yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — I bl.a. en skrivelse till talmanskonferensen har utskottet berört förhållandet mellan utgiftsområdena 13 och 14. Utskottet har framhållit att utgifterna på områdena är starkt konjunkturberoende. Det är främst det s.k. obalanstalet på arbetsmarknaden, dvs. summan av öppet arbetslösa personer och personer som befinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som tillsammans med regelverkens utformning avgör utgiftsnivån. Utgifterna inom område 13 styrs av den öppna arbetslösheten, medan utgifterna inom område 14 till avsevärd del beror på omfattningen av åtgärderna. Med en ökning av åtgärderna minskar den öppna arbetslösheten. Utskottet framförde i denna skrivelse att det kan diskuteras om det finns skäl för en fortsatt uppdelning av dessa utgiftsslag på två utgiftsområden, särskilt som även kostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna till stor del avser försörjning av personer som står utanför den reguljära arbetsmarknaden. finner skäl att upprepa vad som sagts. De angivna motionsyrkandena visar för övrigt att saken inte är odiskutabel. vill föra över försörjningsdelen i åtgärderna till område 13, medan anser att anslaget för arbetslöshetsersättning inom område 13 skall föras över till 14 som ett anslag för omställningskostnader. Utskottet har inte underlag för någon slutlig uppfattning, men skulle värdesätta en analys av frågan. Utskottet är inte berett att tillstyrka vare sig eller förslag om överförande av utgifter. När det gäller den mer principiella fråga som väckt om systemet med utgiftsram vid regelstyrda och konjunkturberoende utgifter vill utskottet hänvisa till vad utskottet anfört i samband med behandlingen av det senaste årets budgetförslag, liksom i den nämnda skrivelsen till talmanskonferensen, om vikten av att budgetförslagen bygger på så säkra och realistiska prognoser som möjligt. Det kan finnas goda skäl att inte vara alltför pessimistisk i prognoserna. Konsekvenserna av detta måste dock vägas mot att upprepade gånger behöva justera utgiftsramarna därför att de bygger på prognoser som visar sig felaktiga. Den i vårpropositionen föreslagna höjningen av anslaget för arbetslöshetsersättning talar sitt tydliga språk. Utskottet är dock inte berett att gå så långt som att förorda en omprövning av systemet, vilket föreslår. Yrkandet i fråga, Fi44 (yrk. 39), bör således avstyrkas. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar från bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna, ersättning till personer som deltar i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA), resursarbete och tillfällig avgångsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Under omfattas även det kontanta arbetsmarknadsstödet. De totala utgifterna på utgiftsområdet under uppgår enligt statsbudgeten till . I propositionen erinras om att regeringen i proposition 1996/97:107 om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring föreslagit att ersättningsnivån ökas från från och att taket på försäkringen höjs från per dag till från . Vidare erinras om att en höjning föreslagits av det kontanta arbetsmarknadsstödet per dag från . Dessa utgiftsökningar är i huvudsak finansierade, främst genom en höjning av den finansieringsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten och genom ett uppstramat arbetsvillkor. Resterande finansieringsbehov har medfört att ramen för utgiftsområdet genom av regeringen beslutade besparingar på andra områden har utökats med . Regeringen har vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet tagit hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna av förslagen i proposition 107. I propositionen anges vidare att en utredning skall ges i uppdrag att föreslå sådana ändringar av lönegarantibestämmelserna att kostnaderna kan minska med . I detta avsnitt av propositionen lämnas också en beskrivning av de förslag som läggs fram i tilläggsbudgeten för att halvera den öppna arbetslösheten. Utskottet återkommer till dessa förslag i avsnittet om tilläggsbudgeten nedan. Regeringen har vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet under budgetåren 1998 till 2000 tagit hänsyn till effekter av förslagen. Som framgått ovan gör regeringen bedömningen att arbetslösheten minskar i mindre utsträckning under än vad som angavs i budgetpropositionen. väntas antalet personer i offentliga tillfälliga arbeten vara färre, ca 10 000 deltagare, än enligt budgetpropositionens beräkning. Sammantaget innebär den högre arbetslösheten och de ovan redovisade förslagen att de tidigare beräknade medlen inte är tillräckliga. De beräknade ramarna framgår av tabellen ovan. framför i sin motion Fi42 att partiets alternativ till