yttr · GK05KRU4Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att yttra sig över dels proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar jämte följdmotionerna 1996/97:K14-K16, dels följande motioner som väckts under allmänna motionstiden , nämligen motionerna 1996/97:So246 yrkande 8 och 1996/97:K713 yrkande 14, dels motion 1996/97:Kr20 yrkande 17 som väckts med anledning av proposition 1995/96:3 Kulturpolitik. har beslutat att avge yttrande till . har beslutat att i detta yttrande behandla även följande motioner, som väckts under allmänna motionstiden och som hänvisats till kulturutskottet, nämligen motionerna 1996/97:K713 yrkande 10 och 15, 1996/97:Sf625 yrkande 13 och 1996/97:Kr4 yrkande 8. har - under förutsättning av medgivande - beslutat överlämna dessa motioner till . har funnit skäl att yttra sig över de frågor som berörs i propositionen och över merparten av motionsyrkandena. I yttrandet behandlas - förutom regeringens förslag - frågor om avslag på propositionen m.m., om () skall få tillstånd att sända via satellit till svenska hushåll, om flera programföretag skall få delta i sändningarna, om tekniken främst skall användas för att förbättra public service-verksamheten om stimulanser till hushållen, om must carry-skyldigheten, om urvalet av sändningsorter, om behovet av en medieutredning med kulturpolitiskt perspektiv, om analog och digital parallellsändning, om specialprogram för funktionshindrade, om den fortsatta utbyggnaden av sändningsverksamheten, om finansiering av digitala radio- och TV-sändningar, om SVT skall få inrätta en betal-TV-kanal, om en finsk radiokanal och om () skall få starta TV-kanalen . har avstått från att yttra sig över motionsyrkanden som avser statens roll i mediepolitiken samt miljökonsekvenserna till följd av förväntat TV-skrot. Förslaget i propositionen innebär att digital marksänd TV skall införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Förutsättningarna skall redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Sändningarna inleds på ett begränsat antal orter i landet. En grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Vidare innebär förslaget i propositionen att sändningarna skall kunna påbörjas , helst . Erfarenheterna av den praktiska verksamheten bör fortlöpande tas till vara så att staten kan fatta nödvändiga beslut utan onödigt dröjsmål. En första utvärdering skall göras senast när sändningarna pågått omkring . Sändningsorterna skall komplettera varandra t.ex. då det gäller dimensionen storstad - glesbygd. Minst två sändningsfrekvenser bör kunna disponeras på varje sändningsort. Kärnan i sändningsverksamheten skall vara digitala marksändningar av TV, men även andra tjänster än traditionella TV-program skall kunna förekomma. Vid sidan av trådlösa marksändningar bör det eftersträvas att också andra distributionsmetoder prövas. Vid urval av programföretag skall beaktas att programutbudet som helhet skall tilltala olika intressen och smakriktningar. Lokala och regionala program bör ges företräde, liksom program som är förankrade i den svenska kulturkretsen. Det skall eftersträvas att flera av varandra oberoende programföretag deltar. TV-företag som bedriver marksändningar skall beredas tillfälle att medverka i de digitala sändningarna. Regeringen anser att en särskild utredare bör förbereda den föreslagna sändningsverksamheten samt att en kommitté med parlamentariskt inslag bör följa verksamheten och medverka vid utvärderingen. SVT, () och UR skall anvisas ett engångsbelopp för digitala sändningar ur rundradiokontot på högst (prisläge) fördelat med högst och högst , under förutsättning att rundradiokontots resultatutveckling medger det. Fråga om avslag på propositionen m.m. Det s.k. medielandskapet har successivt genomgått stora förändringar främst genom tillkomsten av ett stort antal satellitsända TV-kanaler vilka tas emot direkt via parabolantenn eller för vidaresändning i kabelnät. Tillgången till TV-kanaler i varierar kraftigt. De tre marksända kanalerna, SVT:s två kanaler samt TV4, kan emellertid ses av i stort sett hela befolkningen. Den digitala tekniken har under spritt sig till allt fler teknikområden. Större delen av all elektronik är digital. Inom ljudradioområdet startade SR reguljära sändningar med det nya sändningssystemet (). har den digitala tekniken börjat användas inom TV-produktionen och används numera även för TV-sändningar. Den digitala TV-sändningstekniken bjuder på flera fördelar t.ex. genom