yttr · GK05NU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Vidare föreslås att skall få disponera av D 1-anslaget för nydanande forskning och utveckling i småföretagen, varav en ram på skulle avsättas för miljöteknikområdet. Det aktuella yrkandet i den nämnda motionen kommer att behandlas i betänkande 1996/97:NU1. avvisar, som nämnts, den föreslagna neddragningen av D 1-anslaget och föreslår i stället en ökning med . I partimotionerna från och har neddragningen av det aktuella anslaget inte kommenterats. Vid behandlingen i näringsutskottet har dock, som redovisats, företrädaren för angett att en besparing på D 1-anslaget med utöver regeringens förslag förordas. Företrädare för () har inför näringsutskottet redovisat verkets bedömning av hur regeringens förslag om neddragning av anslaget till teknisk forskning och utveckling och beräknad kompensation från forskningsstiftelserna kommer att påverka verksamheten. Därvid noterades bl.a. att övergången från finansiering via till finansiering via forskningsstiftelserna kan medföra övergångsproblem. Dessa beror på att det kan komma att ta cirka innan beslut kan fattas av berörda forskningsstiftelser om finansiering i stället för den finansiering som sker genom . Detta s.k. beslutsgap sammanhänger med att ändringen i stiftelselagen avses träda i kraft och att de föreslagna besparingarna också skall träda i kraft . I flera av de motioner som tas upp i yttrandet föreslås ökat anslag till den maringeologiska verksamheten vid SGU. I budgetpropositionen föreslås att anslaget geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (A 9) får belastas för viss basfinansiering av den maringeologiska verksamheten. SGU bör söka nå full kostnadstäckning genom kompletterande avgiftsfinansiering genom bl.a. svenska myndigheters utnyttjande av denna verksamhets information, anför regeringen. Om det visar sig svårt att uppnå denna finansiering bör det vara möjligt för SGU att föreslå regeringen alternativa lämpliga åtgärder för den maringeologiska verksamheten, heter det. Minskningen av anslaget till SGU avseende den maringeologiska verksamheten anges i propositionen till . Regeringen föreslog i besparingssyfte i budgetpropositionen 1995 (prop. 1994/95:100 bil. 13) att den maringeologiska verksamheten vid SGU skulle avvecklas. Kostnaderna för denna verksamhet angavs till för det förlängda /för en tolvmånadersperiod. Mot bakgrund av motioner (s; m; c; fp; v; mp) bedömde på näringsutskottets förslag att SGU:s maringeologiska verksamhet är av sådan betydelse att en nedläggning inte borde komma i fråga (bet. 1994/95:NU18). Vidare konstaterades att användningsområdena för den aktuella informationen har relevans för flera departementsområden, och att det därför vore naturligt att en samfinansiering mellan berörda departement kunde införas. Regeringen anmodades att ta fram förslag med denna innebörd. Som en tillfällig, engångsvis delfinansiering beslöt att för /96 skulle föras från Energiteknikfondens innestående medel i till inkomsttitel på statsbudgeten. underströks det att detta inte var någon bestående finansiering. Regeringen anmodades att återkomma med förslag om en bestående finansiering. I den ekonomiska vårpropositionen 1996 (prop. 1995/96:150) föreslog regeringen att anslaget till SGU för /96 skulle ökas med och finansieras genom anslagssparande (avseende och ) och indragning av reservationsmedel (avseende anslagen Teknisk forskning och utveckling och Insatser för utbyggnad av fjärrvärmenäten). beslöt i enlighet härmed (bet. 1995/96:FiU10). förutsatte att regeringen i den kommande budgetpropositionen skulle återkomma med förslag om en varaktig finansiering av den maringeologiska verksamheten. vill inledningsvis något kommentera frågan om anslaget till teknisk forskning och utveckling (D 1). Enligt näringsutskottets mening är teknisk forskning och utveckling av grundläggande betydelse för möjligheterna att uppnå ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i