yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Om det i bilförmånen ingår fritt eller delvis fritt drivmedel skall förmånen i denna del värderas till drivmedlets marknadsvärde multiplicerat med 1,2. Uppräkning skall inte ske för den del av drivmedlet som kan antas ha förbru-kats vid tjänstekörning. Förmånshavaren måste då presentera någon form av tillförlitligt underlag som visar eller gör sannolikt tjänstekörningens omfatt-ning och ändamål. Reglerna för förmånsbilar som är eller äldre ändras så att dyra äldre bilar inte skall åsättas omotiverat låga förmånsvärden. Värdet skall normalt beräknas enligt huvudregeln. Om nybilspriset för årsmodellen är lägre än av ett uppskattat nybilspris för beskattningsårets årsmodell av de vanli-gast förekommande bilarna ägda av juridiska personer skall i stället som nybilspris anses sistnämnda belopp. En annan större förändring med de föreslagna nya reglerna är att nuvarande jämkningsregler vid tjänstekörning ersätts med en regel av innebörd att den som kör minst 3 i tjänsten skall få förmånsvärdet nedsatt till . Härutöver finns vissa sär-skilda jämkningsregler, bl.a. för taxibilar som körs mer än 6 . Jämkningsgrunden arbetsredskap blir kvar. Vidare skall avdrag medges för bränslekostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen med per mil för dieselolja och per mil för annat bränsle om förutsättningar i övrigt finns för avdrag för dessa bilresor. Samma avdragsbelopp skall tillämpas när förmånsbilen använts vid tjänsteresor om förmånshavaren själv har betalat bränslet. De nya bilförmånsreglerna, som skall träda i kraft , beräknas i propositionen medföra ett skattebortfall för offentlig sektor om . Belastningen på statsbudgeten beräknas till 1997 och för vart och ett av . Med anledning av propositionen har, såvitt gäller frågan om nya bilförmåns-regler, väckts motionerna Fi9 av m.fl. (kd), Fi11 av m.fl. (mp), Fi12 av och () samt Fi13 av Per m.fl. (v). I motionerna Fi11 och Fi12 yrkas att regeringens förslag om nya bilför-månsregler skall avslås. I övriga motioner förordas olika ändringar i förslaget och att regeringen skall återkomma i några frågor. En schablon som grundas på en längre privat körsträcka än 1 förordas i Fi9 och Fi13. Den uppräkning som skall ske av värdet av drivmedel som ingår i förmånen bör enligt Fi9 bestämmas till 1,5. Motionärerna till Fi13 vill ha en ännu högre uppräkningsfaktor, 1,85, och att uppräkning även skall ske vid beräkning av socialavgifter. Enligt Fi13 skall förmånshavaren inte medges avdrag för resor med förmånsbilen mellan bostaden och arbetsplatsen och arbetsgivaren skall inte medges avdrag för moms som hänför sig till förmånshavarens driv-medelsinköp med företagets kreditkort. Motion Fi9 innehåller även ett yrkande om att skall begära att regeringen lägger fram förslag om en beräkningsmodell där bilarnas miljö-klassning ska påverka schablonen. Enligt Fi11 skall begära att regeringen lägger fram ett nytt förslag som inte försvagar de offentliga finanserna eller kommer i konflikt med trafikpolitiska och miljöpolitiska mål. Beskattning av bilförmån har tagits upp i några ytterligare motioner som väckts under allmänna motionstiden . I motion Sk370 yrkande 6 av m.fl. (v) förordas ett tillkännagivande till regeringen om en ny modell för beskattning av förmånsbilar med rörlig marginalkostnad mot-svarande minst drivmedelspriset som skall vara finansierad inom systemet. m.fl. (c, m, fp, kd) har i motion Fi411 tagit upp frågan om fortsatt utredning, bl.a. vad gäller bilar som är arbetsredskap och i fråga om proportionering av kostnader mellan körning i arbetet och privat körning. Under den allmänna motionstiden har också väckts motionsyrkanden om bilförmån som har hänvisats till skatteutskottet. I motion Jo728 yrkandena 4 och 5 hemställer m.fl. (mp) om en översyn av tjänstebils-förmånen för att studera hur elbilar kan gynnas. Enligt motion L713 yrkande 26 av m.fl. (mp) skall ges direktiv att i samråd med och ta fram bl.a. ett system