yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — Genom ett uttalande av av nu angiven innebörd blir förslagen i motionerna Fi43 (fp) och A49 (fp) tillgodosedda. De tillstyrks alltså i berörda delar. Arbetslivsutveckling (ALU) motsätter sig regeringens förslag om en förlängning av ALU-perioden. Förslaget innebär att den tid som en person kan delta i en ALU-åtgärd förlängs från . Såsom sägs i liberalernas motion Fi43 (yrk. 13) samt i motion A49 (yrk. 13) av m.fl. (fp) har ALU varit - och måste även vara - en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som tillgrips endast i sista hand, dvs. först när alla andra möjligheter har prövats. Denna ståndpunkt innebär att utskottet inte kan ställa sig bakom regeringens förslag i denna del, som således avstyrks. bör däremot uttala sig till förmån för de synpunkter som förs fram i motionerna Fi43 (fp) och A49 (fp), vilka tillstyrks. A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade avser de delar som har underrubrikerna Som motionärerna framhåller är läget för mycket bekymmersamt. Sedan övergången till aktiebolagsform 1992 har levt med ett långsiktigt resultatförbättringskrav från regeringen och . Härtill kommer effekterna av uteblivna kompensationer för löneökningar, förlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen m.m. Sammantaget kommer besparingarna enligt utskottet att leda till dramatiska förändringar för de arbetshandikappade som är anställda inom . För många är en inkörsport till ett riktigt arbete, och kan en nyrekrytering inte ske så kommer det enligt utskottet att leda till en ökad arbetslöshet för de handikappade. Utskottet anser att detta vore ytterst olyckligt då de handikappade är en av de grupper på arbetsmarknaden som har det allra svårast. Det mest akuta problemet för just nu är som motionärerna framhåller att det i vårbudgeten inte finns några pengar avsatta till lönekompensation för de anställda för . Utskottet anser att skall erhålla lönekompensation för arbetshandikappade anställda på samma sätt som tidigare och som även gäller för anställda med lönebidrag. Utskottet anser vidare att regeringen noga bör överväga förslag , som innebär att kan sysselsätta ytterligare 1 500 arbetshandikappade till en merkostnad av . Det anförda bör enligt utskottet ges regeringen till känna, och motion Fi65 bör tillstyrkas. Anslag A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Utskottet delar åsikt att sparkraven på måste mildras och att nedskärningarna på lönebidragen måste stoppas. Det kan enligt utskottet inte vara rimligt att man i dagens arbetsmarknadspolitiska läge förvärrar för dem som har det allra svårast. Vad utskottet anfört bör, med tillstyrkadne av motion A49 (yrk. 2), ges regeringen till känna. Motion Fi44 (yrk. 57) bör avstyrkas. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling avser den del som har underrubriken Preliminär fördelning av utgifterna Såsom anförs i motion Fi43 (yrk. 5 delvis) av liberalerna bör ramen för utgiftsområde 19 minskas med för vart och ett av . Besparingen bör i första hand tas ut på företagsstöden. Förslaget i propositionen i detta avseende avstyrks och motion Fi43 (fp) tillstyrks. Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budget-förslagen Utskottet har i det ovanstående behandlat regeringens och oppositionspartiernas förslag avseende innevarande budgetår, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19. Ställningstagandena innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att bör godkänna dels för ändrade ramar för utgiftsområdena, dels preliminär fördelning av utgifterna inom utgiftsområdena som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med motion Fi43 enligt nedanstående tabell. Budgetår () 1997 1998 1999 2000 13 prop. 41 627 prop. 40 631 prop. 31 670 prop. 25 333 utsk. -301 utsk. -10 319 utsk. -10 319 utsk. -10 200 14 prop. 50 161 prop. 49 209 prop. 50 166 prop. 48 820 utsk. -3 310 utsk. -8 198 utsk. -7 545 utsk. -8 045 19 prop. 3 719 prop. 3 602 prop. 3 553 prop. 