yttr · GK05KU2Y · 1997-01-01 00:00:00 — Förslaget härrör från förslag i betänkande SOU 1996:35 Kriminalunderrättelseregister - DNA-register. En proposition är aviserad till . Skälet till att motionärerna tar upp förslaget redan nu är att det har betydelse för vilka personuppgifter som svenska polismyndigheter kommer att registrera och vidarebefordra till Europol. Om utredningsförslaget också blir regeringens förslag innebär det att polisen skall få möjlighet att i dataregister lagra uppgifter om personer som det inte föreligger någon brottsmisstanke mot. Innehållet i Europols analysregister bestäms av varje medlemslands nationella lagstiftning. Europol kan varken tvinga eller någon annan medlemsstat att lämna personuppgifter till Europol om det inte medges av det egna landets nationella lagstiftning. kommer att motsätta sig lagstiftning som innebär att uppgifter om kontakter, medhjälpare till misstänkta personer, brottsoffer, eventuella brottsoffer eller vittnen skall kunna lagras i polisens datoriserade kriminalunderrättelseregister utan att någon brottsmisstanke föreligger mot personen i fråga. I motion 1996/97:Ju40 av m.fl. (c) hemställs att avslår förslaget att ratificera Europolkonventionen i enlighet med vad som anförts i motionen. I ett analysregister hos Europol får införas mycket integritetskänsliga uppgifter om ras, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning och hälsotillstånd för brottslingar, potentiella brottslingar, vittnen och brottsoffer. Varje land bestämmer vilka uppgifter som skall registreras. I utreds nu om polisens register med känsliga uppgifter skall datoriseras. Datainspektionen har föreslagit att inte skall ta ställning till Europol förrän beslutat om lagregleringen av den svenska polisens motsvarande register. Motionärerna anser att bör avvakta med lagändringarna och med ratificeringen av Europolkonventionen i enlighet med Datainspektionens förslag. I motion 1996/97:Ju41 av m.fl. (v) hemställs att avslår proposition 1996/97:164 Europol. Motionärerna anför bl.a.: Konventionen uppfyller inte grundläggande krav på garantier för medborgarnas integritet och rättssäkerhet. Konventionens regler om datainsamling är utomordentligt lösliga. Enligt konventionen skall data insamlas och bearbetas, inte bara beträffande brott och misstänkta brott utan också beträffande personer för vilka graverande omständigheter i förhållande till nationell lagstiftning ger anledning att anta att de kommer att begå brott inom Europols behörighet. Föreskrifterna med närmare regler för analysregistren enligt arikel 10.1 finns inte tillgängliga för i detta lagstiftningsärende. Enligt motionärerna borde Europol åläggas att iaktta alla skyldigheter enligt dataskyddskonvention. Det föreligger inga garantier för att den enskilde kan få tillgång till uppgifter om sig själv som Europol lagrar. anser att reglerna om den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv är av fundamental betydelse för att undanröja risker för allvarliga felaktigheter, vilka i sin tur kan leda till allvarliga konsekvenser för den enskilde. Europolkonventionens reglering av överföring av uppgifter från Europol till tredje land och utomstående instanser är oprecis beträffande den avgörande frågan vilken nivå på dataskyddet som skall krävas av ett tredje land. Det saknas enligt motionärerna tillräckliga garantier för att tredje land som mottar uppgifter från Europol behandlar dessa i överensstämmelse med vad som krävs av en rättsstat. Europols tillsynsmyndighet skall ha tillsyn över att lagring, behandling och användning av personuppgifter sker på ett sätt som inte strider mot konventionen eller kränker den enskildes rätt. Europol har dock ingen skyldighet att följa tillsynsmyndighetens beslut utom vad gäller vissa överklaganden. Denna relativa maktlöshet kontrasterar starkt mot de betydligt större maktbefogenheter som tillsynsmyndigheten enligt EU:s datadirektiv kommer att få. Motionärerna anser att den gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol borde ha fått åtminstone motsvarande befogenheter. avlämnade sitt delbetänkande Kriminalunderrättelseregister DNA-register (SOU 1996:35). I betänkandet föreslås bl.a. en lag om polisens underrättelseregister. Enligt förslaget skall och vissa polismyndigheter, i underrättelseverksamhet som avser