högre överföringskapacitet och bättre frekvens-ekonomi än vad som gäller för den analoga sändningstekniken. Den digitala tekniken gör det bl.a. möjligt att sända betydligt fler kanaler än vad som är möjligt i det analoga systemet. Tekniken möjliggör även en betydligt högre ljud- och bildkvalitet. har vid sina överväganden med anledning av den aktuella propositionen utgått från ett kulturpolitiskt synsätt. Enligt detta synsätt bör i stort sett hela befolkningen även efter ett teknikskifte garanteras tillgång till ett varierat utbud kanaler som inkluderar de kanaler som man nu har tillgång till, nämligen public service-kanalerna SVT1 och SVT2 samt . Det bör understrykas att TV jämsides med radio är den främsta informations- och kulturförmedlaren. Från kulturpolitiska utgångspunkter finns det således mycket starka skäl att framhålla att tillgänglighets-, mångfalds- och yttrandefrihetsaspekterna bör bli tillgodosedda. ställningstagande skiljer sig inte från regeringens uppfattning i detta hänseende. har förslag framförts om avslag på propositionen i sin helhet. Enligt motionärerna kommer regeringens förslag till marknätslösning att bli kostsam och framstår som irrelevant för hushållen, eftersom av TV-hushållen antingen har egen satellitmottagare eller har tillgång till kabel-TV. Motionärerna anser att regeringen borde ha utnyttjat de distributionssystem som redan finns eller är under uppbyggnad och på vilka stora resurser redan satsats. I motionsförslag från allmänna motionstiden föreslås att planerna på ett stolpbundet marknät skall avvisas, eftersom det enligt motionärerna är tekniskt komplicerat och inte erbjuder möjlighet till interaktivitet. En utgångspunkt för kulturutskottets ställningstagande är som nämnts tillgänglighetsaspekten. kan av den bofasta befolkningen ta emot marksändningar. Även i fritidshus, och fritidsbåtar kan man med hjälp av en enkel antenn ta emot trådlös sändning. Därutöver erinrar utskottet om att en infrastruktur i form av marksändare för analog sändning redan finns i landet och att dessa sändare kan kompletteras med digital utrustning till en förhållandevis begränsad kostnad. Enligt beräkningar gjorda av marknätets ägare, det statliga bolaget , skulle en investering om ca kunna ge praktiskt taget hela befolkningen möjlighet att ta emot 6-8 TV-program från två digitala marknät. Det marksända alternativet har enligt utskottets uppfattning fördelar som väger tungt i detta sammanhang. Det anförda innebär inte att utskottet motsätter sig regeringens förslag om att även andra distributionsmetoder skall kunna prövas vid sidan av de trådlösa marksändningarna. Det utvärderingsarbete som skall ske fortlöpande - och som utskottet återkommer till i det följande - får utvisa vilken distributionsmetod som slutligen bör väljas med hänsyn tagen till vad som kan anses önskvärt utifrån de nämnda förutsättningarna, nämligen tillgänglighets-, yttrandefrihets- och mångfaldsaspekterna. Även ekonomiska, juridiska och andra aspekter skall - som nämns i propositionen - vägas in i utvärderingen. bör i enlighet härmed avstyrka de motionsyrkanden som innebär att propositionen skall avslås och att planerna på ett digitalt stolpbundet marknät skall avvisas. Frågor rörande införandet av digitala TV-sändningar, utvärdering m.m. Regeringens förslag inrymmer - som redovisats - möjligheter till modifieringar och förändringar under verksamhetens gång. vill starkt understryka att den snabba tekniska utvecklingen motiverar ett tillvägagångssätt från statens sida som innebär så få låsningar för framtiden som möjligt. Om tekniska brister skulle visa sig eller om målsättningen då det gäller yttrandefrihet, tillgänglighet, ekonomisk bärkraft etc. inte skulle kunna uppnås med den valda tekniken är det en fördel om inriktningen på projektet redan från början har viss flexibilitet. är det - som framhålls i propositionen - nödvändigt att hänsyn tas till de företag som medverkar i sändningarna, eftersom de är beroende av att kunna göra långsiktiga bedömningar (prop. s. 28). Utskottet anser således - i likhet med vad som anförs i propositionen - att TV-sändningar med digital teknik skall införas i flera steg och att staten successivt skall ta ställning till om och hur den fortsatta sändningsverksamheten skall bedrivas. Digitaliseringen av sändningarna i marknätet innebär att publiken kommer att kunna ta del av ett antal nya programtjänster. Självfallet har det stor betydelse att de svenska public service-företagen