för differentiering av beskattningen av förmånsbilar som utgår från bilens miljö-egenskaper. I motion A434 yrkande 11 av m.fl. (v) tas upp frågan om en kraftig miljöanpassning av reglerna för förmånsbilar alternativt att systemet med förmånsbilar skall avskaffas. För att samordna behand-lingen av dessa motioner med behandlingen av regeringens förslag om nya bilförmånsregler har skatteutskottet beslutat att med yttrandet överlämna dessa motioner för fortsatt beredning i finansutskottet. har tidigare vid behandling av bilförmånsbeskattningen fram-hållit att det är angeläget att skatteuttaget kan relateras till den privata kör-sträckans längd. Det är en brist i de nuvarande reglerna att förmånstagaren inte har några ekonomiska motiv för att begränsa sin körning eller att välja en bränslesnål bil. Regeringens förslag med en rörlig kostnad för drivmedel undanröjer denna brist. De fördelar från miljösynpunkt som kan uppnås med de föreslagna reglerna och att reglerna ger en rättvisare värdering av för-månsvärdet får anses uppväga de nackdelar som det innebär från administra-tiv synpunkt att lämna ett regelsystem där förmånsvärdet bestäms helt schablonmässigt. Det har i motionerna inte anförts tillräckliga skäl att göra andra avväg-ningar än de regeringen gjort när det gäller förslagets olika detaljer. Utskottet anser följaktligen att ett nytt system för beskattning av bilförmån bör ges den utformning som regeringen har föreslagit. När det gäller de frågor om miljöanpassning av bilar som tagits upp i motionerna Fi9, Fi11, L713, Jo728 och A434 vill utskottet nämna att det måste vara en målsättning att en ökad miljöanpassning av bilar inriktas mot hela bilbeståndet, inte bara förmånsbilar. En översyn pågår av vägtrafikens samlade beskattning i syfte att förbättra den samlade styreffek-ten med avseende på trafiksäkerhet och miljö (dir. 1996:37). I motion Fi13 berörs en fråga om arbetsgivarens avdragsrätt för mervär-desskatt på drivmedel som en förmånshavare förbrukar. Utskottet vill fram-hålla att om arbetsgivaren betalar drivmedelskostnader får därmed normalt en skattepliktig förmån anses ha uppkommit som skall värderas till mark-nadsvärdet multiplicerat med 1,2. I sådant fall är arbetsgivaren i förekom-mande fall också berättigad till avdrag för den ingående momsen på drivmed-let. Om arbetstagaren ersätter arbetsgivaren med ett visst belopp, t.ex. drivmedlets marknadsvärde, skall förmånsvärdet sättas ned med ersätt-ningens belopp. Övergången till det nya systemet ställer nya krav på dokumentation för att det skall vara möjligt att skilja på drivmedelsförbrukning som avser resor i tjänsten från privata resor. Det kan förutsättas att berörda arbetsgivare och anställda kommer att ha behov av vägledning från skattemyndigheternas sida vid övergången till de nya reglerna. Utskottet förutsätter att regeringen är uppmärksam på hur det nya systemet kommer att fungera i praktiken. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anförda regeringens förslag till en ny bilförmånsbeskattning och avstyrker de motioner som har väckts i hithörande frågor. I propositionen föreslås lagändringar i förtydligande syfte i fråga om rabatter m.m. för kundtrohet eller liknande. Bakgrunden är att det skatteundantag för s.k. frequent flyer-rabatter vid utrikes flygresor som infördes upphör att gälla fr.o.m. och att de regler som styr skyldigheten att lämna kontrolluppgift och att betala in arbetsgivaravgifter därför behöver förtydligas. Propositionen innebär att det normalt är arbetsgivaren som skall betala arbetsgivaravgifter avseende skattepliktig rabatt, bonus eller annan förmån, som ges ut på grund av kundtrohet eller liknande. Arbetsgivaren skall också göra skatteavdrag och lämna kontrolluppgift. I motion Fi10 yrkande 1 av m.fl. (m) och Fi12 yrkande 2 av och () yrkas att propositionen avslås i denna del. Enligt Fi10 yrkande 2 skall besluta om att frequent flyer-bonus skall vara fortsatt skattefri. Utskottet, som inte finner anledning till