allvarlig brottslighet, få föra underrättelseregister i form av analysregister och informationsregister. Ändamålet med ett analysregister skall vara att ge underlag för beslut om förundersökning eller om särskilda åtgärder för att förebygga eller förhindra brott. Ändamålet med ett informationsregister skall vara att ge underlag för beslut om särskilda undersökningar rörande allvarlig brottslighet. I ett analysregister får föras in uppgifter som kan hänföras till en enskild person. I ett informationsregister får föras in uppgifter som kan hänföras till en enskild person endast om den som avses med uppgifter på konkreta grunder kan antas ägna sig åt eller ha ägnat sig åt allvarlig brottslighet eller komma att begå allvarliga brott. Innehållet i registren skall begränsas till uppgifter som är nödvändiga för registrens ändamål. avlämnade sitt slutbetänkande Polisens register (SOU 1997:65). Utskottet har inhämtat att regeringen avvaktar med att lämna förslag till kriminalunderrättelseregister till dess att slutbetänkandet är remissbehandlat. Remisstiden går ut . Europols viktigaste uppgift är att vara ett organ för utbyte av kriminalunderrättelser mellan medlemsstaterna i EU. Dessa skall tillhandahålla Europol uppgifter främst ur sina . Hos Europol sammanställs och analyseras dessa uppgifter och kompletteras i vissa fall med uppgifter från annat håll. Information återförs till medlemsstaternas polismyndigheter som kan använda den i sin operativa verksamhet. Främst handlar det om den verksamhet som är riktad mot organiserad, internationell kriminalitet av allvarligt slag, såsom narkotikahandel. Grunden för Europols verksamhet kommer att vara dess databaserade informationssystem. Detta skall bestå av ett informationsregister med begränsat innehåll som skall tillåta snabb sökning av vissa personuppgifter. För analysverksamheten skall det finnas ett antal analysregister av olika varaktighet som skall innehålla mer detaljerade uppgifter. Det skall också finnas ett indexregister över analysregistren. är endast skyldigt att på begäran förse Europols analysregister med uppgifter, om svensk lagstiftning tillåter att uppgifterna används för att utföra analyser i kriminalunderrättelseverksamhet i . När det gäller uppgifter till Europols informationsregister skall enligt konventionen överlämna vissa uppgifter från sina egna polisregister utan särskild begäran. Ytterligare uppgifter kan på begäran lämnas till Europols informationsregister om svensk lagstiftning tillåter detta. Det är innehållet i de register som förs hos polisen som avgör vilka uppgifter kan bli skyldigt att överlämna till Europol enligt konventionen. I pågår beredningen av förslag till bl.a. kriminalunderrättelseregister. Resultatet av detta arbete och behandling av regeringens kommande förslag blir avgörande för vilka uppgifter ur ett sådant register som blir skyldigt att lämna till Europol. Utskottet anser inte att regeringens förslag bör föregripas genom ställningstaganden av det slag som förordas i motionerna Ju37 yrkande 4 och Ju38 yrkande 1. Inte heller anser utskottet att ratificeringen av konventionen bör uppskjutas i avvaktan på detta regeringsförslag såsom föreslås i motion Ju40. För de i anställda personerna som berörs av tystnadsplikt enligt Europols bestämmelser gäller svenska sekretessregler. De regler i sekretesslagen som utgör grunden för den tystnadsplikt som gäller i för uppgifter från Europol omfattas alla helt eller delvis av meddelarfrihet. Regeringen har inte föreslagit någon ändring när det gäller meddelarfriheten. Utskottet vill erinra om att offentlighetsprincipens tillämpning inte var något ämne i förhandlingarna om medlemskap i . Efter genomförda förhandlingar fogade en förklaring till slutakten. I denna framhölls bl.a. att offentlighetsprincipen, särskilt rätten att ta del av allmänna handlingar, och grundlagsskyddet för meddelarfriheten, är och förblir grundläggande bestämmelser som utgör en del av konstitutionella, politiska och kulturella arv. Denna förklaring gäller alltjämt och innebär enligt utskottet att svensk offentlighetslagstiftning inte skall ändras i inskränkande riktning som en följd av åtaganden inom EU:s ram med mindre än att behovet av en inskränkning vid en sedvanlig intresseavvägning väger över. Detta är enligt utskottets uppfattning inte