yttr · GK05BOU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Vad gäller utgiftsområde 18 har i partimotion 1996/97:Fi211 föreslagits en utgiftsram som utgår från en besparing på räntebidragsanslaget om samt en ökad satsning på åtgärder mot radon i bostäder. Förslaget om satsningar på radonsanering utvecklas närmare i motion 1996/97:Bo224 (fp) som bostadsutskottet kommer att behandla i betänkande 1996/97:BoU1. Det kan dock redan i detta sammanhang noteras att den utgiftsberäkning som finns i partimotion 1996/97:Fi211 (fp) vad gäller anslaget för radonsanering både ger ekonomiskt utrymme för bättre bidragsvillkor och minskar den risk för anslagsöverskridande som utskottet påtalat i inledningen till detta avsnitt. Besparingen på räntebidragsanslaget förutsätter som framhållits ovan att vissa åtgärder som inte faller inom utgiftsområde 18 genomförs. Detta gäller i första hand en sänkning av fastighetsskatten. I partimotion har denna sänkning beräknats till för . Vidare har beräknats för åtgärder som leder till fler äldrebostäder och egna rum inom äldrevården. Vid ett bifall till de ramar för utgiftsområde 18 som föreslagits i partimotion är det givetvis angeläget att de förutsatta besparingarna på räntebidragsanslaget genomförs på sådant sätt att inte redan hårt drabbade delar av bostadsbeståndet utsätts för ytterligare kostnadshöjningar. Utskottet återkommer till denna fråga i det fortsatta budgetarbetet. Med hänsvisning till det ovan anförda avstyrker bostadsutskottet regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 18 och tillstyrker motsvarande förslag i partimotion 1996/97:Fi211. Detta innebär att ramen för samt de preliminära ramarna för budgetåren 1998 och 1999 för vart och ett av åren bör räknas ned med i förhållande till förslaget i budgetpropositionen. Motstående förslag i andra motioner avstyrks. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 börjar med "Som framgått" och slutar med "således avslås" bort ha följande lydelse: Det förslag till utgiftsram för utgiftsområde 18 som läggs fram i budgetpropositionen ger enligt bostadsutskottets mening inte tillräckligt ekonomiskt utrymme för vissa angelägna satsningar inom detta område. Även i det nuvarande statsfinansiella läget måste utrymme kunna beredas för insatser som är motiverade av bl.a. bostadssociala skäl eller för att förbättra boendemiljön. I partimotion 1996/97:Fi212 finns en beräkning av erforderligt utgiftstak för utgiftsområde 18 som ger möjlighet till denna typ av insatser under . Den ram för utgiftsområdet som föreslås i motionen - beräknad till ett belopp som är högre än i budgetpropositionen i motsvarande del - utgår från förslag till åtgärder som finns ytterligare redovisade i partimotion 1996/97:Bo235. De insatser utöver vad som förutsatts i budgetpropositionen som är avsedda att finansieras av den utökade ramen är i korthet följande. Inom byggforskningen bör en satsning på fullskaleprojekt för att utveckla bl.a. ekologisk och energisnål byggteknik göras inom en ram av . Anslaget för bostadsbidrag bör öka med , bl.a. för att stödja barnfamiljer och studerande med studiemedel, samt för en förbättring av ungdomsbostadsstödet. bör få sitt anslag höjt med för att finansiera den pågående omställningen av verksamheten. Slutligen bör ett nytt anslag om inrättas för stöd till förbättringar av inomhusmiljön i bostäder och lokaler. kommer efter fastställande av ramen för utgiftsområde 18 att ta närmare ställning till dessa förslag i betänkande 1996/97:BoU1. Vad utskottet nu anfört innebär att för bör medge en utgiftsram för utgiftsområde 18 som är högre än vad regeringen föreslagit. Detta innebär att motion 1996/97:Fi212 yrkande 2 tillstyrks samt budgetpropositionen och motstående motionsförslag avstyrks, allt i motsvarande delar. Vad gäller regeringens förslag om preliminära ramar för utgiftsområdet under budgetåren 1998 och 1999 instämmer utskottet i vad som i partimotion anförts om bristande redovisning i budgetpropositionen. På det underlag som redovisats av regeringen är det inte möjligt att nu ta ställning till budgetramar för utgiftsområde 18 . Detta bör ges regeringen till känna. Förslag i budgetpropositionen och i motioner om preliminära utgiftsramar avstyrks således. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 Per () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 börjar med "Som framgått" och slutar med "således avslås" bort ha följande lydelse: har invändningar mot den utgiftsberäkning som ligger till grund för regeringens förslag om utgiftsområde 18 i två avseenden. Dels har ekonomiskt utrymme inte avsatts för ett fullföljande av tidigare beslutat stöd till allergisanering av bostäder och lokaler, dels ger budgetpropositionens anslagsförslag uttryck för en sänkt ambitionsnivå vad gäller åtgärder mot radon i bostäder. I partimotion 1996/97:Fi213 uppmärksammas dessa brister och förslag läggs om utgiftsramar som möjliggör fortsatta insatser på de aktuella områdena. utvecklar sina förslag om stöd för allergisanering och radonåtgärder i partimotion 1996/97:Bo209. kommer att ta ställning till de enskilda anslagförslagen i denna motion i sitt betänkande 1996/97:BoU1. Utskottet gör emellertid redan nu bedömningen att motionsförslagen i dessa avseenden kommer att tillstyrkas. Vad gäller allergisaneringen är ett bifall till förslaget om ett nytt anslag om en förutsättning för att utställda löften om stödgivning skall kunna infrias. Det är orimligt att avslå inkomna ansökningar om stöd för allergisanering med hänvisning till de omdispositioner av budgeterade medel som regeringen genomförde . Inte heller ambitionsnivån vad gäller radonsanering bör sänkas. Det ovan anförda innebär att bostadsutskottet tillstyrker de ramförslag för utgiftsområde 18 som finns i partimotion 1996/97:Fi213 och avstyrker motstående förslag i budgetpropositionen samt i motioner. För bör således utgiftstaket fastställas till ett belopp som är högre än vad regeringen föreslagit. De preliminära utgiftstaken för budgetåren 1998 respektive 1999 bör bestämmas till belopp som är högre än regeringsförslagen. Ramen för utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsområde 18 för samt preliminär ram för budgetåren 1998 och 1999 börjar med "Som framgått" och slutar med "således avslås" bort ha följande lydelse: instämmer i beräkningen i partimotion 1996/97:Fi214 av erforderlig utgiftsram för utgiftsområde 18 . Även om utskottets formella ställningstagande till de enskilda anslagsförslag som grundar denna beräkning kommer att ske först i betänkande 1996/97:BoU1 kan redan nu den bedömningen göras att det av föreslagna utgiftstaket för är väl avvägt. beräkning av utgiftstaket utgår i korthet från följande förutsättningar. En sänkning av fastighetsskatten från till av taxeringsvärdet finansieras genom en motsvarande besparing om på räntebidragsanslaget. Besparingar genomförs på barnbidraget. De resurser som därigenom frigörs - ca - överförs till den barnrelaterade delen i bostadsbidraget. Vidare fastställs reglerna för bostadsbidrag för så att tidigare beslut vad gäller individuella inkomstgränser och begränsningar av bidragsgrundande bostadsyta inte genomförs. Detta ger sammantaget en klar förstärkning av bostadsbidragen till de barnfamiljer som är i störst behov av stöd. Det särskilda bostadsbidraget för ungdomar avvecklas. Hur stöd till icke-studerande ungdomar kan ske bör övervägas inom den ungdomspolitiska utredningen (dir. 1995:154) som arbetar med att analysera ungdomars situation på arbets- och bostadsmarknaden. För studerande ungdomar samordnas stödet till boende med studiemedelssystemet i övrigt. Vad gäller utgiftsområde 18 innebär den ovan beskrivna omfördelningen att i enlighet med förslaget i partimotion 1996/97:Fi214 (kd) bör fastställa ramen för samt de preliminära ramarna för budgetåren 1998 och 1999 till ett belopp som för vart och ett av åren är lägre än vad regeringen förordat. Motstående förslag i budgetpropositionen och i motioner avstyrks således. , , och (alla m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Under den borgerliga regeringsperioden fördes en medveten och långsiktig skattesänkningspolitik för att skapa tillväxt och ge ett ökat utrymme för den privata ekonomin. Inte minst ur bostadspolitisk synpunkt är en sådan utveckling viktig. På bostadsområdet bidrar sänkta skatter både till en bättre fungerande marknad och till lägre boendekostnader. De kraftiga höjningar av fastighetsskatten som genomförts får i stället motsatt effekt i form av höjda boendekostnader och obalanser på fastighetsmarknaden. Det är därför djupt olyckligt att den tidigare skattesänkningspolitiken nu ersatts av en skattehöjningspolitik. fastighetstaxering tillsammans med den samtidiga höjningen av fastighetsskatten från till har slagit hårt mot de boende. Beräkningar visar att skatten för småhus i genomsnitt har höjts , vilket motsvarar . Skattehöjningarna för dem som bor i särskilt attraktiva områden i bl.a. skärgården har varit mångdubbelt större. Förutom av