arbetslöshetsförsäkring genom sin utformning och finansiering stimulerar till ett aktivt sökbeteende och en sundare lönebildning. Utgifterna för statskassan blir lägre. De medel under utgiftsområde 14, anslag A 2, som är att hänföra till aktivitetsstöd (motsv.) överförs till utgiftsområde 13. Medel reserveras för de övergångsregler som föreslagits i annat sammanhang, eftersom den av partiet föreslagna förändringen av arbetslöshetsförsäkringen genomförs parallellt med andra åtgärder. Regeringens fempunktsprogram avvisas. liberalerna räknar i sin motion Fi43 med besparingar på statsbudgeten i fråga om arbetslöshetskassan med som effekt av förslaget att staten sänker sitt bidrag till arbetslöshetsersättningen. beräknar partiet att den egna politiken skall leda till högre tillväxt och därmed reducerade utgifter för den öppna arbetslösheten, liksom för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. En besparing uppkommer genom att partiet avvisar merparten av de utgifter som regeringen föreslår för avgångsersättningar och s.k. generationsväxling. förslag i fråga om arbetslöshetsförsäkringen, bl.a. uppjustering av grundbelopp och tak i dagpenningbeloppen, en löneföljsamhetsregel och avskaffande av begränsningsregeln för deltidsarbetslösa innebär en utökning av ramen med . innebär partiets förslag om 85 procents ersättningsnivå en ytterligare kostnadsökning. Partiet beräknar vidare att stimulansbidraget vid offentliga tillfälliga arbeten (OTA) blir väsentligt lägre än vad regeringen räknat med. Med partiets sysselsättningspolitik blir belastningen avsevärt mindre, men partiet följer regeringens nettoberäkningar. Partiets förslag att högst skall föras över till utgiftsområde 14 för att utnyttjas som aktivitetsstöd i samband med o-tra-di-tionella projekt medför att ramen totalt beräknas till lägre belopp än enligt regeringens förslag. anser enligt sin motion Fi45 att regeringen gör en alltför optimistisk prognos för sysselsättningsökningen. Av det skälet räknas kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen upp med och . Från denna nivå räknas sedan ramen till följd av partiets förslag om arbetstidsförkortning ned med ca 5, 12 respektive . Ramen påverkas även av partiets förslag om s.k. brutet tak i arbetslöshetsersättningen med 85 procents ersättning upp till inkomster på 4,2 basbelopp och på överstigande del av årsinkomsten. Grundbeloppet i a-kassan föreslås höjt till per dag. Vidare föreslås ett enhetligt tak i alla försäkringar vid en inkomst på 6,5 basbelopp . För arbetslöshetsersättningen innebär detta en dagpenning på . Partiet föreslår också att arbetsvillkoret skall vara i stället för regeringsförslaget . Enligt medför partiets samlade förslag för tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder samt ökade resurser till kommunsektorn att sysselsättningen kan öka, vilket innebär en minskad belastning för arbetslöshets-ersättningen. Även ett avskaffande av åtgärden OTA med tillhörande stimulansersättning innebär en minskad kostnad . Strukturella förändringar av arbetsvillkoret i försäkringen och ökad finansieringsgrad medför också att belastningen på utgiftsområdet kan minska. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter och FoU på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet och Arbetsdomstolen m.m. Under utgiftsområdet återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. De totala utgifterna på utgiftsområdet under uppgår enligt statsbudgeten till varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder svarar för ca . I detta avsnitt av propositionen hänvisas till de förslag som läggs fram i tilläggsbudgeten om förändrad ersättningsnivå för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med utbildningsbidrag. Besparingen uppgår till ca . En hänvisning görs också till de andra förslagen i tilläggsbudgeten för att bl.a. öka sysselsättningen. Utskottet återkommer till dessa förslag nedan. Regeringen har tagit hänsyn till effekter av förslagen vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet under budgetåren 1998 till 2000. genomförs kvalitetshöjande insatser i syfte att öka utrymmet för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, vilket föranleder en uppjustering av ramen med . Även andra kommande förslag påverkar utgiftsnivån; åtgärden utbildning i företag behålls även . En utökning sker av med . Hänsyn har också tagits till förslagen i proposition 107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, vilka för föranleder en ökning med i förhållande till den preliminära beräkning som redovisades i budgetpropositionen för . De beräknade ramarna framgår av tabellen ovan. anser i sin motion Fi42 att det är riktigt att ge ökad prioritet åt kvaliteten på