fallet i fråga om behovet av meddelarskydd för uppgifter från Europol. Utskottet har i samband med behandlingen av två motioner som gällde meddelarskyddets utformning redovisat de intresseavvägningar som ligger bakom den nuvarande regleringen av meddelarskyddet och inte förordat någon ändring (se 1996/97:KU23 s. 13-14). Med det sagda får motion Ju37 yrkande 5 i denna del anses vara tillgodosedd. När det gäller det svenska åtagandet att lagföra Europolanställda för brott mot Europolkonventionens regler om sekretess och tystnadsplikt anser regeringen att denna fråga bör övervägas i lämpligt sammanhang. Utskottet har ingen annan mening än regeringen och anser att något initiativ från sida i denna fråga inte är påkallat. Motion Ju37 yrkande 5 bör avstyrkas även i denna del. I propositionen föreslås vidare att skall godkänna dels Europolkonventionens tilläggsprotokoll genom vilket medlemsstaternas domstolar har getts möjlighet att begära förhandsavgörande från om tolkningen av konventionen, dels förklaring till protokollet enligt vilken godkänner behörighet att meddela sådana förhandsavgöranden. I förklaringen uttalas också att varje svensk domstol får begära ett sådant förhandsavgörande, när den bedömer det nödvändigt för att avgöra ett pågående mål eller ärende. Ett förhandsavgörande av blir bindande för den domstol som begärt det. Någon motion som behandlar denna del av propositionen har inte väckts. Utskottet tillstyrker ett godkännade av tilläggsprotokollet och förklaringen till detta. Då förklaringen innehåller ett överlämnande av beslutanderätt till en EG-institution skall, som också framhålls i propositionen, godkännande ske med tillämpning av reglerna i 10 kap. 5 § första stycket regeringsformen. Regeringen föreslår att tilläggsprotokollet och förklaringen införlivas i svensk rätt genom en ny lag om rätt för svenska domstolar att begära förhandsavgörande från i vissa fall. Lagen tar sikte inte bara på Europolkonventionen utan också på andra i vardande inom och utom tredje pelaren som innehåller liknande bestämmelser om förhandsavgörande. När det gäller tredjepelarkonventioner har sådana bestämmelser en direkt förankring i . Någon fördragsmässig koppling finns däremot inte i frågan om förhandsavgörande av när det gäller de konventioner som sluts mellan medlemsstaterna utanför tredje pelaren. Om en bestämmelse om förhandsavgörande finns i en sådan konvention, är det en följd av att medlemsstaterna just i detta fall överenskommit om en regel av detta slag. Ett klargörande av skillnaden mellan dessa båda konventionstyper bör göras med anledning av ett uttalande i propositionen, men skillnaden har ingen betydelse för den nu aktuella lagstiftningen. Den utformning av lagen som regeringen valt medför att ett tillkännagivande måste göras i varje gång godkänt en konvention som lagen omfattar. Detta tillkännagivande sker sedan konvention trätt i kraft genom att samtliga medlemsstater ratificerat den. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på denna punkt. Den föreslagna ordningen får givetvis inte innebära att inte regering och riksdag noga prövar behovet för svenskt vidkommande av förhandsavgörande av i varje konventionsfall, där frågan aktualiseras. beslut om att tillträda konventioner som innehåller regler om förhandsavgörande av skall fattas med tillämpning av 10 kap. 5 § första stycket regeringsformen. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag att godkänna Europolkonventionen, tilläggsprotokollet och förklaringen till tilläggsprotokollet. Utskottet förordar också att lagen om rätt för svensk domstol att begära förhandsavgörande från i vissa fall antas av . I beslutet har deltagit: (), (), (), (), Axel (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att samarbetar med internationell polis. Ett sådant samarbete sker också genom och genom bilaterala kontakter. Det är enligt utskottet inte klarlagt i hur hög grad Europol i praktiken kommer att vara effektivt i den viktiga uppgiften att bekämpa internationell brottslighet. Risken finns att polisbyrån Europol kommer att bli ännu en byråkratisk organisation. Europolkonventionen innebär att viss information som svensk polis registrerar ska stå till förfogande för en europeisk polisbyrå med främsta uppgift att vara kriminalunderrättelseorgan för EU:s medlemsstater. Genom