3 373 utsk. -50 utsk. -50 utsk. () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande i nedanstående avsnitt under rubriken bort ha följande lydelse: Allmän inriktning av politiken avser den del som har underrubriken Utskottets bedömning i fråga om den allmänna inriktningen av politiken Arbete åt alla skall vara det överordnade politiska målet. En ökad sysselsättning och ett ökat antal arbetstimmar totalt sett är det enda hållbara sättet att få en mer stabil offentlig ekonomi och en tryggad välfärd. Det är också på det sättet som diskriminering av kvinnor kan motverkas. Målet måste alltså sättas högre än att halvera den öppna arbetslösheten. Uppgiften är svår, men inte omöjlig. En inledning kan ske genom det sysselsättningsprogram på som föreslår. Där ingår bl.a. satsningar på regional utveckling och mera aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser. Lönebildningen är en del av fördelningspolitiken. Det är en strategisk fråga för svensk ekonomi, men den måste också ses i ljuset av de ökande inkomstklyftorna och de växande förmögenheter som skapats . Som påpekas av är höga vinster inflationsdrivande lika väl som höga löner. De måste därför angripas parallellt med insatserna för en hållbar lönebildning. Krav på återhållsamhet från löntagarnas sida förutsätter ett demokratiskt inflytande över viktiga ekonomiska beslut. En ny svensk modell behövs för lönebildningen, där parterna och staten också utvecklar ett program för hur klyftorna kan motverkas och samhällsinflytandet öka. Utskottet kan liksom tänka sig en modell med en framtidsfond, där de vinstrika företagen avsätter medel för att höja de anställdas kunskaps-nivå. Arbetsmarknadspolitiken måste förstärkas. Den får inte överbelastas på det sätt som sker . Kvaliteten på åtgärderna har sjunkit, rundgången mellan arbetslöshet och åtgärder har ökat. Detta sker som de regionala och yrkesmässiga obalanserna ökar och alltfler arbetslösa uppvisar kompetensbrister i förhållande till rekryteringskraven. Regeringen måste tänka om. Om kvaliteten höjs genom effektivare förmedlingsverksamhet och genom kompetenshöjning kan arbetsmarknadspolitiken verka tillväxtbefrämjande. Den kan om den är rätt utformad bidra till att stärka den enskildes ställning och den kan få en viktig fördelningspolitisk roll för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Ökat lokalt inflytande är önskvärt, men det får inte handla om att ersätta personalminskningar i den offentliga sektorn med lågavlönade tjänster som finansieras genom arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska medlen. Arbetstiden måste kortas och fördelas jämnare. En omfördelning kan ske inom ramen för ett växande totalt antal arbetstimmar. Regelsystemen måste utformas så att det lönar sig bättre att nyrekrytera eller öka arbetstiden för de ofrivilligt deltidsarbetslösa än att öka övertidsarbetet. Lagstiftning behövs för att sänka för heltidsarbete. bör den sänkas till och därefter i ett andra steg till . Man bör också, som föreslås av , tillsätta en utredning med uppgift att arbeta fram en svensk modell för differentierade arbetsgivaravgifter enligt en utredning i . Det innebär att arbetsgivarna betalar högre arbetsgivaravgifter för löntagare som arbetar mer än ett visst antal timmar . Erfarenheten visar att försök med förkortad arbetstid varit framgångsrika. Liksom anser utskottet att den försöksverksamhet som pågår bör utvidgas till samtliga branscher och sektorer. På det sättet stimuleras nyanställningar som man får en bredare erfarenhet av effekterna på sysselsättningen m.m. Utskottet anser också att bör satsas för ändamålet under de nästkommande tre budgetåren. Den ekonomiska krisen har ökat klyftorna mellan könen. Kvinnorna har drabbats genom försämrade trygghetssystem och genom att de tvingas arbeta deltid. Procentuellt har de förlorat mer av den disponibla inkomsten än män. Såväl den ekonomiska som politiska makten i samhället är i högsta grad könsbunden. Utskottet anser liksom att vårpropositionen har