kraftigt höjd fastighetsskatt har dessa fastighetsägare i många fall också drabbats av förmögenhetsskatt på grund av de höjda taxeringsvärdena. De bostadspolitiska konsekvenserna av detta är enligt utskottets mening helt oacceptabla. Det är naturligtvis inte enbart boendekostnaderna i egnahem som påverkas av fastighetsskatten. För en normal hyreslägenhet går sålunda drygt en tiondel av hyran till att betala fastighetsskatt. En successiv sänkning av fastighetsskatten för flerbostadshus skulle således bidra till att hålla tillbaka hyreshöjningarna för dem som bor i lägenhet. publicerade uppgifter visar dessutom att taxeringsvärdena för hyreshus kommer att stiga kraftigt . För t.ex. rör det sig om uppskrivningar med . Boendebeskattningen bör enligt utskottets mening också ses i ett mer principiellt perspektiv. En uppenbar svaghet är sålunda att den inte tar någon hänsyn till hushållets inkomster. Teoretiskt, i vissa fall även i praktiken, kan beskattningen av boendet komma att överstiga hushållets disponibla inkomst, dvs. fastighetsbeskattningen kan få samma pomperipossaeffekt som inkomstbeskattningen tidigare kunde ge upphov till. Långt innan fastighetsskatten närmar sig sådana nivåer kommer dock många människor att tvingas flytta från sina bostäder och den miljö de kanske bott i , med alla påfrestningar detta innebär. Ingen hänsyn tas heller till att den eller de inkomster som betalar boendeskatten redan är beskattade eller att fastighetsskatten för dem som bor i ett bostadsområde kan öka kraftigt som en följd av att området blivit så attraktivt att marknadsvärdet på huset stiger kraftigt. Den pensionär som skaffat sin bostad med ett helt annat prisläge kan då plötsligt upptäcka att den höga fastighetsskatt som följer av detta gör det omöjligt att bo kvar. Det nu anförda leder utskottet till slutsatsen att fastighetsskatten successivt måste avvecklas. En avveckling är enligt utskottets mening absolut nödvändig för att sänka boendekostnaderna för alla och för att stärka äganderätten för dem som äger sin bostad. I ett första steg bör fastighetsskatten sänkas till . Dessutom bör justeringar av markvärdesberäkningen göras och ett tak för markvärdet införas. I avvaktan på att förmögenhetsbeskattningen slopas bör därtill det icke skattepliktiga beloppet för förmögenhetsbeskattning höjas till . Till dessa frågor återkommer utskottet nedan. Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i Moderata samlingspartiets partimotioner 1996/97:Bo201 yrkande 5 och 1996/97:Fi407 yrkandena 13 och 14 samt motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkandena 7 och 8 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga, anfört om en avveckling av fastighetsskatten bör utskottet som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet. Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Den utformning som fastighetsskatten har ger enligt utskottets mening upphov till flera problem. Basen för fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxeringsvärdet, som bygger på det uppskattade marknadsvärdet. Det betyder att värdet på en fastighet bedöms efter till vilka priser andra liknande fastigheter i samma geografiska område avyttrats . Som fastighetstaxering visar ger detta förfaringssätt i vissa fall upphov till helt oacceptabla effekter. Särskilt gäller detta i attraktiva fritidsområden, bl.a. i våra skärgårdar. Här har den bofasta befolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av att grannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Ett annat uttalat problem med fastighetsskatten är sättet att värdera på fastigheten befintliga byggnader. Miljöriktigt byggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingen och höjer därmed taxeringsvärdet och fastighetsskatten. Detta blir i praktiken en straffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilket givetvis är det som minst av allt behövs . Tvärtom borde en miljöriktig utformning av en fastighet premieras skattemässigt. Det finns enligt utskottets mening skäl att vidta åtgärder på både kort och lång sikt för att reformera fastighetsbeskattningen. I en första etapp bör sålunda skattesatsen för bostäder återställas till redan vid taxering. Dessutom bör en reducering av fastighetsvärdet, med införas vid förmögenhetsbeskattningen. Till den närmare utformningen av dessa åtgärder och till finansieringen av dem återkommer utskottet nedan. På måste fastighetsskatten stegvis sänkas och avskaffas. I enlighet med förslag till skatteväxling bör fastighetsskatten sänkas med totalt . Det innebär att skattesatsen kan sättas ned till . Ytterligare sänkningar kan sedan växlas mot en reducering av rätten till ränteavdrag för lån till bostadshus samt mot högre realisationsvinst vid fastighetsförsäljning. I anslutning härtill bör även utredas om en fastighetsskatt helt eller delvis kan ersättas med en fastighetsavgift. Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i partimotion 1996/97:Fi420 yrkande 16 samt i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 1 anfört om en avveckling av fastighetsskatten m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Till skillnad från beskattningen av löner, företagsvinster och konsumtion riktas fastighetsskatten mot en tillgång som inte är likvid i den bemärkelsen att den normalt sett inte kan omsättas i reda pengar. Fastighetsskatten kan därmed sägas utgå från att ägandet alltid kombineras med arbetsinkomst, pension eller kapitalinkomster som kan bekosta denna skatt. Med de kraftiga höjningar av skatteuttaget som följer av nya högre taxeringsvärden och den samtidiga höjningen av skattesatsen från till kommer det i många fall att bli svårt att klara av den nya fastighetsskatten för dem med normala inkomster eller pensioner. Den som genom händighet, sparsamhet och inslag av självhushåll har kunnat klara att i egen fastighet leva "fattigt" i bemärkelsen låga kontanta inkomster kommer inte längre att klara detta. En beskattning med sådana effekter är naturligtvis helt oacceptabel. Det kan i sammanhanget vara intressant att notera att fastighetsskatt inte har införts på skog och . Ett argument för detta är att skogen och åkern inte automatiskt genererar intäkter för att betala en fastighetsskatt. Samma resonemang kan naturligtvis användas också som ett argument mot att belägga bostadshus med fastighetsskatt. De kraftiga höjningarna av fastighetsskatten 1996 har enligt utskottets mening på ett mycket tydligt sätt accentuerat de problem som dagens fastighetsbeskattning för med sig. Många barnfamiljer, pensionärer med låga inkomster, de som har köpt sina hus när priserna stod som högst 1989-1991 och familjer som drabbas av arbetslöshet kommer helt enkelt inte att ha råd att bo kvar i de mest attraktiva områdena som skärgårdar och storstadsområden. Dessa områden riskerar därmed att bli till reservat för de bäst ställda. Den boendesegregation som regeringen i andra sammanhang säger sig vilja motverka kommer därmed att förstärkas. Den senaste taxeringen innebär att skillnaderna ökar mellan lågprisorter och högprisorter. Dessa skillnader måste enligt utskottets mening utjämnas. Det är inte acceptabelt att det för ett likvärdigt hus kan skilja flera i årlig fastighetsskatt beroende på var i landet huset är beläget. Principen borde i stället vara "lika hus-lika skatt" för det egna boendet. Ett sätt att åstadkomma detta är att begränsa fastighetsskatten till ett visst högsta taxeringsvärde på marken. Dessutom bör skattesatsen i ett första steg sänkas till och förmögenhetsbeskattningen av bostäder för permanentboende revideras. Till dessa frågor återkommer dock utskottet nedan. Med hänvisning till det ovan anförda bör enligt utskottets mening systemet med fastighetsskatt avvecklas. Kommunerna bör i stället ges möjlighet att ta ut en fastighetsavgift för att täcka sina kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten. I dagens statsfinansiella läge är det dock inte lämpligt att genomföra detta förslag, men när statens ekonomi förbättras får det anses vara en både nödvändig och naturlig utveckling. Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i den kristdemokratiska partimotion 1996/97:Sk371 yrkande 26 samt i motion 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 1 anfört om en avveckling av fastighetsskatten m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet. Sänkning av skattesatsen till (), (), (), (), Per () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "De samhällsekonomiska" och slutar med "17 avstyrks" bort ha följande lydelse: Fastighetsskatten bör, som utskottet ovan anfört, successivt avvecklas. Som ett första steg i denna avveckling bör skattesatsen sänkas till redan vid taxering. Med anslutning till motionerna 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 2, 1996/97:Fi4 (m) yrkande 2, 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 2 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga, samt partimotionerna 1996/97:Bo201 (m) yrkande 6, 1996/97:Sk371 (kd) yrkande 27 och 