yttr · GK05KU8Y · 1997-01-01 00:00:00 — Parallellt med arbetet vid regeringskonferensen har från svenskt håll gjorts omfattande ansträngningar att på olika sätt presentera och vinna gehör för de svenska tankegångarna. Ett stort antal bilaterala kontakter har tagits med politiker och regeringstjänstemän i de övriga medlemsstaterna. Beträffande öppenhetsfrågorna vid regeringskonferensen erinrar regeringen om att lämnade in ett dokument, i vilket de svenska idéerna om en traktatreglering av principen om handlingsoffentlighet presenteras. I dokumentet föreslogs även att en meddelarfrihet för anställda inom införs. Ett förslag till traktattext framlades . Detta hade förankrats i och . Det irländska ordförandeskapet lade fram ett kompromissför-slag som är mindre långtgående än det svenska förslaget men som är mer omfattande än vad flera medlemsstater har förespråkat. Liksom i det svenska förslaget anges som huvudregel att medborgarna skall ha rätt att ta del av institutionernas handlingar. Undantagen från huvudregeln skall beslutas av varje institution i dess arbetsordning. Dock ges rådet en möjlighet att fastställa allmänna principer och begränsningar i en rådsförordning. Rätten att ta del av allmänna handlingar omfattar bara det gemenskapsrättsliga samarbetet och endast parlamentets, rådets och kommissionens handlingar. I promemorian från UD framhålls att står fast vid sitt förslag. Framför allt måste rådet fastställa principer för och begränsningar i öppenhetsprincipen. Detta kan inte endast utgöra en möjlighet för rådet, som föreslås i det irländska fördragsutkastet. anser också att öppenhet skall omfatta även dokument som berör andra och tredje pelaren. mycket goda erfarenheter av systemet med registreringsskyldighet och öppna diarier bör tillföras diskussionen. Slutligen vill se till att alla institutioner omfattas av öppenhetsprincipen - även domstolen och revisionsrätten. Enligt i motion Jo729 bör en europeisk offentlighetsprincip införas (yrkande 3). I EU måste samtliga institutioner kännetecknas av större öppenhet. bör verka för att den svenska synen på allmänna handlingar får en motsvarighet inom EU. En ökad genomsyn av EU ökar dess legitimitet och underlättar den demokratiska kontrollen. Det är också en förutsättning för att ideella miljöorganisationer och medier skall kunna granska miljöarbetet. framhåller i motion U515 att regeringskonferensen har den svåra men viktiga uppgiften att förändra EU:s beslutsprocess på ett sådant sätt att medborgarna får en bättre inblick i samarbetet och därigenom känner sig mer delaktiga. Rådets möten måste därför vara öppna när rådet antar lagstiftningsförslag. Meddelarfrihet och offentlighetsprincip måste införas. Officiella EU-dokument skall i princip vara offentliga och lättillgängliga. bör i ett uttalande till regeringen tillkännage vikten av att EU präglas av mera öppenhet och insyn (yrkande 9). I motion K412 föreslår () att EU:s officiella dokument ej skall omfattas av upphovsrätt. Enligt motionen krävs tillstånd för att förmedla informationen. Ett första led vad gäller offentlighet och en ökad insyn i EU är att undanta dessa dokument från upphovsrätt i syfte att undanröja hinder för spridande av EG-information. har olika privata intressen ensamrätt till spridning av sådan information mot en hög kostnad. En viktig fråga för i regeringskonferensen är frågan om ökad öppenhet i EU:s arbete. lade fram ett förslag till traktatreglering av principen om handlingsoffentlighet. Det irländska ordförandeskapets fördragsutkast innehöll förslag som är mindre långtgående än det svenska förslaget men mer omfattande än vad flera medlemsländer förespråkat. Liksom i det svenska förslaget anges som huvudregel att medborgarna skall ha rätt att ta del av institutionernas handlingar. Undantagen från huvudregeln skall beslutas av varje institution i dess arbetsordning. Dock ges rådet en möjlighet att fastställa allmänna principer och begränsningar i en rådsförordning. I en promemoria från UD framhålls att står fast vid sitt förslag. Framför allt måste det vara rådet som fastställer principer för och begränsningar i öppenhetsprincipen. Detta kan inte endast utgöra en möjlighet för rådet, som föreslås i det irländska fördragsutkastet. Utskottet ställer sig helt bakom det förslag som regeringen lagt fram i förhandlingarna. Utskottet delar regeringens uppfattning att uppnådda resultat i förhandlingarna inte är fullt tillfredsställande från svensk utgångspunkt och stödjer därför regeringens ansträngningar att nå längre. Med detta ställningstagande tillgodoses motionerna Jo729 yrkande 3 från och U515 yrkande 9 från . Enligt motion K412 av () bör ett första led vad gäller offentlighet och ökad insyn i EU vara att