svårt att leva upp till deklarationerna om ökad jämställdhet. Därför måste också den könsbundna makten utredas. I budgetpropositionen måste regeringen lägga fram ett kraftfullt program för omfördelning av makt, arbete och inkomster till förmån för kvinnor. Sammanfattningsvis innebär det anförda att utskottet anser att motion Fi44 bör tillstyrkas såvitt avser yrk. 1 delvis, 15-20 och 22 delvis. Övriga motioner bör avstyrkas i motsvarande delar, dvs. Fi42 (yrk. 1 delvis och 9), Fi43 (yrk. 1 delvis och 20), Fi45 (yrk. 1 delvis, 26, 30, 34 och 44, de båda sistnämnda delvis), Fi46 (yrk. 1 delvis, 5 , 9 och 27) samt A49 (yrk. Utgiftstak för den offentliga sektorn (propositionens avsnitt 5) avser den del som har underrubriken Liksom är utskottet kritiskt till konstruktionen av utgiftstaken och utgiftsramarna. Detta är särskilt tydligt för arbetslöshetsförsäkringen, där ju anslaget detta år liksom har fått revideras upp kraftigt. Det är orimligt att bestämma nivåer för utgifter som helt styrs av regler och/eller konjunkturen. Utskottet anser därför att finansutskottet bör göra ett tillkännagivande om detta till regeringen i enlighet med förslag. Utskottet instämmer också i att mycket talar för att anslaget för arbetslöshetsersättning bör överföras till utgiftsområde 14 och att ett anslag för omställningskostnader införs i enlighet med vad AMS föreslagit. Ett sådant system skulle innebära en förenkling och större flexibilitet under budgetåret. Det skulle därmed medge ett aktivare förhållningssätt i syfte att minska det passiva bidragsberoendet. Det anförda innebär att utskottet anser att motion Fi44 (yrk. 39 och 40 båda delvis) bör tillstyrkas. budgetförslag i förhållande till propositionen framgår av följande tabell. Budgetår () 1997 1998 13 prop. Fi44 -1 400 14 prop. 50 161 prop. 49 209 Fi44 prop. 3 719 prop. 3 602 Fi44 +500 Utskottets sammanfattande bedömning i fråga om budgetförslagen framgår av avsnitt 7 nedan. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet avser de delar som har underrubrikerna Stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa OTA bör avskaffas i ljuset av förslagen om utökade resurser till kommunerna, resursarbete, tillfällig avgångsersättning och friare lokal användning av åtgärdsmedel. Utskottet delar uppfattning i motion Fi44 att regeringen före bör återkomma till med förslag om att avskaffa OTA. Utskottet förordar att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande med denna innebörd. pågående placeringar i OTA bör få fortgå som planerats om inte annat överenskommes. Det ovan anförda innebär att utskottet avstyrker propositionen i berörd del och tillstyrker motion Fi44 (yrk. Skulle inte detta förslag godtas av anser utskottet i likhet med vad som föreslås i motionen att avstängningsreglerna för OTA bör avskaffas. Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen I likhet med anser utskottet att passiva ersättningsperioder borde minimeras. Enligt utskottets mening bör det göras en åtskillnad mellan kontantstöd och aktivitetsstöd. Utskottet förordar därför att i stället för att införa den nu föreslagna försöksverksamheten bör medel överföras från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 14 för att användas inom ramen för otra-ditionell verksamhet med stor flexibilitet. De lokala arbetsförmedlingsnämnderna skall fatta besluten efter det att projektansökningarna godkänts och medel fördelats av AMS. Utskottet delar mening i Fi44 att det skulle vara mycket olyckligt att ge regeringen särskilda befogenheter att fördela medel till lokala projekt. Det finns enligt utskottets mening saklighets- och samordningsskäl för att arbetsmarknadsmyndigheterna bör fördela medel enligt generella kriterier som överensstämmer med de arbetsmarknadspolitiska målen. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi44 (yrk. 48) och Fi43 (yrk. Propositionens förslag i berörd del och motion Fi46 (yrk. 20) avstyrks. är kritiskt till den lösning som regeringen har valt. En bättre lösning är att ha en högre ordinarie bemanning eller i vissa fall avtalsenliga beredskapsarbeten. Det finns risker för inlåsnings- och undanträngningseffekter i åtgärdsslag som ligger så nära reguljära arbetstillfällen, trots att deltagarna inte räknas som arbetstagare. Det skapar också arbetsrättsliga problem när man blandar ihop åtgärder med anställning i varierande andelar. Enligt mening skall viktiga och nödvändiga offentliga arbetsuppgifter finansieras över den ordinarie budgeten, medan arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall innebära omställningsinsatser för de arbetslösa samt strukturomvandling och rörlighet på arbetsmarknaden. Som en övergångslösning fram tills dess att tillräckliga ordinarie medel tilldelats kommunerna kan som en tillfällig lösning acceptera försöksverksamheten med följande restriktioner: 1) arbetsgivaren skall komplettera ersättningen till av den dagpenninggrundande inkomsten, dock till högst per dag t.o.m. och till högst därefter; 2) i genomsnitt skall av resursarbetarnas arbetstimmar innebära vikariatstimmar per arbetsplats; 3) det skall råda uppsägningsstopp; och 4) maximalt 15 000 personer kan i genomsnitt få resursarbete . Utskottet föreslår att finansutskottet till regeringen gör ett tillkännagivande med den ovannämnda innebörden. Därmed tillstyrks propositionen i berörda delar samt motion Fi44 (yrk. 49), medan motionerna Fi43 (yrk. 8), Fi45 (yrk. 31 och 33), Fi46 (yrk. 19), A48 (yrk. 1 och 8) samt A49 (yrk. 12) avstyrks. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv avser de delar som har underrubrikerna Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning har arbetsmarknadspolitiken överlastats med alltför höga volymkrav. Kvaliteten arbetsmarknadspolitiken har sjunkit avsevärt, en utveckling som i motion Fi44 (yrk. 52) säger sig ha varnat för tidigare. Regeringens förhoppning om att förslagen skall "ytterligare förenkla och effektivisera" arbetsmarknadspolitiken är orealistisk, anser utskottet. I själva verket har utvecklingen varit den motsatta. Höga volymkrav i kombination med en rad detaljregler har begränsat det lokala handlingsutrymmet. Byråkrati hindrar de lokala arbetsförmedlingsnämnderna att utnyttja resurserna rationellt. En annan effekt är att den arbetsmarknadspolitiska profilen har blivit allt mindre kompetensinriktad och därmed allt mindre inriktad mot det reguljära arbetslivet. noterar nu att regeringen har insett dessa negativa effekter och går till mötes genom sänkta volymkrav. anser utskottet att det inte behövs något explicit volymkrav. Som styrmedel räcker det med de övergripande arbetsmarknadspolitiska målen, kompletterade med det övergripande målet att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. bör göra ett tillkännagivande om slopande av kraven på en viss volym av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Motion Fi44 (v) tillstyrks således i denna del. anser att medel för otraditionella insatser är viktigt för att man skall ha en rimlig möjlighet att tillgodose kravet från arbetsförmedlingsnämnderna. Det är, menar utskottet, angeläget att dessa nämnder ges ett friare spelrum - inte bara genom minskad byråkrati utan också genom ökade ekonomiska resurser. Det är genom den lokala verksamheten som arbetslösheten bäst kan bekämpas. Därför ansluter sig utskottet till förslag i motion Fi44 (yrk. 56 delvis) om att ytterligare bör tillföras denna anslagspost. Härvid bör insatser för utomnordiska invandrare prioriteras. Motion Fi44 (v) tillstyrks med det nu anförda såvitt den berör otraditionella insatser. instämmer med i motion Fi44 (yrk. 53) att regeringens förslag om minskad ersättningsnivå i utbildningsbidraget för dem som inte har rätt arbetslöshetsersättning bör avvisas. Förslaget är fördelningsmässigt helt oacceptabelt och strider mot de arbetsmarknadspolitiska ambitionerna att effektivt stödja de mest resurssvaga grupperna på arbetsmarknaden. Förslaget om besparing avser dem som inte har rätt till arbetslöshetsersättning vid deltagande