förslag till ändring i lagen om polisregister skall uppgifter från polisregister få meddelas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation om detta följer av en internationell överenskommelse som godkänt. I ett s.k. analysregister hos Europol skall mycket integritetskänsliga uppgifter få införas, t.ex. uppgifter om ras, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning och hälsotillstånd. Uppgifterna kan t.ex. gälla brottslingar, potentiella brottslingar, vittnen och brottsoffer. Svensk polis har möjlighet att föra olika register med uppgifter om personer. När det varit fråga om särskilt känsliga personuppgifter har avslagit förslag om att sådana uppgifter skall få registreras i databaserade register. Känsliga personuppgifter kan däremot finnas i register. Genom Europolkonventionen kan bli skyldigt att föra över sådana känsliga uppgifter till Europol för att uppgifterna skall finnas i t.ex. Europols databaserade analysregister. Känsliga personuppgifter som inte tillåter i databaserade register kommer således att kunna föras över till Europols databaserade register. Enda sättet att undvika detta är att i inte tillåta registrering, varken manuellt eller datoriserat, av sådana uppgifter. I bereds förslag till lag om polisens underrättelseregister. Utskottet anser att bör avvakta med att behandla nu aktuell proposition till dess regeringen lagt fram de förslag till lagändringar som föranleds av Europolkonventionen. Sedan propositionen och motionerna lades har EU:s medlemsstater i beslutat att ändra reglerna för Europol. Propositionen utgår från att det är fråga om ett rent mellanstatligt samarbete i tredje pelaren, där alla förändringar måste godkännas av medlemsstaternas parlament. I fattades beslut som medför att ministerrådet har rätt att utvidga Europols befogenheter. Förändringen ger Europolkonventionen en ny innebörd. Propositionen bör därför enligt utskottet återlämnas till regeringen för fortsatt beredning. Med anledning av motion Ju40 avstyrker utskottet dels propositionen dels motionerna Ju37 yrkandena 4 och 5 och Ju38 yrkande 1. () anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Enligt utskottet uppfyller inte konventionen grundläggande krav på garantier för medborgarnas integritet och rättssäkerhet. En annan avgörande invändning är enligt utskottet den nästan totala frånvaron av parlamentarisk insyn och kontroll beträffande konventionens tillämpning. Konventionens regler om datainsamling är utomordentligt lösliga. Enligt konventionen kan data insamlas och bearbetas inte bara beträffande personer dömda eller misstänkta för brott utan även beträffande personer för vilka graverande omständigheter i förhållande till nationell lagstiftning ger anledning att anta att de kommer att begå brott inom Europols behörighet samt i vissa fall även uppgifter om vittnen, brottsoffer, kontakter eller medhjälpare och andra personer som kan lämna uppgifter om de brott som utreds. Utskottet anser att hela dataskyddskonvention borde inarbetas i konventionen. Utskottet anser att regler om den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv är av grundläggande betydelse för att undanröja risker för allvarliga felaktigheter vilka i sin tur kan leda till allvarliga konsekvenser för den enskilde. Det föreligger enligt Europolkonventionen inga garantier för att den enskilde kan få tillgång till uppgifter om sig själv från Europols register. Konventionens reglering av överföring av uppgifter från Europol till tredje land och utomstående instanser är oprecisa beträffande den avgörande frågan vilken nivå på dataskyddet som skall krävas av det mottagande landet. Europols tillsynsmyndighet har för svaga befogenheter i och med att Europol inte har någon skyldighet att följa tillsynsmyndighetens beslut utom vad gäller vissa överklaganden. Med bifall till motionerna Ju37 yrkande 1 och Ju41 avstyrker utskottet dels propositionen, dels motionerna Ju37 yrkandena 4 och 5, Ju38 yrkande 1 och Ju40. () anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Enligt utskottet borde regeringen ha återkallat propositionen eftersom den ger en vilseledande bild av hur Europol förväntas fungera. Konventionen som ligger till grund för propositionen är redan överspelad i och med att Europeiska unionens råd , sedan motionstiden för denna