omprövning av tidigare beslut om skatteplikt för bl.a. kundtrohetsrabatter och liknande, delar rege-ringens uppfattning att reglerna om ansvaret för arbetsgivaravgifter och kontrolluppgiftsskyldighet i fråga om sådana förmåner bör få en tydligare utformning. Utskottet tillstyrker därför propositionen också i denna del och avstyrker motionsyrkandena. Beträffande proposition 1996/97:19 i övrigt innehåller denna förslag om ändring i reglerna om självdeklaration som lämnas av kreditinstitut, värde-pappersbolag och försäkringsföretag. Vidare finns ett förslag som innebär att anställda vid skall ha kvar sitt skatterättsliga hemvist i vid institutet. I propositionen föreslås också att den ränta och den avgift som ingår i det system med pre-liminärt och slutligt bostadsbidrag vilket införs blir icke skattepliktig respektive ej avdragsgill. Enligt ytterligare ett förslag skall avdraget för kostnader för resor med egen bil mellan bostaden och arbets-platsen medges med och per kilometer även vid taxe-ring. Slutligen föreslås att den som betalar ut ersättning för ökade levnads-kostnader till anställd vid EU:s institutioner eller organ vid beräkningen av skatteavdraget skall ta hänsyn till hela ersättningen, om inte skattemyndigheten efter särskild ansökan beslutat något annat. Utskottet har i sak inte något att erinra mot de nämnda förslagen och tillstyr-ker propositionen i övriga delar. Dock bör några justeringar av närmast redaktionell karaktär göras i de framlagda lagförslagen. Hithörande frågor kan lämpligen tas upp särskilt i samband med finansutskottets beredning av lagförslagen. Utskottet återkommer härtill i annan ordning. I budgetpropositionen föreslår regeringen ändringar i alkohol-beskattningen. Regeringen anför att förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik och att använda prisinstrumentet som alkoholpolitiskt medel har ändrats i och med det svenska EU-inträdet. De ändrade reglerna för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel av alko-holdrycker reser krav på en förnyelse av alkohol-politiken. Gränshan-deln i med framför allt danskt starköl har antagit så stora proportioner att det enligt regeringens bedömning är nöd-vändigt att vidta motverkande åtgärder. Den ökade gränshandeln medför, för-utom att varan inköps och beskattas utomlands, att människor köper större mängder och starkare öl än annars. Alkoholens tillgänglighet i okontrollerade former ökar också genom att ett stort antal privatper-soner i hemmet "lagrar" öl m.m., som de infört från utlandet. Syssel-sättningen inom den inhemska bryggerinäringen kan dessutom komma att äventyras och skatteintäkterna minskar trots att konsum-tionen ökar. Målen för svensk alkoholpolitik är enligt regeringen att minska alkoholkonsumtionen och påverka dryckes-mönstret så att människor går över från spritdrycker till alkoholsvagare drycker. Ett sätt att ytterligare stärka en konsumtionsförändring i riktning mot alkoholsvagare drycker och motverka den ökande gränshandeln är enligt regeringens bedömning att sänka skatten på öl och höja skatten på sprit. Dessutom kan enligt regeringens mening en förändring av nollskattegränsen på öl från 2,25 volymprocent till 2,8 volymprocent ytterligare stimulera öl-konsu---ment-erna att välja ett alkoholsvagare öl. Regeringen föreslår mot den angivna bakgrunden att en enhetlig skatt införs på öl med en alkoholhalt som överstiger 2,8 volympro-cent och att skatten bestäms till per liter och volymprocent nivå. Förslaget beräknas höja priset på folköl med i genom-snitt och sänka priset på starköl . Härigenom kan gränshandeln med öl för-väntas minska. För att motverka den margi-nella ökning av konsumtionen av alkohol som detta kan leda till föreslår regeringen att skatten på sprit höjs , vilket väntas ge en genomsnittlig prisökning på . Denna prishöjning bedöms som tillräcklig för att uppnå en oförändrad konsum-tionsvolym av ren alkohol. Förslaget kräver en ytterligare finansiering på och regeringen föreslår därför