näringslivet. Teknikutveckling och produktförnyelse är strategiska faktorer för de svenska företagens konkurrenskraft. Utformningen av den industrirelaterade forskningen är härvid av avgörande betydelse. Det är, enligt näringsutskottets uppfattning, angeläget att samverkan mellan näringsliv och universitet/ högskola främjas och att forskningsresultat förs ut till företagen. har en viktig uppgift när det gäller den industrirelaterade forskningen. Inom näringsutskottet finns det delade meningar om regeringens förslag till besparing på det aktuella anslaget och att detta skall kunna kompenseras genom medel från forskningsstiftelserna. I det fall att regeringens förslag vinner gillande, är näringsutskottet dock enigt i sin uppfattning att det tidigare nämnda problemet med det s.k. beslutsgapet måste få en ändamålsenlig lösning. Regeringen bör sålunda tillse att den aktuella verksamheten vid inte paralyseras . Detta bör under nämnda förutsättning komma till uttryck i finansutskottets betänkande. tillstyrker regeringens förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare tillstyrks förslaget om preliminär nivå på utgiftsområdet som riktlinjer för regeringens budgetarbete. avstyrks de här aktuella motionerna i berörda delar. Ställningstagande till enskilda anslag inom utgiftsområdet kommer att göras i näringsutskottets betänkande 1996/97:NU1. vill i detta sammanhang erinra om att i sysselsättningspropositionen föreslogs sammanlagt till program för småföretagsutveckling, samt för omställning till hållbar utveckling. Samtliga dessa tre program har betydelse för företagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Ett av programmen skall ha en tydlig småföretagsinriktning och syfta till att underlätta för att utveckla kunskapssamhället, göra det enklare att vara företagare och påbörja omställningen mot en hållbar utveckling. Dessa program fattade beslut om (prop. 1995/96:222, bet. Programmen innebär en förstärkning av de tillväxtinriktade insatserna samt en effektivisering genom samverkan mellan lokala, regionala och centrala insatser. Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning och utveckling av energisystemet, energiforskning samt de statliga insatserna för krigslagring av olja. och är verksamma inom utgiftsområdet. Överväganden och förslag avseende vid och redovisas också under detta utgiftsområde. pågår överläggningar om energipolitiken i vilka samtliga riksdagspartier deltar, konstateras det i propositionen. Syftet med överläggningarna är att på grundval av energiöverenskommelse, betänkande och remissvaren nå en bred parlamentarisk överenskommelse om den framtida energipolitiken. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om energipolitiska riktlinjer m.m. Ramen för utgiftsområdet kan som angavs i den ekonomiska vårpropositionen komma att påverkas av beslut med anledning av den energipolitiska propositionen. Åtgärder som beslutas i den energipolitiska propositionen skall vara statsfinansiellt neutrala, sägs det. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 21 Energi till för , till för och till för . I motion 1996/97:Fi204 (m) anges inga avvikelser från regeringens förslag för utgiftsområde 21 Energi. Flera av de statliga anslagen inom energiområdet är en del av den förra energipolitiska uppgörelsen, konstateras det. pågår partiöverläggningar om den framtida energipolitiken, och regeringen har aviserat en proposition, anför motionärerna och föreslår därför inga större förändringar på utgiftsområdet . I budgetpropositionen föreslås en besparing vad gäller den s.k. R2-reaktorn vid . Av regeringens mycket otydliga formuleringar framgår inte att regeringen avser att dra in 11 av de som är det statliga anslaget till reaktorn, säger motionärerna. De menar att om denna besparing görs hotas verksamheten inte bara vid R2-reaktorn utan vid hela företaget. Enligt energipolitiska beslut skall den statliga finansieringen till R2-reaktorn lämnas oförändrad så länge reaktordriften