undanta Europeiska unionens rättsliga dokument från upphovrätt i syfte att undanröja hinder för spridande av EG-information. har olika privata intressen ensamrätt till spridning av sådan information och upplåter denna information mot en hög kostnad. Utskottet vill framhålla att EU-handlingar som finns hos svenska myndigheter omfattas av offentlighetsprincipen. Denna princip tar över eventuell upphovsrätt. Upphovsrätt kan alltså aldrig hindra någon att ta del av och sprida information. Däremot hindrar normalt upphovsrätt exemplarframställning och mångfaldigande. I 1 kap. 9 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk görs emellertid ett undantag för författningar, beslut av myndigheter, yttranden av svenska myndigheter och officiella översättningar av sådana dokument. Dessa dokument kan således fritt mångfaldigas. För EG:s officiellt utgivna författningar (EGT) gäller däremot upphovsrätt. I varje land utses en distributör, som har ensamrätt till utgivningen av EGT. Utskottet anser att det är en rimlig princip att rättsliga dokument av det slag som är i fråga fritt skall kunna kopieras. Detta bör även gälla inom EU. Utskottet utgår från att regeringen är aktiv i denna fråga inom EU. Motionen bör avstyrkas. Grundläggande rättigheter och icke-diskriminering Regeringen har förklarat att ett sätt att betona den vikt som EU:s medlemsländer fäster vid respekten för mänskliga rättigheter vore att ansluta den europeiska gemenskapen till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ordförandeskapet erinrar om att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. Dessa principer hävdas av alla medlemsstaterna, och det är viktigt att på nytt bekräfta dem och att stärka fördraget för att säkerställa att de respekteras. De förändringar i fördraget som föreslås syftar till att framhäva de grundläggande principer som unionen är byggd på samt att stärka och säkerställa unionens åtaganden när det gäller grundläggande rättigheter, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män. Konferensen har vidare uppvisat ett brett stöd för att utveckla de sociala bestämmelserna i . Även om detta är den ståndpunkt som det stora flertalet delegationer har, motsätter sig en delegation detta mycket kraftigt. Ordförandeskapet föreslår vidare att unionen ges status som juridisk person och att ett förfarande utformas för hur ordförandeskapet kan förhandla fram avtal på unionens vägnar. I fråga om grundläggande rättigheter råder bred enighet om tre förändringar. För det första skall fastslås i fördraget att "unionen bygger på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna samt rättsstatsprincipen, vilka hävdas av medlemsstaterna" (artikel F). För det andra skall det krävas att varje europeisk stat som ansöker om att bli medlem av unionen skall respeketera dessa principer (artikel O). För det tredje införs ett förfarande för att fastslå om det i någon medlemsstat fortlöpande förekommer allvarliga brott mot dessa principer samt möjliggöra en tillfällig indragning av vissa av den berörda statens rättigheter enligt fördraget (artikel Fa). Det nederländska ordförandeskapet har noterat att tanken på att ansluta EU till inte har stöd av majoriteten av medlemsstaterna. Man föreslår därför som ett alternativt sätt att garantera domstolskontroll av respekten för grundläggande rättigheter att föra in artikel F (se ovan) inom jurisdiktion. har liksom , , , och förespråkat att EU skall tillträda konventionen. Det nederländska ordförandeskapet har också kommit med ett nytt förslag till fördragsbestämmelse mot diskriminering. Enligt detta förslag kan Rådet genom enhälligt beslut, efter förslag från kommissionen och efter att ha hört , vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religiös övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. En knapp majoritet av medlemsländerna, däribland , önskar en sådan bestämmelse. Enligt motion U515 skall inledas med ett eget kapitel om mänskliga och sociala rättigheter (yrkande 5). konvention om mänskliga rättigheter borde infogas i fördragstexten. Även sociala stadga och den sociala stadga som ratificerades av elva medlemsstater bör föras in i . Utskottet beklagar att ingen majoritet uppnåtts för tanken på att ansluta EU till . noterar utskottet med tillfredsställelse att det råder bred enighet om att förstärka unionens engagemang i fråga om grundläggande rättigheter, icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män. Det pågår dessutom en diskussion om att införa sociala och ekonomiska rättigheter och bestämmelserna i det sociala avtalet i själva fördraget. Man diskuterar också utformningen av den rättsliga kontrollen av respekten för de grundläggande rättigheterna. Med det anförda får motion