yttr · GK05NU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, avsnitt 9.2) om nytt sy- stem för sjöfartsavgifter m.m. jämte motioner. Företrädare för , , Preem och AB Svenska har inför näringsutskottet lämnat upplysningar och synpunkter i frågan. Vidare har en skrivelse i ärendet inkommit från . För finansiering av verksamhet med säkerheten på farlederna m.m. uttas tre olika sjöfartsavgifter på handelssjöfarten, nämligen fyravgifter, farledsvaruavgifter och lotsavgifter. Regeringen har utfärdat förordningar om dessa avgifter, och meddelar föreskrifter om hur avgifterna skall tas ut. Fyravgift tas ut för fartyg som kommer från utrikes ort för att i hämta eller lämna passagerare eller gods. Avgiftens storlek är relaterad till fartygets storlek. För lastfartyg erläggs avgift för högst 12 resor och för passagerarfartyg och järnvägsfärjor för högst 18 resor . Farledsvaruavgift tas ut för utrikes gods, dvs. gods som transporteras till eller från med fartyg. Avgiften är differentierad - en högre avgift tas ut för transporter av importerade mineraloljor. Visst exportgods är helt befriat från avgift, bl.a. mineraloljor, stenkol och koks. Lotsavgift tas ut för varje fartyg som anlitar lots. Nivån på avgiften beror på fartygets storlek och den sträcka för vilken lots har anlitats. För samtliga avgifter gäller att får medge nedsättning av eller befrielse från avgiften om det är förenligt med verkets ekonomiska intressen eller om det föreligger synnerliga skäl. Av totala intäkter på ca svarade fyravgifter för , farledsvaruavgifter för och lotsavgifter för . Övriga intäkter utgjordes av bl.a. statliga anslag. Det nuvarande avgiftssystemet är utformat efter beslut av om sjöfartsavgifter (prop. 1977/78:13, bet. Utformningen av sy-stemet baserades på att ett årligt underskott hade uppstått för farledsverksamheten, varför kostnadsansvaret för denna verksamhet behövde förändras. Beslutet innebar bl.a. att farledsvaruavgiften i första hand skulle vara beroende på transporterad godsmängd men också på hur långt godset transporterades i farleden. Farledsvaruavgiften skulle dessutom vara högre för olje-transporter eftersom dessa påkallar en högre säkerhet i farleden. Som framgår av den tidigare beskrivningen uttas inte fyravgifter eller farledsvaruavgifter för inrikes sjöfart. Förutom uppbördstekniska problem var motivet för dessa undantag att merparten av de inrikes sjötransporterna utgjordes av importerade mineraloljor, för vilket redan betalts fyravgift och farledsvaruavgift. Avgiften för importerad olja skulle därför sättas på en sådan nivå att den täckte även kostnaderna för de oljor som vidaretransporterades med inrikes sjöfart. Vidare framhölls att övrigt inrikes gods ofta transporterades korta avstånd och med små fartyg, vilket innebär att dess krav på farledsväsendet är begränsat. Även den s.k. transoceana linjesjöfarten är befriad från fyr- och farledsvaruavgifter. Till grund för detta undantag låg en kartläggning av hamns konkurrensförmåga beträffande linjetrafik, enligt vilken ett bortfall av denna trafik skulle innebära ökade transportkostnader, risk för sämre service, länge frakttider m.m. Nytt system för sjöfartsavgifter Enligt regeringens förslag skall fyravgiften och farledsvaruavgiften slås samman till en avgift - farledsavgift. Denna avgift skall utgå för såväl inrikes som utrikes sjöfart. Avgiften skall vara beroende dels av fartygets storlek, dels av mängden gods som lastas eller lossas i . Den del av avgiften som baseras på fartygsstorleken skall vara något högre för oljefartyg än för övriga fartyg. Lotsavgiften berörs inte i det nu aktuella förslaget. Bakgrunden till det framlagda förslaget till nytt system för sjöfartsavgifter är att EFTA:s övervakningsmyndighet under , (EFTA Surveillance Authority), i en skrivelse ("letter of formal notice") till