationen på arbetsmarknaden - detta i en situation där arbetslösheten har stigit till nya rekordnivåer. Förslaget innebär dessutom ett brott mot utslaget folkomröstning om kärnkraften samt mot energipolitiska och klimatpolitiska riksdagsbeslut. Betecknande är också att mot förslaget står den borgerliga oppositionen i , ett flertal tunga fackförbund, ett enigt näringsliv och en majoritet i väljarkåren. Bristerna i propositionen är genomgående. Den innehåller inga bedömningar av konsekvenserna för energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi, investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort. Trots att boendekostnaderna kommer att öka, särskilt för småhusägare med elvärme, finns inga uppskattningar av förslagens sociala effekter. Det finns inte ens en antydan om vilka kostnader som kommer att drabba staten redan nästa budgetår. Några förslag till finansiering av propositionens åtgärder presenteras inte heller. Det ekonomiska beslutsunderlaget är sålunda undermåligt för att inte säga obefintligt. Förslaget innebär vidare att staten förordar kraftiga ingrepp i förfoganderätten av enskild egendom utan att viktiga lagfrågor med bäring på egendomsskyddet i regeringsformen och hanteras på ett seriöst sätt. Klimatmålet skall utan närmare överväganden och underlag överges. samförstånd om elmarknadens avreglering och de statliga företagens roll bryts vid ett genomförande av förslaget. En ny myndighet föreslås inrättad utan att dess uppgifter och befogenheter närmare redovisas. Beträffande omställningsprogrammen konstaterar utskottet att regeringens förslag i huvudsak innebär en upprepning av de program som infördes med energipolitiska uppgörelse. Flera utvärderingar har påvisat allvarliga brister i dessa program. Strukturen har ansetts svåröverskådlig och resultat-uppföljningen har varit bristfällig. Programmen har gripit in i varandra på ett osystematiskt sätt, vilket försvårat möjligheterna att utvärdera kostnadseffektiviteten. varit svårt att följa vad som har satsats på olika energikällor och vad som har blivit resultatet därav. Utskottet kan inte finna att propositionen innebär någon förbättring i dessa olika hänseenden. Utskottet anser det riktigt att förskjuta tyngdpunkten i de energipolitiska programmen från investeringsbidrag till anslag för energiforskning och utveckling. Detta bör dock göras mer konsekvent. Sålunda bör, enligt utskottets mening, inga fortsatta investeringsbidrag utgå. Sådana stödformer riskerar att motverka en naturlig prispress på marknaden. Utskottet konstaterar också att ryckigheten i den svenska energipolitiken har drabbat de boende särskilt hårt. De omfattande problemen med s.k. sjuka hus och dålig inomhusluft går att härleda till de statliga energisparsatsningar som varit ett led i en tidigare energipolitik. Hushållen har fått bära en dubbel kostnad för detta. De har både varit med och finansierat politiken via skattsedeln och de har själva fått betala för att lösa problemen. Utskottet befarar att de boende med propositionen åter kommer att få vidkännas stora kostnadsökningar. De investeringar i elvärme som staten tidigare uppmuntrat kan nu komma att stå hushållen dyrt. Särskilt prekär kan situationen komma att bli för ägare till småhus värmda med direktverkande el. Enligt vad utskottet har erfarit kan kostnaden för att konvertera ett sådant småhus till annan uppvärmningsform beräknas uppgå till . Även med regeringens föreslagna investeringsbidrag kommer varje berörd småhusägare att tvingas betala ur egen ficka. Sammanfattningsvis delar utskottet uppfattningen i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N21 att regeringens energipolitiska proposition är så undermålig att den - oavsett vilken inställning man har i de energipolitiska sakfrågorna - inte kan läggas till grund för beslut i . I enlighet med motionens förslag avstyrks regeringens proposition i vad den behandlas i detta yttrande. Övriga nu aktuella motionsyrkanden saknar därmed aktualitet, varför de avstyrks. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken på propositionen m.m. börjar med "Gemensamt för" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Även om kärnkraften kan drivas med god säkerhet under än vad som tidigare ansetts möjligt finns det, som framhålls i partimotion 1996/97:N22 skäl som talar för att tidigarelägga den tidpunkt vid vilken klarar sig utan kärnkraft. Det bör dock inte ske på det sätt som regeringen nu föreslår. Någon politiskt motiverad snabbavstängning av eller något annat kärnkraftverk bör alltså inte komma i fråga. Vad som i stället erfordras är en energipolitik med styrmedel som främjar miljövänliga energislag och påverkar kärnkraftens ekonomiska livslängd. Här bör också ingå satsningar på kärnsäkerhet i de länder i öst där säkerheten är eftersatt. Utskottet kan i och för sig acceptera den kostnadsram för en omställning av energipolitiken som regeringen förordar. Det innebär dock inte att programmet bör genomföras i alla sina delar. De medel som i regeringens förslag är avsedda att bekosta en förhastad avstängning av bör i stället användas för den ovan förordade förbättringen av kärnkraftssäkerheten i öst. Dessutom bör stöd till forskning och teknikupphandling användas i större utsträckning för att främja en introduktion av ekologiskt hållbar energiproduktion. En uppenbar brist i propositionen är att den saknar förslag till finansiering av omställningsprogrammet. Även om den tänkta finansieringen därefter har redovisats i den ekonomiska vårpropositionen är detta enligt utskottet inte något lämpligt tillvägagångssätt. Fortsatta och fördjupade överväganden om finansieringen måste enligt utskottets mening därför komma till stånd. Utgångspunkten bör vara en finansiering som är så avvägd att den i minsta möjliga utsträckning, eller helst inte alls, påverkar den svenska industrins konkurrenskraft. måste finansieringen ges en utformning som leder till att den stöder en omställning av energisystemet. Det kan t.ex. innebära att den till någon del bygger på intäkter som genereras i kärnkraftsproduktionen. Sammanfattningsvis är det utskottets bedömning att de nu förordade insatserna skall leda till en långsiktigt hållbar omställning av energiförsörjningen. Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97:N22 yrkande 1 anfört om riktlinjerna för energipolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken på propositionen m.m. börjar med "Gemensamt för" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Som framhålls i partimotion 1996/97:N21 bör energiförsörjning baseras på inhemska förnybara energikällor och bränslen. Målet bör enligt utskottets mening vara ett ekologiskt uthålligt energisystem som tillförsäkrar industri och hushåll säkra elleveranser till konkurrenskraftiga och rimliga priser. I det nu förordade energisystemet har inte kärnkraften någon plats. Det innebär att en successiv utfasning av kärnkraften måste inledas. Denna avveckling måste samordnas med nödvändiga energisparåtgärder och med tillkomsten av ny långsiktigt hållbar elproduktion baserad på förnybara energi-källor. Dagens kärnkraftsreaktorer kan sålunda stängas i takt med att energitillförseln tryggas genom en omställning till ett ekologiskt uthålligt energisystem. Det är enligt utskottets mening därför viktigt att denna omställning nu påbörjas. Det omställningsprogram som regeringen nu presenterat bör enligt utskottets mening kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet. Genom att något förslag till finansiering av programmet inte läggs fram i propositionen bör dock ett slutligt ställningstagande anstå i avvaktan på att finansieringsfrågan löses. Även om den tänkta finansieringen nu har redovisats i den ekonomiska vårpropositionen är detta enligt utskottets mening inte tillräckligt. Fortsatta överväganden i finansieringsfrågan bör därför komma till stånd innan omställningsprogrammet läggs fast i alla sina delar. Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97:N22 yrkande 1 anfört om riktlinjerna för energipolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna. Åtgärder för att minska elanvändningen () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för att minska elanvändningen börjar med "Utskottet kan" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt regeringens förslag skall bidrag för konvertering från elvärme kunna utgå för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesystem och för installation av anordning för värmeackumulering. Däremot föreslås inte bidrag kunna utgå för väremproduktionsanläggning som panna eller värmepump. Att som regeringen föreslår undanta värmepumpar från bidrag främjar enligt utskottets mening inte en nödvändig konvertering från direktverkande el. Installation av värmepump är i många småhus det enda realistiska alternativet till direktel. Det är förhållandevis billigt och betydligt enklare att installera eftersom något nytt värmedistributionssystem inte behövs. Även om värmepumpar fordrar viss el för sin drift innebär installation av värmepump totalt sett en så stor minskning av elförbrukningen att ett stöd i enlighet med förslaget i motion 1996/97:N32 (fp) yrkande 2 enligt utskottets mening är motiverat. Vad utskottet nu med bifall till motion 1996/97:N32 (fp) yrkande 2 och med anledning av regeringens förslag anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det anförda avstyrks de av utskottet. Åtgärder för att minska elanvändningen () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för att minska elanvändningen börjar med "Ut-skottet kan" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att åtgärder måste vidtas för att åstadkomma en minskad elanvändning i bebyggelsen. Det är därför bra att regeringen nu lägger fram ett förslag med denna inriktning. kan utskottet konstatera att förslaget i vissa delar inte är tillräckligt långtgående. Det kan dessutom ifrågasättas om de mål som satts upp för bidragsgivningen är tillräckligt ambitiösa och precisa. I fråga om bidraget till konvertering till fjärrvärme innebär förslaget att bidragsreglerna skall läggas fast sedan en försöksverksamhet genomförts. Detta förfaringssätt kan enligt utskottets mening i och för sig accepteras. En förutsättning är dock att försöksverksamheten genomförs i sådan tid att beslut om den närmare utformningen av bidraget kan fattas . För att bidraget skall komma i bruk med övriga stödformer och därmed få sin avsedda effekt fordras naturligtvis att förutsättningarna för bidrag är kända . Att byta från direktverkande elvärme till andra värmesystem är, som framhålls i partimotion 1996/97:N27, en angelägen åtgärd. Det stora antal bostäder som värms med direktel ger ett elberoende som försvårar en i ekologisk mening långsiktigt hållbar energiförsörjning. En övergång till andra uppvärmningsformer måste därför komma till stånd. För att åstadkomma denna utveckling fordras ekonomiska styrmedel. Det är därför bra att ett förslag till bidrag för konvertering nu förs fram. För att den förordade bidragsandelen om skall få avsedd effekt fordras dock att priset på el höjs genom att den skatteväxling som förordas i partimotion genomförs. Enligt bostadsutskottets mening bör också denna skatteväxling komma till stånd. Skulle trots detta så inte bli fallet måste bidragsandelen höjas till i enlighet med förslaget i samma motion. Som anförs i motioner (s) och (c) medför de av regeringen föreslagna ikraftträdandebestämmelserna att inga beställningar eller köp nu görs i avvaktan på att bidrag skall kunna utgå. Det medför i sin tur att tillverkare och installatörer torde få problem med produktion och sysselsättning som kvarstår till . En tidigareläggning av ikraftträdandet skulle naturligtvis motverka detta. I enlighet med motionsförslagen bör därför bidrag kunna utgå för investeringar i småhus som påbörjats tidigare än . Det naturliga är enligt utskottets mening att låta bidragen omfatta sådan åtgärder som vidtagits fr.o.m. dagen för propositionens avlämnande. Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i partimotion 1996/97:N27 yrkandena 15 och 16 samt motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c) och med anledning av regeringens förslag anfört om åtgärder för att minska elanvändningen och om ett tidigare ikraftträdande bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks av utskottet. Åtgärder för att minska elanvändningen () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för att minska elanvändningen börjar med "Utskottet kan" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Det finns enligt utskottets mening starka skäl som talar för att åtgärder måste vidtas för att minska elanvändningen. Det är därför i och för sig positivt att regeringen nu för fram förslag med detta syfte. Genom att något förslag till