proposition gått ut, i förhandlingarna om ett nytt grundfördrag för Europeiska unionen bl.a. beslutade att ge Europol betydligt större operativa möjligheter, att ge Europol befogenhet att i större utsträckning kunna styra den nationella polisens utredningsarbete, att genom förhandsbesked ge överstatliga befogenheter samt att ge rådet möjligheter att besluta om bindande rambeslut när det gäller tillnärmning av medlemsstaternas lagar och förordningar. Detta gör sammantaget att Europol blir något annat än vad som förespeglas i propositionen och dessutom att Europol har att verka i en miljö där EU som organisation har betydligt större möjligheter att agera överstatligt genom att likrikta rättssystemen i medlemsländerna. Propositionen har utöver detta allvarliga tillkortakommanden som i sig innebär att bör återsända den till regeringen för ytterligare beredning. Som regel brukar regeringen när den begär att skall godkänna en internationell överenskommelse lägga fram de lagförslag som behövs för att genomföra åtagandena enligt överenskommelsen. Så har inte skett i detta fall. I bereds de lagförslag som har anknytning till Europolkonventionen och som i vissa fall kan påverka rättsskyddet i grundlagarna. Det gäller bl.a. så viktiga frågor som den svenska meddelarfriheten och i vilken utsträckning svenska regler måste ändras för att den svenska polisen ska få rätt att samla in och vidarebefordra känsliga uppgifter om medborgarna, uppgifter som det inte är tillåtet att föra ADB-baserade register över. Enligt utskottet kan inte ta ställning till konsekvenserna av Europolkonventionen förrän all lagstiftning som behövs för att fullgöra åtagandena enligt konventionen har föreslagits . skall inte behandla en proposition som ej är färdigberedd och som innehåller felaktigheter. bör därför återsända den till regeringen för vidare beredning. Utskottet anser inte att EU skall utveckla en ny överstatlig polis. vet vi att planerna kommit långt på den vägen. Utskottet anser att ett fortsatt arbete med det existerande är ett fullgott mellanstatligt alternativ. Med bifall till motionerna Ju37 yrkande 1 och Ju41 avstyrker utskottet dels propositionen, dels motionerna Ju37 yrkandena 4 och 5, Ju38 yrkande 1 och Ju40 samt anser att propositionen bör återsändas till regeringen med ett tillkännagivande i enlighet med vad utskottet anfört. , , och alla (m) anför: Vi delar utskottets bedömning att Europolkonventionen skall godkännas. Ett av Moderata samlingspartiets starkaste skäl till varför borde gå med i Europeiska unionen var att vi eftersträvade ett effektivt polissamarbete mellan EU-länderna. Vi ser mycket positivt på att arbetet i den delen nu är slutfört och att det praktiska Europolarbetet kan komma i gång och börja fungera efter godkännande. bereds ett förslag till lag om polisunderrättelseregister. Innehållet i ett sådant register, ADB-baserat eller manuellt, är avgörande för vilka uppgifter ur registret som kan bli skyldigt att överföra till Europol. har i betänkande SOU 1996:35 Kriminalunderrättelseregister - DNA-register lämnat förslag till lag om polisens underrättelseregister. Om regeringen följer föslaget innebär det att polisen kommer att få möjlighet att i ett ADB-baserat analysregister lagra uppgifter om enskilda personer även om det inte föreligger någon brottsmisstanke mot dessa. Det kan t.ex. vara fråga om vittnen, brottsoffer, eventuella brottsoffer, kontakter eller medhjälpare till en brottsmisstänkt person och andra personer som kan lämna uppgifter om de brott som utreds. kommer att motsätta sig en lagstiftning som innebär att uppgifter om kontakter, medhjälpare till misstänkta personer, brottsoffer, eventuella brottsoffer eller vittnen skall kunna lagras i polisens kriminalunderrättelseregister utan att någon som helst brottsmisstanke föreligger mot personen i fråga. och () anför: Vi delar utskottets bedömning att Europolkonventionen skall godkännas. Vi vill betona att frågor om vad den svenska polisens olika register, ADB-baserade såväl som , skall få innehålla bör avgöras oberoende av tillträdet till konventionen. Således bör t.ex. ställning till vilka uppgifter ett eventuellt kriminalunderrättelseregister skall få innehålla tas i samband med att regeringen presenterar ett sådant förslag och utan bindningar till beslutet om Europolkonventionen.