pågår och forskningstjänster tillhandahålls, framhåller motionärerna. De anser att det därför är fel att nu utpeka en besparing på R2-reaktorn och att frågan om dess finansiering i stället bör tas upp då hela utgiftsområdet ses över i kommande beslut. I kommittémotionen 1996/97:N265 (m) begärs ett tillkännagivande avseende det statliga anslaget till R2-reaktorn vid Studsvik. Där sägs att den av regeringen föreslagna besparingen i fråga om R2-reaktorn i stället bör fördelas proportionellt över hela anslaget. Det aktuella yrkandet (8) i den nämnda kommittémotionen kommer att behandlas i betänkande 1996/97:NU2. Inte heller i motion 1996/97:Fi210 (c) föreslås några förändringar beträffande ramen för utgiftsområde Energi. Energisektorn måste kretsloppsanpassas, och framtida energisystem måste baseras på förnybar energi som produceras över hela landet, sägs det i motionen. Den redan utbyggda vattenkraften, bioenergi, vind och sol måste vara framtidens viktigaste energikällor, och kärnkraften kan inte ingå som en del i ett kretsloppsanpassat energisystem, heter det vidare. Kärnkraften medför dessutom oacceptabla risker, varför den måste avvecklas, anför motionärerna. De hänvisar till att deltar konstruktivt i de överläggningar som pågår om energisystemets utformning i syfte att utveckla ett uthålligt energisystem. I motion 1996/97:Fi211 (fp), i vilken förslag till utgiftsramar redovisas, anges för utgiftsområde 21 Energi ingen avvikelse från regeringens förslag. Också i motion 1996/97:Fi212 (v), i vilken redovisas en sammanställning av förslag till förändringar för de olika utgiftsområdena, anges inte någon avvikelse från regeringens förslag avseende utgiftsområde 21 Energi för . För budgetåren 1998 och 1999 anser partiet, som redovisats beträffande utgiftsområde 24 Näringsliv, att det underlag som regeringen presenterar inte är av den karaktären att något ställningstagande är möjligt. I motion 1996/97:Fi213 (mp) föreslås en ökning av ramen för utgiftsområde 21 Energi med för vardera . I motionen hänvisas till att särskilda partimotioner avges för varje utgiftsområde, vilka innehåller förslag för samtliga anslag inom respektive utgiftsområde för och beräkningar . Sammanfattningsvis sägs i motionen beträffande det här aktuella utgiftsområdet att betydande insatser krävs för att miljöanpassa energiförsörjning. riksdagsbeslut om att kärnkraften skall avvecklas till måste fullföljas, och användningen av fossila bränslen måste begränsas och på lång sikt avvecklas, anför motionärerna. De anser att energikällor såsom vind, sol och bioenergi måste nyttjas i betydligt större utsträckning, och att energieffektiviseringen måste förstärkas. Det främsta styrmedlet för en omställning av energiförsörjningen anses vara en skattereform där icke förnybara och miljöstörande energislag beläggs med väsentligt högre energiskatter som en del av en skatteväxling, i syfte att åstadkomma ändrade prisrelationer som gör det lönsamt för aktörerna på energimarknaden att starta omställningen. Därutöver kommer det att behövas kompletterande insatser i form av statliga investerings- och utvecklingsbidrag , anser motionärerna. De föreslår att ytterligare skall avsättas till utgiftsområdet med fördelning enligt tabellen på nästa sida. Vindkraftverk; investeringsbidrag 200 Vindkraftverk; utvecklingsbidrag 30 Solenergi; investeringsbidrag 50 Solenergi; utvecklingsbidrag 20 Biobränsle, kraftvärme; investeringsbidrag 400 Konvertering av elvärme; utvecklings- och investeringsbidrag 300 Summa 1 000 I motion 1996/97:N424 (mp) finns ett yrkande (3) som är hänvisat till finansutskottet och som avser ramen för utgiftsområde 21 Energi för budgetåren 1998 och 1999. Där föreslås en ökning med utöver regeringens förslag. Ställning till fördelningen på anslag kommer att tas i samband med kommande budgetpropositioner, sägs det. I den nämnda motionen redovisas i övrigt förslag beträffande utgiftsområde 21 för i enlighet med vad som anges i motion 1996/97:Fi213 (mp), men med mer utförliga motiveringar. De övriga två yrkandena i den förstnämnda motionen, vilka rör energipolitikens inriktning och anslagen för , kommer att behandlas i näringsutskottets betänkande 1996/97:NU2. I avvaktan på att partiöverläggningarna inom energiområdet skall avslutas ställs det i motion 1996/97:Fi214 (kd) inga direkta krav på några genomgripande förändringar av politiken inom utgiftsområde 21 Energi. Den förändring med bäring på budgeten som föreslås i motionen är att regeringens förslag om sänkning av skatten på kärnkraftsproducerad el avvisas. Den formella hemställan på denna punkt återfinns dock under utgiftsområde 3 och uppbörd. I tabellen på nästa sida lämnas en sammanställning av förslag avseende utgiftsområde 21 Energi i propositionen och i partimotioner. (milj.kr) Avvikelser från propositionen (milj.kr) m c fp v mp kd 1997 474 (0 (0 (0 (0 +1 000 (0 1998 429 (0 * (0 ** +1 000 (0 1999 400 (0 * (0 ** +1 000 (0 * I motion 1996/97:Fi210 (c) kommenteras inte regeringens förslag avseende preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för budgetåren 1998 och 1999. ** I motion 1996/97:Fi212 (v) yrkas avslag på regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgiftsområden för budgetåren 1998 och 1999. beslöt , som nämnts, att godkänna den av regeringen föreslagna preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden. För utgiftsområde 21 Energi angavs ramen till för , till för och till för . I propositionen sades att ramen kan komma att påverkas av beslut i den energipolitiska propositionen som avses bli framlagd under innevarande , varvid de åtgärder som föreslås förutsätts vara statsfinansiellt neutrala. Avvikelse från regeringens förslag gjordes i en reservation (mp), i vilken förordades en höjning av ramen med för vardera att användas för investerings- och utvecklingsbidrag till vindkraftverk, solenergi, biobränsle och konvertering av elvärme. konstaterar att det pågår överläggningar om energipolitiken i vilka samtliga riksdagspartier deltar. Regeringen har aviserat en proposition om energipolitiska riktlinjer m.m. och angett att åtgärder som beslutas i denna proposition skall vara statsfinansiellt neutrala. Med hänvisning till det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i aktuell del och avstyrker motionerna 1996/97:Fi213 (mp) och 1996/97:N424 (mp) i berörda delar. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att den del av yttrandet - under rubriken ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - som börjar med "Näringsut-skottet tillstyrker" och slutar med "centrala insatser" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag att låta medel från forskningsstiftelserna ersätta ordinarie forskningsanslag kommer, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1996/97:Fi204 (m), att leda till en utarmning av den tekniska forskningen. Anslaget till teknisk forskning och utveckling bör därför ökas med . vill i detta sammanhang erinra om den behandling av frågan om ändring av stiftelselagen som pågår inom lagutskottet. I motioner (bl.a. m) avvisas regeringens förslag, med motiveringen att ändringen innebär att stiftelsernas oberoende ställning går förlorad eftersom förslaget öppnar upp för att regeringen utser en majoritet av styrelseledamöterna. vill vidare framhålla att den forskning som finansieras av forskningsstiftelserna inte är utbytbar mot den som finansieras av . Företrädare för har visat på de omfattande konsekvenser som regeringens förslag drar med sig; arbetsvillkoren för ca 1 000 forskare står på spel. Regeringens agerande är därför förödande för den industrirelaterade forskningen. Det tidigare nämnda beslutsgapet på leder till att osäkerheten kommer att vara stor , vilket också det kommer att medföra betydande konsekvenser för forskningen och samarbetet mellan , universitet/högskolor och näringslivet. Sammantaget anser näringsutskottet att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör ökas med för , med