yttr · GK05FIU3Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda bland annat finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1996/97:80 om verksamheten i Europeiska unionen jämte de motioner som väckts med anledning av skrivelsen. har även beretts tillfälle att yttra sig över de motioner från allmänna motionstiden vilka utrikesutskottet avser att behandla i betänkandet med anledning av regeringens skrivelse. yttrar sig över skrivelsen och motionerna i de delar de berör utskottets ämnesområde. föreslår att utrikesutskottet avstyrker de i yttrandet behandlade motionsyrkandena. Enligt riksdagsordningen 10 kap. 1 § skall regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Årets skrivelse, som rör verksamheten , behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språket och rekrytering av svenskar. Motioner med anledning av skrivelse 80 1996/97:U11 av m.fl. (v) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör agera för en genomgripande förändring av unionens ekonomiska politik, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det oacceptabla tillvägagångssättet vid ingåendet av stabilitets- och tillväxtpakten, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det förberedande arbetet för det alternativ som innebär att står utanför EMU:s tredje steg, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för förändring av grundvillkoren för EMU, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regleringen av den offentliga upphandlingen bara behöver styras av WTO-regler, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det i skrivelsen borde ha markerats att det är riksdag och regering som i avgör storleken på den offentliga sektorn, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en utredning om hur den offentliga sektorns ekonomi påverkats av EU-medlemskapet, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en rådgivande folkomröstning om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg. 1996/97:U12 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma med en redovisning av de faktiska kostnaderna för EU-medlemskapet. 1996/97:U14 av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelarna med ett svenskt medlemskap i . Motioner från allmänna motionstiden 1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sekretariat och budget ej skall vara delade med Ekonomiska och sociala kommittén utan vara fristående. 1996/97:U516 av () vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verka för att valutaunionen tas upp vid regeringskonferensen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att skall förbehålla sig rätten till att stå utanför EMU, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör verka för att EU omprövar sin extrema stabiliseringsinriktning. EMU samt ekonomisk politik I skrivelsen redogörs för EMU-processen . dominerades denna av tre frågor: - förhållandet mellan EU-länder som deltar i valutaunionen och de länder som står utanför, - säkerställandet av budgetdisciplin i den tredje etappen (stabilitetspakten) och - eurons legala status. Vidare redogörs bland annat för agerande i EMU-frågan samt verksamheten i Europeiska monetära institutet. När det gäller sysselsättningsfrågan var denna, enligt regeringens skrivelse, föremål för intensivt arbete i EU, dels inom ramen för regeringskonferensen, dels i det reguljära rådsarbetet. Ett par motioner tar upp frågor om EMU och den ekonomiska politiken. I motion U516 av () föreslås att regeringen bör verka för att valutaunionen tas upp vid regeringskonferensen. Enligt motionären bör inte frågan ställas utanför dagordningen vid regeringskonferensen, även om detta är avsikten (yrkande 4). Vidare bör som sin mening ge regeringen till känna att skall förbehålla sig rätten till att stå utanför EMU (yrkande 5). Enligt motion U11 av m.fl. (v) är det ännu inte för sent att inom regeringskonferensen eller i förberedelsearbetet ta upp frågan om en förändring av grundvillkoren för EMU. Regeringen bör ta sådana initiativ (yrkande 6). Enligt samma motionärer var frågan om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg ingen framträdande fråga i riksdagsvalet . Den sittande kan inte anses ha fullt mandat att fatta beslut om denna mycket stora fråga utan att först ha förankrat beslutet i en rådgivande folkomröstning. En rådgivande folkomröstning om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg är därför nödvändig (yrkande 15). Även m.fl. (mp) anser i motion U12 att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med i (yrkande 1). I motion U14 av m.fl. (fp) framhålls att