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 17 förordar utskottet sålunda att skattesatsen för fastighetsskatten vid taxering skall sättas ned till . , , och (alla m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "När det" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: En förutsättning för att den av utskottet förordade successiva avvecklingen av fastighetsskatten skall kunna genomföras på ett planmässigt sätt är enligt utskottets mening att takten i avvecklingen läggs fast . Även enligt utskottets mening bör sålunda de i motion 1996/97:Fi4 (m) yrkande 3 samt i partimotion 1996/97:Fi407 (m) yrkande 10 förordade sänkningarna av skattesatsen för vart och ett av genomföras. Motionerna bör sålunda vinna bifall. , , och (alla m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utfallet av fastighetstaxering har blivit att många fastigheter har åsatts så höga taxeringsvärden att de också kommer att få betala förmögenhetsskatt. Det är sålunda inte ovanligt att hela ökningen av taxeringsvärdet förutom av fastighetsskatt också kommer att belastas med förmögenhetsskatt. Dessa fastigheter kommer därmed att drabbas dubbelt av de höjda taxeringsvärdena. bör förmögenhetsskatten därför helt tas bort. För att temporärt motverka denna form av dubbelbeskattning bör i ett första steg det skattefria beloppet för förmögenhet höjas till i enlighet med förslagen i motionerna 1996/97:Fi4 (m) yrkande 5 och 1996/97:Fi401 (m) såvitt nu är i fråga, samt partimotion 1996/97:Bo201 (m) yrkande 8. Övriga motions-yrkanden avstyrks. Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet delar vad som i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 4 anförts om att det skattefria beloppet för förmögenhet bör fastställas till . För att denna åtgärd inte skall leda till en ökad beskattning av permanentbostäder bör ett avdrag på högst få göras från taxeringsvärdet för permanentbostad vid beräkningen av den skattepliktiga förmögenheten. Övriga motionsyrkanden avstyrks. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: För många fastighetsägare har utfallet av fastighetstaxering lett till så höga taxeringsvärden att de också kommer att få betala förmögenhetsskatt. Det är sålunda inte ovanligt att hela ökningen av taxeringsvärdet förutom av fastighetsskatt dessutom kommer att belastas med förmögenhetsskatt. Dessa fastigheter kommer därmed att drabbas dubbelt av de höjda taxeringsvärdena. På bör förmögenhetsskatten på bostäder för permanentboende därför helt tas bort. För att på kort sikt motverka den form av dubbelbeskattning det här är fråga om bör de begränsningar av markvärdet m.m. vid fastighetstaxeringen som förordats i flera kristdemokratiska motioner också få genomslag vid beräkningen av den skattepliktiga förmögenheten. Utskottet ansluter sig sålunda till förslagen i motion 1996/97:Fi3 (kd) yrkande 5. Övriga motions-yrkanden avstyrks. Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken av fastighetsskatten m.m. börjar med "Den nedsättning" och slutar med "motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Den tillfälliga nedsättning av stämpelskatten som tidigare beslutat medverkar enligt utskottets uppfattning endast i mycket ringa om ens någon utsträckning till att öka omsättningen av fastigheter på det sätt som uppenbarligen avsetts. Nedsättningen har i stället i huvudsak medverkat till att subventionera fastighetsförsäljningar som i praktiken redan genomförts eller som ändå skulle ha kommit till stånd. Utskottet delar mot bakgrund härav vad som i motion 1996/97:Fi8 (mp) yrkande 3 samt partimotion 1996/97:Fi420 (mp) yrkande 18 anförts om att beslut i denna del bör upphävas. I enlighet med förslagen i samma motioner bör den inkomstförstärkning som härvid uppkommer användas för den ovan förordade sänkningen av fastighetsskatten till . Avslag på förslaget om skattereduktion i vissa fall , , och (alla m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken för fastighetsskatt i vissa fall börjar med "Allmän fastighetstaxering" och slutar med "yrkande 2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Det förhållandet att regeringen nu känner sig tvungen att lägga fram ett förslag om reduktion av fastighetsskatten i vissa fall belyser enligt utskottets mening på ett mycket tydligt sätt hur beskattningen drabbar många fastighetsägare på ett helt oacceptabelt sätt. Från rent principiella synpunkter skall naturligtvis inte ett skattesystem vara så utformat att det inte kan tillämpas på ett enhetligt och rättvist sätt.