finansiering inte presenteras bör enligt utskottets mening ställning inte nu tas till programmets omfattning. kan invändningar riktas mot enskildheter i förslagen. En huvudinvändning mot regeringsförslaget gäller att bidragsformen används i stället för avdrag. Det är utskottets uppfattning att ett system med avdrag på skatten av flera skäl är att föredra. Inte minst statsfinansiella skäl talar för en sådan lösning. Genom att avdragen till övervägande del kan hanteras inom t.ex. skattesystemet ger det dessutom administrativa fördelar. Endast i de fall avdragsmodellen inte kan användas bör därför bidrag komma i fråga. Det är utskottets bedömning att en erforderlig minskning av elanvändningen inte kan uppnås enbart med de av regeringen förordade åtgärderna. Vad som erfordras är därför kompletterande insatser med den inriktning som förordas i den Kristdemokratiska partimotionen 1996/97:N21. Även enligt utskottets mening bör sålunda energisparande stimuleras och stöd till solpaneler övervägas. Det bör därför uppdras åt regeringen att återkomma till med sådana förslag. Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i partimotion 1996/97:N21 yrkande 5 och med anledning av regeringens förslag anfört om åtgärder för att minska elanvändningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken energirådgivning börjar med "Som framgår" och slutar med "17 avstyrks" bort ha följande lydelse: utgick statligt stöd till kommunernas rådgivnings- och besiktningsverksamhet på energihushållningsområdet. Erfarenheterna av denna verksamhet var mycket goda. Trots detta avvecklades stödet. I en situation där kommunernas ekonomi blivit allt mer ansträngd blev resultatet inte helt oväntat att verksamheten successivt upphörde. har endast ett fåtal kommuner kvar någon form av energirådgivning. För den enskilde är det svårt att veta vilka åtgärder som ur miljö- och energisynpunkt är mest effektiva när t.ex. energisparåtgärder skall vidtas. Som framhålls i partimotion 1996/97:N27 borde det därför vara självklart att alla kommuner har såväl energi- som miljörådgivare. är det förståeligt om kommunerna i dagens ekonomiska situation prioriterar andra verksamheter. Ansvaret för en sammanhållen och långsiktig energipolitik får trots allt anses vara en i första hand statlig uppgift. Det är enligt utskottets mening därför bra att staten nu tar detta ansvar genom att införa ett bidrag till kommunernas verksamhet på området. Som framhålls i partimotionen får dock inte statens åtagande begränsas till en femårsperiod, utan stödet till den kommunala energirådgivningen måste vara långsiktigt. Stödet skall präglas av kontinuitet, fasta politiska signaler och en successivt uppräknad anslagsnivå. Det innebär bl.a. att stödet bör uppgå till , dvs. Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97:N27 yrkande 17 och med anledning av regeringens förslag anfört om miljö- och energirådgivning bör som sin mening ge regeringen till känna. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken byggregler börjar med "Det bör" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: En förutsättning för att en långsiktigt hållbar energianvändning skall kunna uppnås är naturligtvis att samhällets åtgärder på olika områden samordnas. Det innebär bl.a. att styrmedel i form av stimulanser såväl som tvingande åtgärder måste användas. Utskottet delar mot bakgrund härav vad som i partimotion 1996/97:N27 anförts om behovet av att anpassa byggreglerna till utvecklingen på energiområdet. Som framhålls i motionen måste reglerna i ökad utsträckning riktas in bl.a. mot energieffektivisering och en övergång till lågenergiteknik. Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97:N27 yrkande 17 anfört om ändrade byggregler bör som sin mening ge regeringen till känna. Behandlade förslag m.m. 1 Förslaget i propositionen 2 Avslag på propositionen m.m. 2 Åtgärder för att minska elanvändningen 4 Utbyggnad av småskalig vattenkraft 8 Avslag på propositionen m.m. (m) 9 Riktlinjerna för energipolitiken (fp) 11 Riktlinjerna för energipolitiken (kd) 12 Åtgärder för att minska elanvändningen (fp) 12 Åtgärder för att minska elanvändningen (mp) 13 Åtgärder för att minska elanvändningen (kd) 14 energirådgivning (mp) 15 Ändrade byggregler (mp) 15