U515 yrkande 5 av anses vara tillgodosedd. Några regler för hur som högst får förflyta innan ett direktiv skall vara genomfört i nationell lagstiftning finns inte. Enligt propositionen om medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19 s. 526) anges i allmänhet en period inom vilken resultatet skall vara uppnått. Vanligen innehåller direktiv också bestämmelser om skyldighet för medlemslandet att till kommissionen rapportera om genomförandet. () framhåller i motion K913 att medlemskapet i EU inneburit att skall genomföra en rad EU-direktiv. EU-reglerna uppfattas ofta som svåra att förstå och följa och leder därför inte så sällan till ett betydande pappersarbete, ständigt nya informationer om vilka regler som gäller. Detta medför två stora problem: reglerna driver upp kostnaderna, och nya regler kommer att tillämpas mycket olika i skilda delar av landet. Att av EU antagna direktiv skall genomföras i svensk lagstiftning kan det enligt motionen inte finnas någon invändning mot, men det är av vikt att ikraftträdandetidpunkten fastställs så att de ovan påtalade problemen inte uppkommer. Motionären föreslår att i ett uttalande till regeringen ger till känna vad i motionen anförts om väl tilltagna tidsfrister när det gäller ikraftträdande av nya EU-regler (yrkande 1). Några regler för hur som högst får förflyta innan ett direktiv skall vara genomfört i nationell lagstiftning finns inte. Frågan bedöms från fall till fall mot bakgrund av bl.a. direktivets omfattning. När det gällde ett omfattande direktiv såsom det s.k. datadirektivet har medlemsländerna fått på sig att omsätta det i nationell lagstiftning. Utskottet anser inte att frågan är av det slaget att regeringen bör ta något initiativ till reglering. Motionen bör avstyrkas. Enligt motion U516 av () kommer det existerande missnöjet med medlemskapet att öka, när sambandet mellan de brutala nedskärningar som äger rum i och EMU:s konvergenskriterier står klart för medborgarna. För att i någon mån minska frustrationen hos befolkningen måste verka för att EU inför en utträdesparagraf (yrkande 2). I KU:s yttrande till UU över skrivelsen om (1995/96:KU5y) lämnades en utförlig bakgrund till frågan om suspension och utträde ur unionen. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om införande av en utträdesparagraf av flera skäl. För det första skulle en bestämmelse om utträde inte ligga i linje med målsättningen i fördraget att skapa en allt fastare förening mellan medlemsstaterna. För det andra ansåg utskottet det inte heller ligga i linje med intressen att, efter inträdet i unionen, driva en fråga som måste uppfattas som att avser att lämna unionen. För det tredje ansåg utskottet att det visserligen måste anses föreligga en möjlighet för en stat att utträda ur unionen. Utskottet ansåg dock inte att det finns anledning att "" tynga den förestående regeringskonferensen med problem som antingen inte kommer att aktualiseras eller, om de aktualiseras, ändå kommer att kräva omfattande förhandlingar mellan staterna. Enligt utskottets mening skulle dessutom en fastställd utträdesform kunna i onödan låsa medlemsstaternas handlingsutrymme. såg, i likhet med , inget behov av en reglering av utträdesfrågan. Utskottet vidhåller sin ovan angivna uppfattning att en utträdesparagraf inte bör införas i fördraget. Motion U516 av () yrkande 2 bör avstyrkas. Folkomröstning om nytt fördrag anser i motion K605 att en folkomröstning skall hållas om resultatet av och hänvisar till att folkomröstningar kommer att äga rum i flera andra medlemsländer. För svenska folket måste det enligt upplevas som en ren omyndighetsförklaring om andra länder skall avgöra EU:s och därmed vår framtid medan svenskarna får sitta vid sidan och titta på. Samma krav framförs av i följdmotionen U3 (yrkande 2). Enligt motion U516 av () skall en folkomröstning hållas, om regeringskonferensen leder till icke betydelselösa förändringar (yrkande 3). Utskottet anser det ännu vara för tidigt att ta ställning till frågan om folkomröstning med anledning av eventuella fördragsändringar. Utskottet anser att motionerna K605 från och U516 yrkande 3 av () bör avstyrkas. Information och folkomröstning om EMU m.m. Regeringen framhåller att starten av den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) innebär behov av anpassningar och åtgärder i såväl den privata som den offentliga sektorn. Detta gäller oavsett om blir medlem i valutaunionen eller inte. För att ett deltagande i valutaunionen praktiskt skall vara möjligt måste förberedelserna ha inletts innan skall ta ställning i denna fråga . är det angeläget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskränker möjligheter att välja om vi skall delta i eller stå utanför