den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Utbildning av mer generell natur bör hanteras utanför arbetsmarknadspolitiken. Kraven på åtgärderna att öka de arbetslösas möjligheter att få arbete skärps. Regeringens fempunktsprogram avvisas. liberalerna räknar i sin motion Fi43 med att den egna politiken skall leda till högre tillväxt och därmed reducerade utgifter för den öppna arbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. En besparing uppkommer genom att partiet avvisar merparten av de utgifter som regeringen föreslår för avgångsersättningar och s.k. generationsväxling. förslag att överförs från utgiftsområde 13 i syfte att skapa en utvidgad försöksverksamhet med olika sysselsättningsprojekt ökar belastningen på detta utgiftsområde. Förutom dessa medel beräknas ett utrymme på för otraditionella insatser för att möta det lokala intresset från arbetsförmedlingsnämnderna. avsätts för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden och ge ett riktat stöd till kvinnor som drabbats av strukturomvandlingen. Vidare beräknar partiet ytterligare till för lönekompensation för de arbetshandikappade vid och viss höjning av merkostnadsersättningen. En kraftig uppjustering av lönebidragsvolymen innebär en ökad kostnad med . Kvalitetshöjningar bl.a. i fråga om bidragsnivåerna för utbildningsvikariat och rekryteringsstöd beräknas till . avsätts för särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för vissa kommunplacerade flyktingar. beräknas till följd av partiets avvisande av regeringsförslaget om förändrat utbildningsbidrag till personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammantaget innebär detta för en uppjustering med totalt , inklusive de från utgiftsområde 13 överförda medlen. beräknar i sin motion Fi45 minskade kostnader till följd av sitt förslag om förkortad arbetstid m.m., i förhållande till propositionen med ca 1,8, 8 respektive nära . Den förbättrade ekonomiska situationen för kommunsektorn som partiets förslag innebär leder också till kostnadsbesparingar med upp till ca . räknar med att deras förslag om aktiva insatser för att minska arbetslösheten kommer att minska trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Ytterligare medel bör dock anslås för verksamhet och för lönebidragen. Regeringsförslaget om försämringar av utbildningsbidragen avvisas. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, medel från samt utgifter för och forskning. De totala utgifterna på utgiftsområdet under uppgår enligt statsbudgeten till , varav avser anslaget Regionalpolitiska åtgärder. påverkas verksamheten inom utgiftsområdet av förberedelser för att ta del av återflödet från . Det sammanlagda återflödet av medel för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas till ca . Utgiftsområdet har tillförts ytterligare medel motsvarande för vissa satsningar inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdraget. inryms även vissa utgifter för den s.k. Söderhamnssatsningen. Vid beräkningen av ramen har regeringen utgått från att besparingar på skall göras , vilka i sin helhet tas ut på anslaget för sysselsättningsbidrag genom regelförändringar. anser i sin motion Fi42 att det är möjligt att förbättra villkoren för de regioner som är föremål för den s.k. lilla regionalpolitiken med mindre resurser än . Generella åtgärder, som t.ex. minskad beskattning, avreglering och goda möjligheter till utbildning, ger regionerna förutsättningar att växa av egen kraft. Medel från bör i större utsträckning kunna användas för utbildning och kompetensutveckling. Statens roll som medfinansiär bör minska. En minskning föreslås även av länsanslagen samt reduktioner av transportbidragen och av nedsättningen av socialavgifterna. liberalernas förslag till ramar framgår av uppställningen nedan. motsätter sig besparingen med på anslaget för sysselsättningsbidrag . Ytterligare bör fördelas till det s.k. landshövdingeuppdraget i enlighet med regionalpolitiska prioriteringar. bör avsättas för fortsatt finansiering av ett nationellt resurscentrum. Totalt beräknar partiet alltså utöver regeringens förslag. anser att nedsättningen av socialavgifterna i inre bör återställas till den nivå den hade . Det är viktigt att företagarna ges rimliga, stabila och förutsägbara villkor också inom regionalpolitiken. avvisar regeringens aviserade besparingar om avseende regionalpolitiska insatser och anslår därför mer än regeringen . Dessa medel kan användas för att förändra stödområdesindelningen, inte minst förhållandet mellan stödområdena 1 och 2. har också påverkat situationen. Uppställt i tabell ser propositionens och motionernas förslag i förhållande till propositionen ut enligt följande. Utgifts-område Budgetår 1998 1999 2000 13 40 631 31 670 25 333 14 49 209 50 166 48 820 19 3 602 3 553 3 373 (m) (fp) (v) (mp) (kd) 1998 1999 2000 1998 1999 2000 1998 1999 2000 1998 1999 2000 1998 1999 2000 +12730 +13306 +11861 -10319 -10319 -10200 -1400 -3770 -8970 -7670 -7472 -3900 -2900 - 23280 -23027 -22322 -8198 -7545 -8045 +5983 -1500 -8400 -19680 -2900 -2900 -2900 -635 -795 -1045 -50 -50 -50 +500 +105 +105 +105 +90 +90 +90 I de nästföljande avsnitten tar utskottet utgiftsområde för utgiftsområde upp förslagen om tilläggsbudgeten och anknytande motionsyrkanden. I fråga om utgiftområde 19 återkommer utskottet även till den preliminära fördelningen av utgifterna . Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om beräkningen av ramarna för utgiftsområdena 13, 14 och 19 för budgetåren 1997-2000 framgår av avsnitt 7 nedan. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid ar-bets-löshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och bidrag till lönegarantiersättning. Samtliga förändringar inom utgiftsområdet som föreslås i propositionen avser anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning. I detta avsnitt behandlas propositionens förslag i tilläggsbudgeten om resursarbete, medel för friare användning av arbetslöshetsersättning samt om tillfällig avgångsersättning, dvs. yrkandena 11, 18, 37, 38 och 68 delvis samt följande motioner: Fi43 av m.fl. (fp) yrkandena 8, 11, 15 delvis och 16, Fi44 avGudrun m.fl. (v), yrkandena 41, 42, 48-50, Fi45 av m.fl. (mp), yrkandena 28, 31 delvis och 33, Fi46 av m.fl. (kd) yrkandena 19-21 och 26 delvis, A48 av Per m.fl. (m) yrkandena 1 och 8 samt A49 av m.fl. (fp) yrkande 12. Totalt för utgiftsområdet föreslås i tilläggsbudgeten för statsbudgeten 1997 utgiftsökningar på , vilket innebär att de totala utgifterna enligt statsbudgeten under budgetåret uppgår till . respektive 1999 innebär förslaget höjningar av utgiftstaket för området med 6 165 respektive jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen, vilket framgår av tabell i avsnitt 3 ovan. Regeringen har vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområde 13 under budgetåren 1998 till 2000 tagit hänsyn till reviderade antaganden om den öppna arbetslösheten i förhållande till budgetpropositionens bedömning och till de ekonomiska konsekvenserna av förslagen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Likaså har hänsyn tagits till effekter av förslagen i tilläggsbudgeten om exempelvis flexiblare användning av arbetslöshetsersättningen. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för bidrag till arbetslöshetsersättning uppfört ett ramanslag på . Det svåra läget på arbetsmarknaden ställer krav på kraftfulla insatser från statsmakternas sida. Regeringen bedömer att den öppna arbetslösheten under innevarande budgetår kommer att ligga på , vilket överstiger den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Detta betyder att anslagsnivån måste justeras upp. Anslagsnivån bör dock även justeras med anledning av de förslag som lämnas under utgiftsområdena 13 och 14 samt med anledning av proposition 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Regeringen avser att under vidta åtgärder som syftar till att öka det lokala inflytandet och effektivisera arbetsmarknadspolitiken. Syftet är att öka sysselsättningen, motverka den kommunala sysselsättningsminskningen och sänka arbetslösheten. Flera av regeringens förslag berör anslaget för Bidrag till arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsersättningen bör kunna användas mer aktivt, vilket innebär att ersättning under vissa förutsättningar bör kunna lämnas även vid andra situationer än vid öppen arbetslöshet. Konsekvenser av propositionen om en allmän och samman-hål-len arbetslöshetsförsäkring I propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107) föreslås en rad förändringar av arbetslöshetsersättningen. Dessa förslag behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU13. För innevarande budgetår får förslagen konsekvenser för följande utgiftsområden: 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 15 Studiestöd. Förslagen innebär såväl inkomstökningar som utgiftsökningar och utgiftsminskningar. Utgifterna ökar till följd av att regeringen i proposition 1996/97:107 föreslår att ersättningsnivån skall höjas från fr.o.m. . Utgiftsökningen till följd av höjningen av ersättningsnivån beräknas till på utgiftsområde 13 för . Utgiftsökningarna för övriga förslag i propositionen beräknas till på utgiftsområde 13 under . För utgiftsområde 14 är motsvarande utgiftsökning , och inom utgiftsområde 15 är ökningen . Enligt regeringens förslag finansieras utgiftsökningarna i proposition 1996/97:107 främst genom en höjd finansieringsavgift och genom ett uppstramat arbetsvillkor. Regeringen