bör vara med i det tredje steget av EMU från starten . Såväl ekonomiska som politiska skäl talar för att inte bör sitta på åskådarläktaren när den ekonomiska integrationen drivs vidare (yrkande 7). I motion U11 (v) påpekas att enligt regeringens skrivelse skall i arbetet med att förbereda ett eventuellt svenskt deltagande i EMU:s tredje steg också "alternativet utanförskap" belysas. Enligt motionärerna borde det vara en självklarhet att också alternativet utanförskap grundligt skall förberedas. Ett likvärdigt förberedande arbete bör göras för båda alternativen (yrkande 5). Enligt motion U516 av () finns det nu en medvetenhet inom EU om att arbetslösheten måste bekämpas om EU skall vara trovärdigt hos medborgarna, men det är uppenbart att de medel som huvuddelen av medlemsländerna kan tänka sig är defensiva åtgärder. bör som sin mening ge regeringen till känna att den bör verka för att EU omprövar sin enligt motionären extrema stabilitetsinriktning (yrkande 10). I motion U11 (v) anförs att regeringen bör agera för en genomgripande förändring av unionens ekonomiska politik. Enligt motionärerna har sysselsättningsmålen underordnats prisstabiliteten såväl i EU som i (yrkande 3). Vidare tas den s.k. stabilitets- och tillväxtpakten upp i motion U11 (v). Pakten innebär att vid ett beslut att stå utanför valutaunionen också fortsättningsvis skall lämna konvergensprogram vars innehåll skall motsvara de s.k. stabilitetsprogrammen för de länder som deltar i valutaunionen. Regeringens godtagande av principen om konvergensprogrammen i stabilitets-pakten betyder enligt motionärerna svårigheter för att fatta beslut om att permanent stå utanför EMU:s tredje steg. Stabilitets- och tillväxtpakten har också ingåtts utan vare sig riksdagsbeslut eller riksdagsdebatt. Ingåendet av pakten, som förmodligen hotar att binda ekonomiska politik, borde ha hanterats på annat sätt än bara genom viss information till finansutskottet och samråd i . Tillvägagångssättet vid ingåendet av stabilitets- och tillväxtpakten är enligt motionärerna oacceptabelt (yrkande 4). Motionärerna bakom motion U11 (v) finner det anmärkningsvärt att den företrädare vid ställde sig bakom följande rekommendation: Framför allt rekommenderar rådet att åtgärder för budgetanpassning koncentreras till utgiftssidan, så att den offentliga sektorn och dess känslighet för makroekonomiska svängningar minskas och incitamenten för ekonomisk aktivitet och sysselsättning förbättras genom att skattetrycket på hushåll och företag begränsas så mycket som möjligt. Enligt motionärerna borde det i skrivelsen ha markerats att det är riksdag och regering som avgör hur stor den offentliga sektorn bör vara i (yrkande 8). Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen fyller en viktig funktion. Skrivelsen utgör en del av regeringens informationsplikt gentemot avseende samarbetet i EU. Utskottet följer också arbetet i EU på flera andra sätt, bland annat genom utfrågningar i aktuella frågor med företrädare för . Utskottet har tidigare behandlat frågor om EMU och dess tredje steg. Utskottet vill erinra om att i regeringens skrivelse 1995/96:30 framhölls att EMU inte är tänkt att bli ett ämne vid regeringskonferensen. Utskottet avstyrkte i samband med behandlingen av skrivelsen motionsyrkanden om att vid regeringskonferensen borde ställa krav på att kunna ställa sig utanför den monetära unionen (1995/96:FiU3y). gavs en kommitté uppdraget att utreda konsekvenserna av en eventuell svensk anslutning till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen. Utredningen, som antog namnet , presenterade sitt betänkande, och EMU (SOU 1996:158), . Utöver huvudbetänkandet har kommittén tagit fram 21 underlagsrapporter. Betänkandet sändes ut på remiss till en vid krets intressenter. Remissyttrandena har publicerats (Ds 1997:22). Betänkandet och remissvaren skall tjäna som underlag för regeringens och ställningstaganden i frågan. Utskottet har tidigare erinrat om att i medlemskapsförhandlingarna deklarerade att ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången till den tredje etappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med fördraget. Beslutet om skall delta skall fattas av . Utskottet har inte sett anledning att förorda en annan beslutsordning (se t.ex. 1995/96:FiU1, 1995/96:FiU10, 1996/97:FiU1). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna U11 (v) yrkandena 6 och 15, U12 (mp) yrkande 1, U14 (fp) yrkande 7 samt U516 (s) yrkandena 4 och 5. Som anförs i regeringens skrivelse innebär starten av den tredje etappen av EMU behov av anpassningar och åtgärder oavsett om deltar i detta samarbete eller inte. För att skall ha en reell valmöjlighet vad gäller medlemskap i valutaunionen måste de praktiska förberedelserna ha kommit i gång innan tar ställning. beslutade regeringen att det inom skulle inrättas en samordningsfunktion med uppgift att koordinera euroförberedelserna. Den första fasen av arbetet har redovisats i departementspromemorian Praktiska euroförberedelser i (Ds 1997:9). Enligt departementspromemorian skall förberedelsearbetet bedrivas på ett sätt som skapar möjligheter att delta men som inte inskränker möjligheterna att stå utanför valutaunionen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion U11 (v) yrkande 5 bör avstyrkas. Beträffande den ekonomiska politiken vill utskottet erinra om att har prioriterat sysselsättningsfrågan högt i regeringskonferensen. har föreslagit att en särskild avdelning om sysselsättning skrivs in i fördraget. Vid chefsförhandlarmötet offentliggjorde ett textförslag om sysselsättning. Till Europeiska rådets möte i presenterade det irländska ordförandeskapet ett sammanhållet förslag till nytt fördrag. Ordförandeskapets förslag innehöll en text om sysselsättning som har många likheter med det svenska förslaget. Bland annat föreslogs en ny avdelning i fördraget om sysselsättning. De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inom EU ligger i linje med de mål som gäller för den svenska ekonomiska politiken. Den ekonomiska politiken har måst inriktas på att skapa budgetbalans. Saneringen av de svenska offentliga finanserna har lett till ett markant ökat förtroende för den svenska ekonomiska politiken både i och internationellt. Offentliga finanser i balans bidrar till lägre räntor och ger utrymme för tillväxt och ökad sysselsättning. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna U11 (v) yrkande 3 och U516 (s) yrkande 10 bör avstyrkas. Stabilitets- och tillväxtpakten innebär bland annat att de medlemsstater som inte deltar i valutaunionen skall lämna konvergensprogram. Regeringen presenterade ett konvergensprogram. Företrädare för regeringen diskuterade programmet både i finansutskottet och i . I programmet angavs att regeringen skulle göra en avstämning varje halvår med början . Avstämningar har gjorts i samband med propositionerna 1995/96:25 (tillväxtpropositionen), 1995/96:150 (eko-no-mis-ka vårpropositionen), 1996/97:1 (budgetpropositionen) samt 1996/97:150 (ekonomiska vårpropositionen). har således löpan-de erhållit information om konvergensprogram. Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattning att stabilitets- och tillväxtpakten hotar att binda ekonomiska politik. Kraven på sunda statsfinanser ligger väl i linje med svensk tradition. Beträffande regeringens kontakter med rörande stabilitets- och tillväxtpakten har utskottet inga invändningar. Regeringen har i denna fråga uppfyllt sina åtaganden enligt riksdagsordningen, och utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis redovisar avstämningarna av konvergensprogrammet för . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion U11 (v) yrkande 4 bör avstyrkas. Utskottet ser ingen anledning till att regeringen i skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen särskilt borde ha markerat självklarheten om att det är riksdag och regering som avgör hur stor den offentliga sektorn bör vara i . Motion U11 (v) yrkande 8 bör därmed avstyrkas. EU:s budget och återflödet till Av skrivelsen framgår att EU:s budget omfattade ca 81,9 miljarder ecu, vilket motsvarar ca . Den svenska avgiften uppgick enligt preliminärt utfall till . Återbetalningen till följd av den s.k. infasningsöverenskommelsen motsvarade . Nettoavgiften blev därmed . På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningarna från kommissionen redovisas på inkomsttitel, medan de utbetalningar svenska myndigheter gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Det är dock viktigt att påpeka att svenska myndigheter inte administrerar samtliga EU-budgetens utgifter vilka riktar sig till och alltså skulle ingå i termen återflöde. Det preliminära utfallet 1996 uppgår till . Av detta svarade den gemensamma jordbrukspolitiken för 5,3 miljarder medan strukturfonderna svarade för . Utfallssiffran för strukturfonderna är dock något missvisande eftersom utformningen av strukturfondsbeslutet innebär att ett visst belopp görs tillgängligt för , men utfallen mellan de enskilda åren kan variera beroende på de beslutade programmens utformning och betalningstidpunkter. Tillgängligt belopp för hela femårsperioden motsvarar i genomsnitt . Ett område där EU-budgetens utgifter inte administreras med hjälp av svenska myndigheter är forskningspolitiken. Det är mycket svårt att uttala sig om hur stor del av utgifterna som avser . Enligt en uppskattning i skrivelsen uppgår den svenska andelen till runt . Enligt motion U11 (v) har nettobidrag till EU blivit betydligt större än väntat. Dessutom finns avsevärda kostnader för statsförvaltningen för anpassningsarbetet till EU. En grundlig utredning av hur den offentliga sektorns ekonomi påverkats av EU-medlemskapet bör göras. En sådan utredning bör klargöra varför det planerade återflödet inte fungerar (yrkande 12). I motion U12 (mp) framhålls att det inte görs någon komplett redovisning av hur mycket EU-medlemskapet kostar i regeringens skrivelse. För att det klart skall framgå vad det kostar att vara medlem i unionen måste även ökade administrativa kostnader och resekostnader tas med i beräkningen. Regeringen bör återkomma med en redovisning av de faktiska kostnaderna för EU-medlemskapet (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis erinra om att regeringen i skrivelsen redovisar bidrag till EU:s budget liksom återflödet till . Som regeringen framhåller är dock inte redovisningen av EU-budgeten upplagd på ett sådant sätt att återflödet för ett enskilt land är lätt avläsbart. Utskottet vill påpeka att återflödet till bara är ett mått, och inte ens det bästa, på vad får ut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vid sidan av betydelsen av att är med och påverkar framtid, har t.ex. tillgången till den inre marknaden betydelse för vår ekonomis utveckling. Som regeringen anger i skrivelsen driver en återhållsam budgetpolitik inom EU, och förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s medel är en prioriterad fråga för . Utskottet vill erinra om att regeringen i proposition 1994/95:40 redovisade förslag till principer för budgetering, redovisning och revision av de medel som betalar till respektive mottar från EU. I propositionen föreslogs att utgifter till och inkomster från EU skall bruttoredovisas i enlighet med regelverket för statliga medel. Vidare framhöll regeringen att uppföljningen av effektiviteten och efterlevnaden av måste ges hög prioritet. tillstyrkte de principer som regeringen förordat (bet. 1994/95:FiU5, rskr. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd enligt motionärernas förslag inte är påkallad. Motionerna U11 (v) yrkande 12 och U12 (mp) yrkande 3 bör avstyrkas av utrikesutskottet. presenterade en grönbok om offentlig upphandling. skall stimulera till en omfattande debatt om offentlig upphandling inom EU. Därefter räknar kommissionen med att utarbeta en handlingsplan med de åtgärder som bör vidtas för att stärka regelverkets effektivitet och för att bättre uppnå gemenskapspolitikens mål på upphandlingsområdet. Enligt motion U11 (v) bygger grönboken om offentlig upphandling på en abstrakt idealmodell av EU:s inre marknad som är mycket långt ifrån verkligheten. Kommissionens linje innebär en extrem byråkratisk centralism. För att reglera den offentliga upphandlingen borde det i huvudsak räcka med att ansluta sig till de regler som gäller inom WTO på detta område. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 7). Utskottet, som vid en hearing i utskottet med representanter för inhämtat information om grönboken, vill erinra om att genom undertecknandet av och genom medlemskapet i Europeiska unionen har förbundit sig att genomföra EG-direktiven för offentlig upphandling. har vid genomförandet av EG-direktiven varit mycket kritiskt till regelverket och begärt att regelverket inte skall genomföras. har på utskottets förslag avslagit samtliga motioner som väckt med detta innehåll (se t.ex. bet. 1992/93:FiU5, rskr. Utskottet ser inte något skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande och föreslår således att motion U11 (v) yrkande 7 avstyrks. består av 222 ledamöter utsedda . Ledamöterna representerar olika regionala och lokala organ i medlemsländerna. Kommittén har en rådgivande funktion och skall konsulteras före beslut i ministerrådet eller i kommissionen. har 12 ledamöter och 12 ersättare i kommittén. De utnämns av ministerrådet på förslag av regeringen. De svenska ledamöterna finns förtecknade i en bilaga till regeringens skrivelse. I motion U515 av () föreslås att den av skapade ges ökat inflytande i frågor som rör dess intresseområden. Dess sekretariat och budget bör inte vara delade med Ekonomiska och sociala kommittén utan bör vara fristående (yrkande 21). Enligt protokoll 16, som omfattas av , skall Ekonomiska och sociala kommittén och ha en gemensam organisationsstruktur. Ekonomiska och sociala kommittén, Ecosoc, är reglerad i . Ledamöterna representerar arbetstagare, arbetsgivare och allmänna samhällsintressen. inrättades fick Ekonomiska och sociala kommittén i uppdrag att administrativt organisera verksamheten. Därmed kunde man snabbt komma i gång med arbetet utan att för den skull dubblera de administrativa resurserna. Utifrån de synpunkter finansutskottet har att företräda vill utskottet erinra om att en uppdelning av den administrativa organisationen kan vara kostnadsdrivande. Som utskottet redan påpekat driver en återhållsam budgetpolitik inom EU, och utskottet har tidigare kraftigt understrukit att uppföljningen av effektiviteten av måste ges hög prioritet (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion U515 (kd) yrkande 21 bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per () och (). (), (), (), () och Per () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjar med "Utskottet har flera" och slutar med ""yrkandena 4 och 5" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att det är angeläget att deltar fullt ut i EMU:s tredje fas från starten . Det skulle stärka kronan och sänka räntenivån om regeringen klargjorde sin avsikt att när konvergensvillkoren är uppfyllda föreslå att skall delta i valutaunionen från starten. Det finns också ett stort politiskt värde i att tillhöra den grupp av länder som aktivt arbetar för fortsatt integration. Möjligheten att spela en mer pådrivande och inflytelserik roll för EU:s utveckling, t.ex. i fråga om östutvidgningen, Östersjösamarbetet, miljön samt förstärkningen av fred och demokrati i , ökar om vi deltar i det valutapolitiska samarbetet fullt ut. Vad utskottet här anfört om fördelarna med ett svenskt medlemskap i tredje fas bör utrikesutskottet med anledning av motion U14 (fp) yrkande 7 föreslå att som sin mening ger regeringen till känna. Motionerna U11 (v) yrkandena 6 och 15, U12 (mp) yrkande 1 samt U516 (s) yrkandena 4 och 5 bör avstyrkas. (), (), (), (), () och Per () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjar med "Beträffande den ekonomiska" och slutar med "och ökad sysselsättning" bort ha följande lydelse: Beträffande den ekonomiska politiken och sysselsättningen vill utskottet anföra följande. De krav på sunda statsfinanser som ställs inom ramen för samarbetet inom EU ligger enligt utskottets mening helt i linje med de mål som bör gälla för den svenska ekonomiska politiken. Enligt artikel 3a.3 i i dess lydelse enligt skall följande vägledande principer iakttas: stabila priser, sunda offentliga finanser och monetära förhållanden samt en stabil betalningsbalans. har framför allt rekommenderat att åtgärder för budgetanpassning koncentreras till utgiftssidan, så att den offentliga sektorn och dess känslighet för makroekonomiska svängningar minskas och incitamenten för ekonomisk aktivitet och sysselsättning förbättras genom att skattetrycket på hushåll och företag begränsas så mycket som möjligt. Enligt motion U516 (s) innebär en politik av detta slag en extrem stabilitetsinriktning. Motionären menar att medlemsländerna ägnar sig åt defensiva åtgärder för att bekämpa arbetslösheten. På liknande sätt anförs i motion U11 (v) att sysselsättningsmålen underordnats prisstabiliteten i såväl EU som . Utskottet kan inte dela denna bedömning. Sysselsättningen främjas varken av stora budgetunderskott eller stora prisökningar. Tvärtom är stabila statsfinanser och låg inflation en förutsättning för en god ekonomisk utveckling. Ökad sysselsättning uppnås främst genom att nya arbetstillfällen skapas i det privata näringslivet. För att uppnå detta krävs att politiken inriktas på sunda statsfinanser och på att underlätta för företagande och entreprenörskap. Det föreligger således ingen motsättning mellan de krav som ställs inom ramen för EU:s ekonomisk-politiska samarbete och den väg som bör välja för att stärka de offentliga finanserna, öka tillväxten och öka sysselsättningen. EMU samt ekonomisk politik () anser att den del av finansutskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill inledningsvis" och slutar med "bör därmed avstyrkas" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning kan regeringens skrivelse sägas ge en god översikt över vilka frågor som behandlats i unionen . Utskottet tror dock inte att helhetsintrycket av skrivelsen skulle förlora på att också problemen med EU-medlemskapet klarare belyses. När det gäller EMU:s tredje steg vill utskottet framhålla att inte bör bli medlem.