valutaunionen. Regeringen redovisar att den beslutat inrätta en samordningsfunktion inom samt att tillsätta fem arbetsgrupper med uppgift att arbeta med nationella praktiska förberedelser för ett eventuellt införande av euron i . Arbetsgrupperna har arbetat med områdena lagstiftning, finansiell sektor, näringslivssektor, offentlig sektor samt medborgarfrågor. Frågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 av (). Motionären anför att frågan om skall gå med i den gemensamma valutaunionen är en av de största vi har haft att ta ställning till i modern tid. Det behövs en bred och saklig debatt, där medborgarna måste få tillgång till information som belyser alla aspekter. Det finns också stor anledning att från statsmakternas sida informera om hur EU utvecklats och vilka framgångar vi haft samt var det är viktigt att intar en starkare hållning och utvecklar arbetet i vissa gemensamma frågor och mellanstatligt samarbete i de tre olika pelarna. Frågan om en folkomröstning om svenskt deltagande i behandlas i två motioner. framhåller i motion U11 att frågan om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg inte var någon framträdande fråga i riksdagsvalet . Den sittande kan därför inte anses ha fullt mandat att besluta om detta deltagande, som är en mycket stor fråga, utan att först ha förankrat beslutet i en rådgivande folkomröstning. Enligt motionen bör som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en rådgivande folkomröstning om svenskt deltagande i EMU:s tredje steg (yrkande 15). framhåller i motion U12 att inte skall gå med i . anser dock frågan vara så viktig att den bör bli föremål för en folkomröstning (yrkande 1). Som framgick ovan pågår arbete med nationella praktiska förberedelser för ett eventuellt införande av euron i . En av de fem arbetsgrupper som tillsatts har till uppgift att förbereda underlag för en informationskampanj i händelse av ett beslut att gå med i men kommer också att informera om EMU på olika sätt innan beslutet fattas. I en Ds 1997:7 Praktiska euroförberedelser i redovisas visst material från de fem arbetsgrupperna. Det skall utgöra underlaget till en broschyr som kommer att ges ut . Målgruppen är vidareinformatörer (skolor, bildningsförbund, medborgarkontor, massmedier). Ett nyhetsbrev ges ut i samband med broschyren. Ytterligare nyhetsbrev kommer att ges ut med viss regelbundenhet fram till riksdagsbeslutet. Man tänker sig också att anordna seminarier. Samarbete sker med Information och EU-upplysning. UD har bedrivit en omfattande informationsverksamhet om det europeiska integrationsarbetet. Verksamheten består av publikationer och annat informationsmaterial samt seminarier m.m. har anslagits till denna verksamhet (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 5 s. 32, 1996/97:UU1). skall ta ställning till frågan om svenskt deltagande i tredje etappen av EMU . För att ett deltagande skall vara praktiskt möjligt från starten måste förberedelserna ha inletts före riksdagsbeslutet. Regeringen betonar i skrivelsen att det är angeläget att dessa praktiska förberedelser görs på ett sätt som inte inskränker möjligheter att välja om vi skall delta eller stå utanför. Frågan om information om EMU/EU tas upp i motion K909 av (). Utskottet delar uppfattningen i motionen att det behövs en bred och saklig debatt om EMU, där medborgarna måste få tillgång till information som belyser alla aspekter. Utskottet vill framhålla att en av de fem arbetsgrupper som tillsatts för ovannämnda praktiska förberedelser har till uppgift att förbereda underlag för en informationskampanj i händelse av ett beslut att gå med i . Gruppen kommer också att informera om EMU på olika sätt innan beslutet fattas. Motionären anser också att det finns stor anledning från statsmakternas sida att informera bl.a. om hur EU utvecklats och om hur påverkat arbetet inom EU. Utskottet vill påpeka att den skrivelse som bl.a. behandlas i detta yttrande gäller en sådan redovisning som efterlyses av motionären. Skrivelsen föreligger för övrigt också i en kortversion. Motionen får anses vara tillgodosedd med de åtgärder som angetts av utskottet. En folkomröstning om svenskt deltagande i föreslås i motionerna U11 yrkande 15 av och U12 yrkande 1 av . Utskottet vill erinra om att deklarerade i medlemskapsförhandlingarna att ett slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången till den tredje etappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med fördraget. Regeringen anförde att beslutsprocessen i inför övergången från fas två till fas tre är en intern svensk angelägenhet. Beslutet om skall ta detta steg skall fattas av . har tidigare ställt sig bakom denna ordning. Enligt utskottet finns ingen anledning att ändra