för och med för . I den ökade ramen har utskottet, förutom den nyssnämnda ökningen av anslaget till teknisk forskning och utveckling, beräknat en höjning av anslaget till SGU med så att den maringeologiska verksamheten kan säkerställas. Vidare har neddragningar beräknats på följande anslag: Stöd till kooperativ utveckling (A 3) - ; Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (A 7) - ; () - ; Stöd till konsumentorganisationer (F 5) - . I likhet med vad som anförs i motion 1996/97:N206 (m) anser näringsutskottet härutöver att försäljning av statliga företag skall återupptas i en omfattning som motsvarar . Syftet är att skapa fungerande ägarstrukturer i bolagen, långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden, stärka statskassan samt renodla statens roll. beräknar följaktligen en minskning av ränteutgifterna med för , med för och med för . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörda delar. () anser att den del av yttrandet - under rubriken ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - som börjar med "tillstyrker" och slutar med "centrala insatser" bort ha följande lydelse: anser - i likhet med vad som anförs i motion 1996/97: Fi211 (fp) - att en neddragning av ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv kan göras med vardera . Härmed har besparingar beräknats på följande anslag: Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (A 7) - ; Teknisk forskning och utveckling (D 1) - (avseende ett program för verkstadsteknisk forskning); Investeringsfrämjande (E 5) - . har en höjning av anslaget till den maringeologiska verksamheten vid SGU (A 9) med inkluderats. När det gäller den föreslagna neddragningen beträffande teknisk forskning och utveckling vill utskottet erinra om den behandling av frågan om ändring av stiftelselagen som pågår inom lagutskottet. I motioner (bl.a. fp) avvisas regeringens förslag, med motiveringen att ändringen innebär att stiftelsernas oberoende ställning går förlorad eftersom förslaget öppnar upp för att regeringen utser en majoritet av styrelseledamöterna. anser att det är helt förenligt med den gällande inriktningen av forskningsstiftelsernas verksamhet att medel från stiftelserna i större utsträckning än utnyttjas för den typ av tillämpad forskning som stöder. Dessutom vill näringsutskottet framhålla att de ökade satsningar på grundforskning som förordas i motion 1996/97:Fi211 (fp) även kommer den tillämpade forskningen till del. Vidare anser näringsutskottet, i likhet med vad som anförs i den nämnda motionen, att försäljningen av statliga företag bör återupptas i en omfattning som motsvarar , och . Ränteeffekten av en sådan försäljning beräknas till , till och till Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1996/97:Fi211 (fp) i berörda delar. () anser att den del av yttrandet - under rubriken ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - som börjar med "tillstyrker" och slutar med "centrala insatser" bort ha följande lydelse: anser - i linje med vad som anförs i motion 1996/97: Fi212 (v) - att en ökning av ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör göras med 1 . Denna kraftiga ökning skall användas framför allt för att stödja skapandet av högteknologiska företag med tillväxtpotential. Den av utskottet förordade ökningen är baserad på en höjning av vissa anslag enligt följande: Småföretagsutsveckling (A 2) - ; : Förvaltningskostnader (A 1) avseende ökade insatser för företagsutbildning och exportkunskaper hos småföretag - ; Stöd till kooperativ utveckling (A 3) - ; Turistfrämjande (A 4) - ; SGU: Maringeologisk verksamhet (A 9) - ; Teknisk forskning och utveckling (D 1) - ; () - . När det gäller regeringens förslag avseende utgiftsramar anser näringsutskottet, i likhet med vad som anförs i den nämnda motionen, att regeringen inte presenterar ett underlag som möjliggör ett ställningstagande. Förslaget bör därför avslås. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1996/97:Fi212 (v) i berörda delar. () anser att den del av yttrandet - under rubriken ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - som börjar med "tillstyrker" och slutar med "centrala insatser" bort ha följande lydelse: anser - i likhet med vad som anförs i motion 1996/97: Fi213 (mp) - att en neddragning av ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör göras med för , med för och med för . Enligt näringsutskottets mening bör generellt sett en minskning av bidragen till företag ske, eftersom effektiviteten i bidragen kan ifrågasättas. För att uppnå en utveckling av näringslivet och en ökning av sysselsättningen är det bättre att den ekonomiska politiken och skattepolitiken får en sådan utformning att kapitaltillförseln till företagen underlättas. Sammantaget beräknar näringsutskottet minskningar av olika anslag med med följande fördelning: : Förvaltningskostnader (A 1) - ; Turistfrämjande (A 4) - ; Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (A 7) - ; Teknisk forskning och utveckling (D 1) - ; Rymdverksamhet (D 3) - ; Bidrag till (D 5) - ; Investeringsfrämjande (E 5) - . I den föreslagna ramen har beräknats ökningar på sammantaget avseende följande anslag: Småföretagsutveckling (A 2) - ; Stöd till kooperativ utveckling (A 3) - ; SGU avseende maringeologisk verksamhet (A 9) - ; SWEDAC: Bidrag till riksmätplatser (B 3) - ; Konkurrensforskning (C 2) - ; Stöd till konsumentorganisationer (F 5) - . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1996/97:Fi213 (mp) i berörda delar. () anser att den del av yttrandet - under rubriken ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - som börjar med "tillstyrker" och slutar med "centrala insatser" bort ha följande lydelse: anser - i likhet med vad som anförs i motion 1996/97: Fi214 (kd) - att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör ökas med för , med för och med Enligt näringsutskottets mening bör insatser göras för att åstadkomma att en ny marknad för tjänster riktade till hushållen kan komma till stånd. För detta ändamål har beräknats under ett nytt anslag. beräknar också en ökning av anslaget till SGU (A 9) med ca för att säkerställa den maringeologiska verksamheten. Vidare förordar näringsutskottet en ökning av anslaget till teknisk forskning och utveckling (D 1) med . vill i detta sammanhang erinra om den behandling av frågan om ändring av stiftelselagen som pågår inom lagutskottet. I motioner (bl.a. kd) avvisas regeringens förslag, med motiveringen att ändringen innebär att stiftelsernas oberoende ställning går förlorad eftersom förslaget öppnar upp för att regeringen utser en majoritet av styrelseledamöterna. anser härutöver att en ökad utförsäljning av statliga företag bör ske, i linje med de beslut som togs under den förra mandatperioden. Dessutom bör följande företag komma i fråga för försäljning: , , , och Nordbanken. Utförsäljningarna bör ske i sådan takt att ränteeffekten - minus uteblivna inleveranser av vinstmedel - blir , och utöver regeringens förslag. bör också genom ett tillkännagivande till regeringen klargöra principerna bakom det statliga ägandet i enlighet med vad som anförs i motion 1996/97:Fi214 (kd). Med det anförda tillstyrks den nyssnämnda motionen i berörda delar. () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi bort ha följande lydelse: anser - i likhet med vad som anförs i motionerna 1996/97:Fi213 (mp) och 1996/97:N424 (mp) - att tidigare riksdagsbeslut om att kärnkraften skall avvecklas måste fullföljas. Användningen av fossila bränslen måste begränsas och på lång sikt avvecklas, medan användningen av energikällor såsom vind, sol och bioenergi måste utökas. Vidare måste energieffektiviseringen förstärkas. Förutom en skattereform med införande av högre energiskatter som en del av en skatteväxling, krävs det enligt näringsutskottets mening kompletterande insatser i form av statliga investerings- och utvecklingsbidrag . För att möjliggöra detta bör ramen för utgiftsområde 21 Energi ökas med för vardera .