regeringen framhöll att den svenska farledsvaruavgiften utgör en avgift med liknande effekter som en tull, eftersom avgiften inte är en del av ett internt taxesystem och inte heller kan sägas utgöra ersättning för utförda tjänster. Frågan har därefter överlämnats till , som i ett brev har anfört att de svenska sjöfartsavgifterna strider mot och anslutningsfördraget eftersom avgifterna motsvarar en tull. utarbetades inom en promemoria med förslag till förändringar av det nuvarande avgiftssystemet. En reviderad version av denna promemoria ligger till grund för det förslag som framläggs i budgetpropositionen. Det påpekas i propositionen att förslagen i promemorian har presenterats för och att kommissionen inte har haft några invändningar mot förslagen. Enligt regeringen utgör fyravgiften och farledsvaruavgiften i princip ersättning för likartade kostnader, dvs. kostnader för farledsverksamheten. Därför bör dessa avgifter slås samman till en avgift, farledsavgift. Regeringen betonar att det nya systemet inte skall innebära någon förändring av mål och inriktning. Vidare skall verkets totala intäkter och kostnader vara oförändrade, och förslagen skall inte ha några effekter på statsbudgeten. Regeringens förslag innebär, som nämnts, att den inrikes sjöfarten skall avgiftsbeläggas. Detta görs dels för att ett mer rättvist avgiftsuttag i förhållande till den utrikes sjöfarten skall skapas, dels för att en sådan avgiftsbeläggning är en förutsättning för att EU:s krav på avgiftssystemet skall uppfyllas. Dock föreslås att en reduktion av avgiften skall medges då transporten innebär en kombination av flera sjötransporter, t.ex. efter s.k. läktring eller en kortare tids lagring. påpekas att reduktion inte skall medges i de fall den kan komma att påverka handeln mellan olika medlemsländer inom EU. Regeringens förslag innebär vidare att avgiftsbefrielsen för den transoceana linjetrafiken skall upphöra. Med hänsyn till att det i råder en speciell konkurrenssituation mellan sjötransporter och landtransporter anser regeringen att förutsättningarna för utnyttjandet av sjötransporter i området - av bl.a. miljöskäl - inte bör försämras. Därför föreslås att sjötransporter i - med såväl svenska som utländska fartyg - skall avgiftsbefrias. Det meddelas i propositionen att regeringen anser att riktlinjerna för möjligheter att medge nedsättning av eller vid synnerliga skäl befrielse från sjöfartsavgifter måste omformuleras, så att det klarare framgår att sådana medgivanden skall vara förenliga med reglerna om statsstöd enligt . Regeringen framhåller att den föreslagna avgiftsbeläggningen innebär en något försämrad konkurrenskraft för den inrikes sjöfarten gentemot landtransporterna. Konkurrensen mellan de olika transportslagen kommer dock, påpekas det, att belysas av den tillsatta kommittén med uppdrag att utarbeta en nationell plan för kommunikationer i - den s.k. (K 1995:01). Vidare anförs i propositionen att regeringen är av den uppfattningen att avgiftsbeläggningen för den inrikes sjöfarten inte är av den omfattningen att den bör få någon märkbar negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Enligt regeringen bör det nya systemet med farledsavgifter träda i kraft med hänvisning till att har framfört synpunkter på de svenska sjöfartsavgifternas utformning. Frågan om de svenska sjöfartsavgifterna har varit aktuell , påpekar regeringen och anför att betydande ekonomiska konsekvenser kan bli följden om systemet inte förändras . Därför bör det nya systemet med farledsavgifter genomföras . Förslag om införande av ett miljödifferentierat avgiftssystem framlades av Sjöfartspolitiska utredningen i dess betänkande Näring för framtiden (SOU 1995:112). Med utgångspunkt från detta betänkande och en principöverenskommelse mellan , Redareför- ening och om att kraftfulla åtgärder