ordningen att skall fatta beslutet om deltagande i EMU:s tredje fas. Motionerna bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), Axel (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). EU:s utveckling på utskottets område () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Som framhålls i" och slutar med "bör således avstyrkas" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte ställa sig bakom skrivelsens allmänt positiva och glättade bild av utvecklingen inom EU. Skrivelsen döljer att EU lider av stora demokratiska brister som gör det svårt för medborgarna, särskilt i de mindre länderna, att påverka utvecklingen. I demokratiska system är de folkvaldas rätt till initiativ grundläggande. I EU är initiativrätten i huvudsak ett monopol för den politiskt oberoende kommissionen. Denna kommission står under stark påverkan av starka lobbygrupper. I skrivelsen beskrivs Coreper endast som ett beredande organ. Detta är enligt utskottet missvisande. Tjänstemännen i Coreper fattar en rad beslut av lagstiftande karaktär som binder medlemsstaterna och som formellt bekräftas på rådsmötet. Ytterligare ett exempel på hur politiska frågor avgörs av tjänstemän är förestående beslut om det svenska systembolagets rätt att existera. Genom ett beslut av obereoende jurister som aldrig ställs till svars i ett allmänt val kan en viktig grundförutsättning i svensk socialpolitik avskaffas. Bristen på demokrati inom EU är enligt utskottet ett viktigt skäl till att bör motsätta sig att ytterligare makt överlämnas till EU:s institutioner. Som framhålls i motion U516 av () bör de inslag av mellanstatligt samarbete som finns inte minska. Den utveckling i federalistisk riktning som förespråkas i motion U515 av , bl.a. genom att trepelarstrukturen föreslås försvinna, bör däremot motarbetas. Utskottet anser således att vad som anförts i motion U516 yrkande 6 bör ges regeringen till känna, medan motion U515 yrkandena 1 och 3 bör avstyrkas. Utskottet välkomnar i och för sig regeringens skrivelse. I vissa fall ges relativt uttömmande redogörelser, i andra fall är redogörelserna alltför summariska. Också en belysning av misslyckanden och bakslag behövs för att ge en helhetsbild. Det vore också på sin plats att en mer ingående redogörelse lämnades för vilka effekter det svenska medlemskapet har haft. I skrivelsen förs praktiskt taget inga diskussioner om de demokratiska svagheterna i EU:s beslutssystem och vilka konsekvenser det medfört under verksamhetsåret. I enlighet med yrkande 1 i motion U11 från bör denna brist i skrivelsen ges regeringen till känna. Motionen innehåller också förslaget att tillsätta en utredning av hur medborgarnas makt över samhällsutvecklingen i praktiken påverkas av medlemskapet i EU. Utskottet har inhämtat att man inom Statsrådsberedningen förbereder direktiv till en utredning om medborgarna och makten där de förändringar som blivit följden av EU-medlemskapet särskilt skall belysas. Utskottet ser positivt på regeringens initiativ och förutsätter att utredningen tillsätts . Yrkande 2 i motion U11 är därmed tillgodosett. () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet kan konstatera" och slutar med "anses tillgodosedda" bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att regeringskonferensens förhandlingar om ställning har lett fram till förslag om en fortsatt betydelsefull roll för parlamentet i beslutsprocessen och en förenkling och effektivisering av dess medverkan i lagstiftningsprocessen. I det irländska fördragsutkastet fastslås att ett starkt Europaparlament är en grundläggande del av en demokratisk union. befogenheter bör därför befästas när det gäller både dess politiska och lagstiftande verksamhet. Antalet lagstiftningsförfaranden minskar i huvudsak till tre: medbeslutande, rådfrågning och samtycke. Medbeslutandeförfarandet rationaliseras och parlamentet jämställs med rådet. Utskottet har inget emot den föreslagna förenklingen av beslutsprocesserna. Däremot anser utskottet inte att bör jämställas med rådet. Enligt utskottet är det viktigt att slå vakt om det mellanstatliga inslag i som rådet utgör. Motionerna U14 yrkande 5 (delvis) från och U15 yrkande 5 (delvis) samt U515 yrkandena 10 och 11 från bör avstyrkas. och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "De svenska utgångspunkterna" och slutar med "vara tillgodosedda" bort ha följande lydelse: En ökad tillämpning av beslut med kvalificerad majoritet på vissa områden bör enligt utskottet kunna övervägas. I fråga om röstviktningen bör förändras så att bakom besluten skall stå inte bara den majoritet av rösterna i ministerrådet som föreskrivs för de olika typerna av ärenden utan också länder som representerar en majoritet av unionens befolkning.