att skatten på tobaksvaror höjs , vilket ger en förstärkning på . Eftersom priset som alkohol-politiskt instrument framöver kommer att försvagas blir det enligt rege-ringens bedömning än viktigare med andra insatser, framför allt på lokal och regional nivå. Regeringen avser därför att med en lokal och regional kraft-samling av insatserna höja ambi-tionsnivån i det alkoholförebyggande arbetet. Överfinansieringen på motiveras av ökade infor-mationsinsatser om alko-holens skadeverkningar. I övrigt föreslår regeringen att alkoholskattesatserna räknas upp , vilket bedöms motsvara indexförändringen. Härtill kom-mer följdändringar och vissa rättelser i lagen om privatinförsel av alkohol och mervärdesskattelagen (1994:200). Bland annat utvidgas defini-tionen av vin för att de kvantitativa begränsningarna vid införsel även skall gälla alkoholdrycker med en alkoholhalt av upp till 15 volymprocent som inte är vin eller öl. I två motioner tar motionärerna upp behovet av att följa utvecklingen på alkoholområdet och då särskilt när det gäller gränshandeln med . I motion Fi210 yrkande 7 av m.fl. (c) begärs ett tillkänna-givande om att de nya skattereglerna bör utvärde-ras för att belysa hur införseln från påverkats. I motion Sk601 av och () begärs således ett tillkännagivande om att en kommission bör inrättas som följer effekterna av de föreslagna skatteföränd-ringarna. I motion So656 yrkandena 9-11 av m.fl. (fp) anför motionärerna att införseln från är ett alkoholpolitiskt pro-blem men att det inte är så stort att det finns skäl för en kraftig sänk-ning av skatten på mellan- och starköl med de följder som detta får för inte minst yngre konsu-menter. Även om höjningen av lättölsgrän-sen kan ge positiva effekter genom introduktionen av ett lättfolköl anser motionärerna att regeringens förslag om en enhetlig ölskatt kommer att innebära en ökad konsumtion av alkohol, och de avvisar därför förslaget. Motionärerna har dock inte någon invändning när det gäller höjningen av skatten på starksprit och tobak. Också i motion So668 yrkande 1 av () hemställer motionären att regeringens förslag om ändrad ölbeskattning avslås. Också i motion Fi212 av m.fl. (v) anför motionä-rerna att regeringens förslag om sänkning av skatten på det alkohol-starkare ölet är förkastlig ur alkoholpolitisk synpunkt. Enligt motio-närernas uppfattning är det sannolikt att prissänkningen leder till en ökning av alkoholkonsumtionen med . Motionärerna hemställer att förslaget avslås (yrkande 13) och att regeringen får återkomma med ett förslag som innebär att den enhetliga ölskatten läggs på nuvarande starkölsnivå och att folkölsbeskatt-ningen behålls (yrkande 14). I motion So672 yrkande 13 av m.fl. (v) framställs ett motsvarande yrkande. I motion Fi420 yrkande 22 av m.fl. (mp) hemställer motionärerna om avslag på förslaget om ändrad beskatt-ning av öl. Problemen med gränshandeln är enligt dessa motionärer hanterbara och mindre än de problem med ökad konsumtion av starköl som uppkommer när priset sänks. Regeringen bör i stället verka aktivt för att problemen med gränshandeln begränsas genom att kräva att undantag från EU-reglerna permanentas. Också i motion So655 yrkande 7 av m.fl. (mp) avvisar motionä-rerna en sänkning av skatten på starköl och folköl. Enligt motionä-rerna finns det oroande tendenser som visar att alko-holen är på väg tillbaka som berusningsmedel för ungdomar långt ner i åldrarna. Det är enligt dessa motionärer förvånande att regeringen går ifrån princi-pen om att alkoholdrycker med en alkoholhalt över 2,25 volympro-cent skall beskattas. I motion Fi214 av m.fl. (kd) hemställer motionärerna om avslag på förslaget om ändrad ölbeskattning (yrkande 8) och om en höjning av skatten på tobak med (yrkande 10). I motion Sk371 yrkande 21 och 22 av m.fl. (kd) framställs motsvarande yrkan-den. I motion U515 yrkande 25 av m.fl. (kd) framhåller motio-närerna att punktskatter på alko-hol och tobak skall höjas minst i takt med inflationen. Även i motion Fi418 