skall vidtas för att minska sjöfartens luftföroreningar av främst svavel- och kväveoxider, överlämnade till regeringen en redovisning över hur en miljödifferentiering av statens avgifter för sjöfarten kan genomföras. För att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan föreslås nu i budgetpropositionen att miljödifferentierade avgifter skall införas i farledsavgiftssy-stemet . skall ges i uppdrag att närmare besluta om systemets utformning. Som riktlinjer för avgiftssystemet sägs dock i propositionen att kostnaderna för användning av katalysator i princip skall täckas via en rabattering av farledsavgifterna samt att en restitution av farledsavgifterna enligt särskild ordning skall utgå för att delvis täcka katalysatorinstallationens investeringskostnader. Enligt regeringen bör ges att närmare besluta om utformningen av systemet med miljödifferentierade farledsavgifter. Vidare be-tonas vikten av att de parter som berörs av systemet ges tidsutrymme för att genomföra de eventuella investeringar som kan vara nödvändiga för att komma i åtnjutande av de reducerade avgifterna. Sammantaget leder detta till att regeringen föreslår att det miljödifferentierade avgiftssystemet skall träda i kraft, som tidigare nämnts, . I nio motioner framställs yrkanden om de nu aktuella förslagen. I tre av motionerna - 1996/97:T619 (s), 1996/97:T610 (c) och 1996/97:T616 (fp) - föreslås att ikraftträdandet av de båda förändringarna av avgiftssystemen skall samordnas och genomföras . Att strukturera om avgiftssystemen vid två nära tillfällen är olyckligt för alla berörda parter, framhålls det i motionerna. Som ett ytterligare skäl för en senareläggning av ikraftträdandet av det nya systemet för sjöfartsavgifter erinras vidare om att beräknas avlämna sitt slutbetänkande med en belysning av bl.a. konkurrensförhållandena mellan inrikessjöfarten och landtransporterna. med senareläggningen bör, enligt vad som sägs i sistnämnda motion, konsekvenserna av omläggningen analyseras ytterligare. Motionären påpekar att konkurrenssituationen för de svenska raffinaderierna försämras med det nya systemet eftersom avgiften för import av varor sänks och det införs avgift för inrikessjöfart av bl.a. raffinerad olja; därmed finns risk för att importen av färdigraffinerad olja ökar och för att de svenska raffinaderierna slås ut. Med hänsyn till att avgiftsbefrielsen för den transoceana linjetrafiken skall upphöra enligt förslaget befarar motionären vidare att kan gå miste om direktanlöpande linjefartyg. Han menar att rederierna mycket väl kan komma att lossa sin destinerade last till på kontinenten, för senare omlastning till matarfartyg med tidsutdräkter och fördyringar som följd. I denna motion liksom i motion 1996/97:T610 (c) påpekas att frågan om införande av en miljödifferentiering av farledsavgiften har aktualiserats efter de senaste kontakterna med angående införande av ett nytt system för sjöfartsavgifter fr.o. Det bör uppdras åt regeringen att ompröva förslaget till nytt avgiftssystem med en sådan inriktning att de konkurrenssnedvridande effekterna för de i raffinerande bolagen elimineras, anförs det i motion 1996/97:T617 (s). Den i propositionen föreslagna förändringen av avgiftssystemet medför kraftiga konkurrenssnedvridande effekter till nackdel för raffinaderiindustrin i i förhållande till direktimporterande oljebolag, sägs det i motionen. I motion 1996/97:T214 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag om införande av avgifter på inrikes sjöfart. Det skulle vara oerhört miljöstörande om sjötransporter tvingas över till landsvägstransporter, menar motionärerna och anför att de uteblivna intäkterna bör finansieras genom att omdisponerar medel inom sina ramar. Också i motion 1996/97:T602 (v) görs en jämförelse mellan sjötransporter och landsvägstransporter. Motionärerna