i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att ungefär en tredjedel av dem som deltar i åtgärderna starta eget, API, datortek, och arbetsmarknadsutbildning saknar a-kassa eller KAS. Det rör sig här om en grupp med dåligt fotfäste på arbetsmarknaden såsom invandrare och socialbidragsberoende ungdomar. är ersättningsnivån alltför låg, anser utskottet. Dessutom skulle en besparing av detta slag innebära en ytterligare övervältring på kommunerna när det gäller social-bidragskostnader. Det blir svårare att motivera gruppen utanför försäkringen till aktiva åtgärder. Därutöver anser arbetsmarknadsutskottet att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag på tilläggsbudget som går ut på att ersättningen för deltagare i datortekverksamheten vilka är skall justeras uppåt, nämligen till samma nivå som gäller för utbildningsbidraget. Utskottet ställer sig alltså bakom det förslag som framförs av (yrk. Det sammantagna beloppet som arbetsmarknadsutskottet därvid föreslår uppgår till för innevarande budgetår. Enligt utskottets mening bör sålunda dels avslå regeringens förslag om ersättningsnivån i utbildningsbidraget, dels anmoda regeringen att återkomma när det gäller ersättningsnivån för deltagande i datortek. Genom åtgärder av denna innebörd skulle motion Fi44 (v) bli tillgodosedd i nu angivna delar. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel I likhet med i motion Fi44 (yrk. 55) avvisar arbetsmarknadsutskottet regeringens förslag om att utnyttja på anslag A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att beställa vissa tjänster. Några motiv framgår inte av propositionen. Inte heller sägs tydligt varför det är regeringen som skall disponera medlen; det slags "lekpengar" som det kan bli fråga om innebär minskad insyn för av hur medlen används. bör ansluta sig till vad utskottet nu förordat. Genom en sådan åtgärd blir motion Fi44 (v) tillgodosedd i berörd del. Sammanfattande medelsanvisning på anslaget A 2 Arbets-marknads-politiska åtgärder kan för sin del inte inse att regeringens förslag om medelstilldelning på tilläggsbudget kommer att bidra till en minskad arbetslöshet. Därför bör regeringens förslag om besparingar på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder avvisas. I stället bör - i likhet med vad som begärs i motion Fi44 (yrk. 56 delvis) - besluta att på tilläggsbudget till statsbudgeten för öka nämnda anslag med . Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund motion Fi44 (v) såvitt den gäller medelsanvisningen på anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade avser de delar som har underrubrikerna (avser den del som börjar med "Utskottet avstyrkte" och slutar med "bör avstyrkas.") Utskottet är i likhet med oroat över de effekter som följer av sänkta bidragsnivåer för lönebidragsanställda. AMS har påpekat att när bidragsnivån under /96 sänktes till fick nära 7 000 arbetshandikappade lämna sina lönebidragsanställningar för att gå till af/som arbetssökande. De flesta fick lämna sina anställningar på grund av arbetsgivarnas bristande förmåga att betala en större del av lönekostnaderna. Detta skall enligt utskottet ställas mot de möjligheter på arbetsmarknaden i övrigt som de arbetshandikappade har. Alternativet för en arbetshandikappad som förlorar sin lönebidragsanställning är oftast en öppen arbetslöshet eller en förtidspensionering. Utskottet delar åsikt att det för alla arbetsgivare skall vara möjligt att få en bidragsdel på . Utskottet delar vidare uppfattning i motion Fi44 (yrk. 59) att den numera slopade bestämmelsen i 17 a § i lönebidragsförordningen skall återinföras. Bestämmelsen innebar att arbetsförmedlingen i samband med en omförhandling av ett lönebidrag särskilt skulle beakta risken för att den arbetshandikappade förlorade arbetet. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Ställningstagandena innebär att utskottet tillstyrker motion Fi44 (yrk. 61 och 59). Resultatuppföljning och ekonomiadministrativ hantering Utskottet ställer sig kritiskt till regeringens förslag om att det genomsnittliga bidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer skall få uppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden. Målet, , uppnås enligt utskottet lättast genom att det anställs arbetshandikappade med mindre allvarliga handikapp. De med grava handikapp och de som har störst behov av lönebidraget kan enligt utskottet på detta sätt få det svårare att få en anställning. ligger genomsnittet på för alla arbetsgivare. Bortser man från de allmännyttiga arbetsgivarna torde som motionärerna framhåller bidragsdelen ligga . Den 60-procentiga norm som regeringen föreslår borde därför enligt utskottet vara överflödig för att minska bidragsdelen, som kan skapa problem för arbetshandikappade. Lönebidraget bör enligt utskottet utgå från den arbetshandikappades behov, vilket skall bedömas av arbetsförmedlingen. Förslaget om en högsta genomsnittlig bidragsdel på för andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer bör således enligt utskottet avvisas. Vad utskottet anfört bör med bifall till motionerna Fi44 (yrk. 60) och Fi46 (yrk. 24) ges regeringen till känna. Högsta bidragsnivå för arbetshandikappade med lönebidrag är . Beloppet har legat stilla . Detta låga, oförändrade tak innebär enligt utskottet att arbetsmarknaden förblir smal för arbetshandikappade. Möjligheten till personlig utveckling minskas härmed drastiskt för dessa personer. Som motionärerna framhåller bör hela arbetsmarknaden öppnas för de arbetshandikappade, och steg bör tas för att taket skall tas bort. Ett minimum är enligt utskottet att det högsta bidragsbeloppet skall följa löneutvecklingen. Detta bör gälla från . Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Utskottet anser vidare att skall besluta att lönebidraget skall anges i procent av aktuell lön, i stället för som i kronor, och att bidraget skall kunna ändras . Som systemet är får många lönebidragsanställda inte sin avtalsmässiga löneökning förrän bidraget omförhandlas vid nästa tillfälle. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion Fi44 (yrk. 64 och 65). Utskottet anser i likhet med att ett särskilt rekryteringsstöd skall införas. Stödet skall ges av den bidragsgrundande inkomsten som högsta bidragsnivå. Genom en kvalitetssäkrad handlingsplan kan, som motionärerna framhåller, förutsättningarna för hur den arbetshandikappade kan klara ett arbete fastställas, vilket också enligt utskottet leder till att lönebidragets storlek bättre kan fastställas än . Införandet av stödet medför enligt utskottet ökande kostnader som en bättre förberedelse inför fastställandet av lönebidragets storlek kan medföra lägre kostnader. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi44 (yrk. 62) ges regeringen till känna. Som motionärerna framhåller är lönebidraget av stor betydelse för målsättning att klara övergångar från . Ryckigheten i arbete med övergångar, på grund av förändringar i lönebidragsvolymen, medför stora problem. För att skall kunna arbeta långsiktigt måste koncernen enligt utskottet säkras tillgång till en viss volym av lönebidrag. Utskottet anser därför att en särskild kvot eller ett särskilt lönebidrag för övergångar från bör införas. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi44 (yrk. 63) ges regeringen till känna. Motion Fi65 (yrk. 1-3) bör avstyrkas. Anslag A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Utskottet anser i likhet med att ytterligare skall anslås under resterande delen av 1997 för att öka antalet lönebidragsanställningar. Detta bör ges regeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker motion Fi44 (yrk. Motion A49 (yrk. 2) bör avstyrkas. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling avser de delar som har underrubrikerna Preliminär fördelning av utgifterna - liksom - redovisar regeringen att de regionala klyftorna ökar. Det gäller t.ex. befolkningsutveckling, arbetslöshet och utbildningsnivåer. Det gäller också näringslivsstruktur samt resurser till kompetens- och teknikutveckling.