har föreslagit att dessa förändringar skall införas fr.o.m. . Regeringen beräknar inkomsten av den höjda finansieringsavgiften till under . Det innebär lägre inkomster än vad som beräknades av finansutskottet (bet. 1996/97:FiU1). Effekten av det förändrade arbetsvillkoret beräknas till på utgiftsområde 13 under . Regeringen har också föreslagit en rad andra regelförändringar i arbetslöshetsersättningen i proposition 1996/97:107, vilka sammantaget minskar utgifterna på utgiftsområde 13 med under . Inom utgiftsområde 14 är motsvarande utgiftsminskningar 81 respektive . Inom utgiftsområde 15 beräknas utgiftsminskningarna till . Förslaget om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring får anslagskonsekvenser för utgiftsområdena 13, 14 och 15. Vid behandlingen av budgetpropositionen för beslutade att skjuta på ikraftträdandet av det beslut om förändringar i arbetslöshetsersättningen som fattade med anledning av förslag i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222). De uppskjutna förändringarna i arbetslöshetsersättningen innebär att utgifterna på anslaget ökar under . föreslog i samband med behandlingen av budgetpropositionen att den ökade kostnaden skulle finansieras via en höjning av finansieringsavgiften. Denna avgift betalas av varje arbetslöshetskassa till staten som ett bidrag till finansieringen av statens kostnad för främst utbetald arbetslöshetsersättning. Avgiften påverkar inte anslagen då inkomsten redovisas på en inkomsttitel. Detta innebar att totalt tillfördes de berörda anslagen i budgetpropositionen, varav till anslaget för Bidrag till arbetslöshetsersättning och till anslaget för Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Den i proposition 1996/97:107 föreslagna höjningen av finansieringsavgiften motsvarar inte hela det belopp som tillfördes anslagen genom riksdagsbeslutet , och regeringen har föreslagit ytterligare utgiftsminskningar i propositionen. Det innebär att en del av de medel som tillfördes anslagen genom nämnda beslut skall föras bort. Till följd av regeringens förslag i proposition 107 beräknas utgifterna för minska inom utgiftsområde 13 med och inom utgiftsområde 14 med medan utgifterna beräknas öka inom utgiftsområde 15 med . Trots omfattande besparingar är förslagen i proposition 1996/97:107 underfinansierade med i förhållande till den ursprungligen beräknade besparingen i sysselsättningspropositionen. Regeringen föreslår att detta underskott skall finansieras genom en ändring av nivån på utbildningsbidragen för personer som inte har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen respektive kontant arbetsmarknadsstöd (utgiftsområde 14). Utskottet anser att regeringens beräkning av de inkomstökningar, utgiftsökningar och utgiftsminskningar som föranleds av förslagen i propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107) kan godtas. Som tidigare nämnts behandlar utskottet i betänkande 1996/97:AU13 de förslag som lagts fram i proposition 107. Utskottet återkommer nedan med en sammanfattande bedömning av budgetförslagen. Stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa Enligt budgetpropositionen skall sökande som deltar i den arbetsmarknads-politiska åtgärden offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) få en stimulansersättning om per dag. Kostnaden för stimulansersättningen beräknas till för . Vid beräkningen av anslaget i budgetpropositionen beaktades inte denna kostnad, utan regeringen skulle återkomma med förslag till finansiering av stimulansersättningen. Regeringen beräknar nu att ytterligare bör tillföras anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning under till följd av beslutet om att införa stimulansersättningen. Regeringen föreslår under utgiftsområde 14 att denna ersättning skall finansieras via den tidigare nämnda förändringen av utbildningsbidragen för de personer som saknar rätt till arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd. I vårpropositionen berörs frågan om avstängningsreglerna i samband med offentliga tillfälliga arbeten. Utskottet kommer in på denna fråga i betänkande 1996/97:AU13. anser i motion Fi44 att åtgärden offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) bör avskaffas i ljuset av förslagen om utökade resurser till kommunerna, resursarbete, tillfällig avgångsersättning och friare lokal användning av åtgärdsmedel. Regeringen bör före (yrk. 41) återkomma med förslag om att avskaffa OTA. Regeringens ställningstagande till tillämpningen av avstängningsreglerna beträffande OTA är helt oacceptabelt. Om yrkande om att regeringen skall återkomma med ett förslag om avskaffande av OTA avslås, bör av regeringen begära ett förslag om att avstängningsreglerna för OTA avskaffas (yrk.