hävdar att avgiftssystemen är orättvisa - sjöfarten tvingas betala avgifter medan en lastbil eller en järnvägsvagn som kör fram till samma kaj från landsidan slipper undan, heter det i motionen. Det föreslagna nya systemet för sjöfartsavgifter kommer att innebära klara nackdelar för svensk rederinäring och gynna landtransporterna, sägs det i motion 1996/97:T622 (mp). Enligt motionärerna bör inom EU arbeta för att få till stånd ett undantag. Med hänvisning till den svenska sjöfartens internationella konkurrensvillkor föreslår de vidare en utvärdering av förändringarna av sjöfartsavgifterna . I två motioner aktualiseras effekterna av det föreslagna avgiftssystemet för näringslivet på . Med regeringens förslag till förändringar kommer konkurrenskraften hos gotländska företag som producerar för avsalu utanför att försämras, påpekas det i motion 1996/97:T609 (s). Enligt motionärernas mening bör därför farledsavgift inte utgå för sjötransporter till och från . På motsvarande sätt sägs i motion 1996/97:T618 (c) att det nya systemet för sjöfartsavgifter inte får försämra näringslivets konkurrenskraft på . Det är svårt att se hur handel mellan EU-länderna skulle påverkas om avgiftsbefrielse skulle gälla för alla sjötransporter - inklusive utländska - till och från , anförs det. Regeringens förslag innebär sammanfattningsvis att ett nytt system för sjöfartsavgifter - med farledsavgifter - skall införas per och att en miljödifferentiering av farledsavgiften skall träda i kraft , . Vidare skall den nuvarande avgiftsbefrielsen för den transoceana linjetrafiken upphöra. Enligt det nya avgiftssystemet skall, till skillnad från vad som gäller , avgift utgå även för inrikes sjötransporter. totala intäkter från avgifterna skall i princip vara oförändrade, varför införandet av eller höjning av avgifter för vissa transporter i princip motsvaras av sänkningar för andra transporter. I nio motioner ifrågasätts regeringens förslag från delvis skilda utgångspunkter. Vidare gäller enligt uppgift att liknande sjöfartsavgifter inte debiteras för transporter till kontinentala hamnar, utan att verksamheten där finansieras på annat sätt - t.ex. via skatter. Enligt näringsutskottets uppfattning saknar de föreslagna förändringarna inte betydelse för konkurrenssituationen för delar av svenskt näringsliv. Det är uppenbart att avgiftsbeläggningen för den inrikes sjöfarten är till nackdel för de svenska raffinaderiernas konkurrenssituation i förhållande till direkt-importerande oljebolag. Denna avgiftsbeläggning kan också komma att försämra förutsättningarna för näringslivet i regioner som är beroende av sjötransporter, t.ex. på . Vidare kommer införandet av avgifter för den transoceana linjetrafiken att leda till kostnadsökningar för svensk exportindustri. Det kan även finnas en risk för att svenska hamnar prioriteras bort som hamn för direktanlöpande containertrafik, vilket skulle få betydande konsekvenser för berörda regioner men också för svenskt näringsliv. Med hänsyn till framförda synpunkter från på det nuvarande systemet för sjöfartsavgifter har näringsutskottet dock förståelse för regeringens förslag om en förändring av avgiftssystemet. Utskottet menar därför att nu bör fatta beslut om att ett nytt system för sjöfartsavgifter - med farledsavgifter - skall införas och att en miljödifferentiering av avgiften skall genomföras. Ikraftträdandet bör samordnas och ske . Med utgångspunkt från vad näringsutskottet anfört bör regeringen - enligt utskottets mening - se över konsekvenserna av det framlagda förslaget och återkomma till med ett reviderat förslag. Med ett uttalande av i enlighet härmed blir de aktuella motionsyrkandena helt eller delvis tillgodosedda. I beslutet har deltagit: (), Bo Finnkvist (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Nytt system för sjöfartsavgifter