av m.fl. (s, c, fp, v, mp, kd) hem-ställs om avslag på regeringens förslag. Ölskatterna behöver enligt dessa motionärer inte ändras förrän , och då kan starköls-beskattningen utvidgas ner till 2,8 volymprocent och folkölsbeskattningen behållas på nuvarande nivå eller höjas. I motion Fi413 yrkandena 1 och 2 av () hemställs att förslaget om höjda skatter på cigaretter avslås och att i stället skatten på rulltobak och snus höjs. Motionären anför vidare att kravet på prismärkning av cigaretter ger upphov till problem för näringen om beslutet om höjd skatt fattas före skattehöjningen. Följden kan bli att priserna inte kommer att kunna höjas till , vilket är allvarligt för näringen efter-som det rör sig om en större skattehöjning. I andra hand yrkar motionären därför att höj-ningen av skatten senareläggs så att den träder i kraft efter beslut (yrkande 3). I motion So293 yrkande 4 av m.fl. (fp, s, m, c, v, mp, kd) föreslås ett tillkännagivande om att en avgift på försäljning av tobak bör införas för att sprida kunskap om tobakens skadeverkningar. instämmer i de bedömningar som regeringen redo-visat och som ligger till grund för det förslag som läggs fram. Förut-sättningarna för att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik och använda prisinstrumen-tet som alkoholpolitiskt medel har ändrats i och med det svenska EU-inträ-det, och det finns anledning att söka möta utvecklingen mot en ökad gränshandel genom att förstärka stimulansen för en övergång till alkoholsvagare drycker. En höjning av skatten på sprit och en sänkning av skatten på öl bör enligt utskot-tets bedömning kunna ge en oförändrad konsumtion av ren alkohol som den sänkta prisnivån på öl har en dämpande effekt på gräns-handeln. Den finansiering som åtgärden kräver bör som rege-ringen föreslår kunna uppnås genom en höjning av skatten på tobaksvaror. Någon anledning att undanta cigaretterna vid denna finansiering finns det enligt utskottets mening inte. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag i denna del. När det gäller gränshandeln med och effekterna på denna utgår utskottet ifrån att regeringen följer utvecklingen noggrant. Det kan enligt utskottets mening också finnas anledning att genomföra en utvär-dering av de åtgärder som vidtas för att få ett underlag för en bedöm-ning av effekten på gränshandeln. Utskottet utgår ifrån att regeringen genom-för en sådan utvärdering och ser därför inte någon anledning till ett särskilt tillkännagivande i saken. Med det anförda anser utskottet att motionerna Fi210 yrkande 7 och Sk601 delvis tillgodosetts. En detalj i sammanhanget är den indexuppräkning av alkohol-skatte-satserna som regeringen föreslår. Sedan regeringen lagt fram sitt förslag har konsumentprisindex för september fastställts till en annan nivå än regeringen förutsatt. Enligt skatteutskottets mening bör skattesatserna räknas om med hänsyn till den verkliga konsument-prisutvecklingen . När det gäller tobaksnäringens behov av rådrum med genom-förandet av den föreslagna skattehöjningen kommer beslutet om denna enligt nuvarande planer att fattas av . Ett preliminärt besked föreligger också genom skatteutskottets ställnings-tagande i detta yttrande. Mot denna bakgrund finns det enligt utskot-tets mening inte tillräckliga skäl att senarelägga ikraft-trädandet. Enligt skatteutskottets mening finns det inte anledning att utöver nuva-rande punktskatt ta ut en särskild informationsavgift på tobak. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag med angi-ven justering av skattesatserna och avstyrker de nu aktuella motio-nerna. I motion Fi416 av m.fl. (s) tar motionärerna upp beskattningen av fruktviner med en alkoholhalt under 10 volympro-cent. Motionärerna framhåller att de svenska skattereglerna i detta fall inte gör någon skillnad på drycker där alkoholhalten uppkommit genom jäsning och drycker där alko-holhalten delvis uppkommit genom tillsats av ren alkohol. Enligt motionä-rernas mening bör fruktviner där alkoholhalten i huvudsak uppkommit genom tillsats av alkohol inte beskattas som fruktvin. I stället bör dessa beläggas med den högre skattesats som gäller för sprit. Motionär-erna begär ett tillkännagivande av denna innebörd. Enligt utskottets bedömning är det tveksamt om det finns skäl att införa en spärr av den typ som motionärerna önskar när det gäller drycker med en alkoholhalt under 10 volymprocent. De svenska reglerna överensstämmer på denna punkt också väl med gällande EU-direktiv. ser mot denna bakgrund inte något skäl att tillstyrka det aktuella förslaget utan avstyrker motionen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att skatten på elektrisk kraft som produceras i äldre vattenkraftverk omvandlas till en fastighets-skatt. Skatten på elektrisk kraft från äldre vattenkraftverk infördes med det uttalade syftet att ge samhället del i de ekonomiska fördelar som erhålls vid elproduktion i vattenkraftstatio-ner. Den tas ut av vattenkraftverk som tagits i drift eller tidigare. Elektrisk kraft som framställs i vattenkraftverk som tagits i drift beläggs med halv skatt. Skatten uppgår till per kWh (prop. 1995/96:198, 1995/96:SkU31, SFS 1996:689). Vattenkraftsskatten skall enligt regeringens förslag ersättas med en fastig-hetsskatt baserad på markvärdet. Fastighetsskatt skall tas ut av markvärdet på elproduktionsenheter med vattenkraft-verk (inklusive andel i regleringsanläggning), taxeringsenhet med outbyggt som får byggas ut enligt verkställbart beslut samt taxerings-enhet vars huvudsakliga värde utgörs av andels- eller ersättningskraft. Omläggningen innebär att bruttointäkterna från vattenkraftsskatten på bortfaller. Bruttointäkterna från den nya fastighetsskatten beräknas till . Regeringen anför att beskattningen av vattenkraften motiverats bl.a. med behovet av att förhindra en alltför snabb prisutveckling vid försäljning av äldre vattenkraftstillgångar. Prisstegringarna hänger samman med att till-gången på vattenkraft är begränsad. Vatten-kraftsskatten har enligt rege-ringen brister. Anläggningarna förändras gradvis genom nyinstallationer. Härigenom kommer allt fler anlägg-ningar att omklassificeras åldersmässigt. Denna omständighet och det faktum att skatten är fastställd till ett visst krontal gör att den realt sett urholkas med en sjunkande beskattning av kraft-företagen som följd. Skillnaden i beskattning mellan äldre och nyare anläggningar ger också upphov till en snedvridning av kostnadsrangord-ningen mellan anläggningarna. vattenkraftsskatten har varit föremål för en översyn av Utredningen om kraftföretagens vinster (SOU 1991:8, Beskatt-ning av kraftföretag). Utredningen konstaterar att skatten bör ha en utform-ning som påverkar produktions- och investeringsbeslut så litet som möjligt. I propositionen anförs att regeringen delar utred-ningens bedömning av de risker som nuvarande beskattnings-modell för med sig. Särskilt stor är enligt regeringens bedömning risken för att handeln med el i påverkas. Det finns därför starka skäl att ändra beskattningsmodellen så att den blir mer gene-rell. I motion Fi419 yrkande 13 delvis av m.fl. (fp) anför motionärerna att regeringens förslag om höjda energiskatter kan accepteras endast under förutsättning att en motsvarande sänkning av arbetsgivaravgif-terna genomförs. De hemställer att regeringens förslag avslås även i nu aktuella delar. I motion Fi420 av m.fl. (mp) föreslår motio-närerna att fastighetsskatten bestäms till av taxeringsvärdet (yrkande 20). Härigenom inkluderas enligt motionärerna den av riks-dagen beslutade höjningen av vattenkraftsskatten . Vidare bör enligt motionä-rerna fastighetsskatt inte utgå på fastighet med outbyggt eftersom detta skulle stimulera en utbyggnad som kan ha miljömässiga konsekvenser (yrkande 21). Enligt skatteutskottets mening har den omläggning av beskatt-ningen av elproduktionsenheter som regeringen föreslår en i det närmaste budgetneutral utformning. Ett avslag på förslaget ger därför inte någon möjlighet till sänkta arbetsgivaravgifter.