ligger i den tekniska frontlinjen och är med och leder den digitala utvecklingen. Om så blir fallet torde i relation till radio- och TV-publikens storlek få goda möjligheter att påverka utvecklingen internationellt, som kvaliteten på företagens programtjänster i olika hänseenden bör kunna förbättras. Då det gäller motionsyrkanden som syftar till att SVT skall få tillstånd att sända analogt och digitalt via satellit till svenska hushåll vill utskottet anföra följande. godtog regeringens förslag om att regeringens medgivande skulle inhämtas om ett programföretag ville inleda nya sändningar över satellit (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Skälet till regeringsförslaget angavs vara att det är angeläget att programföretagen agerar i enlighet med den strategi för tekniska förändringar som statsmakterna skulle kunna komma att fatta beslut om (prop. s. 86). Det anförda innebär att den fråga som motionärerna tar upp bör kunna prövas av regeringen när beslutat vilken teknik som skall användas för TV-sändningarna . Enligt kulturutskottets uppfattning bör inte vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Det kan tilläggas att SVT fick regeringens tillstånd att - under förutsättning att verksamheten täcker sina egna kostnader - inleda satellitsändningar för att förbättra möjligheterna att se SVT:s program i och övriga . I propositionen föreslås att flera, av varandra oberoende programföretag kan få delta i sändningarna. Utskottet anser - i likhet med vad som föreslås i propositionen - att det är angeläget att även andra programtjänster än traditionella TV-program kan sändas. Likaledes är det - främst mot bakgrund av vad utskottet uttalat om yttrandefrihet och mångfald - angeläget att flera programföretag kan få delta i sändningarna. Utskottet avstyrker således förslag som framförts motionsvägen att endast SVT, UR och skall få delta i sändningsförsöken. Som en följd av det anförda är utskottet inte berett att - i enlighet med ett annat motionsyrkande - uttala sig för att den nya tekniken främst skall användas för att förbättra public service-verksamheten. Enligt vad som uttalas i propositionen skall sändningsverksamheten i sin helhet bekostas av medverkande företag. Eventuella stimulanser till hushållen för att anskaffa digitalavkodare måste bekostas av företagen och får inte finansieras med statsbudgetmedel (prop. s. 25). I en motion ifrågasätts om - som motionärerna menar kan betraktas som medverkande företag - och SVT skall få medverka i sådan stimulansverksamhet som riktar sig till hushållen. Om skulle tillåtas delta i finansieringen av stimulanserna till hushållen riskerar konkurrensen på marknaden att snedvridas. Motions- yrkandet synes syfta till ett förbud för och att bidra med den nämnda typen av subventioner. Enligt utskottets uppfattning är det rimligare att anta att eventuella hushållssubventioner kan komma att utgå från den industri som tillverkar avkodningsutrustningen än från och . anser inte att det finns skäl att på denna punkt gå emot regeringens bedömning och föreslå att ta initiativ till att förhindra de båda företagen att bidra med subventioner. Yrkandet bör således avstyrkas. har även frågan om must carry-skyldigheten tagits upp. Motionärerna anser att det framstår som orimligt att kabelföretagen skall vara skyldiga att vidaresända upp till 20 digitala kanaler kostnadsfritt. Den nuvarande sändningsplikten måste därför - anförs det - ändras innan de digitala sändningarna påbörjas. Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) är kabelföretagen skyldiga att vidaresända TV-sändningar som sker med stöd av tillstånd från regeringen (8 kap. 1 §). Radio- och får medge undantag från skyldigheten om särskilda skäl finns till det (8 kap. 6 §). Utskottet utgår - liksom regeringen - från att sådana undantag kommer att beviljas i samband med de föreslagna sändningarna (jfr prop. s. 29). Motionsyrkandet bör med hänvisning till det anförda avstyrkas av . Som redovisats i det föregående tas även frågor om planering och uppföljning av sändningsverksamheten upp i propositionen. Sedan propositionen överlämnats till har en särskild utredare förordnats som enligt sina direktiv - i avvaktan på beslut - skall lägga fram förslag till vilka sändningsorter som inledningsvis skall väljas för digitala sändningar. Utredaren skall undersöka de tekniska och frekvensmässiga möjligheterna, liksom vilket intresse som finns hos TV-företag och andra intressenter för sändningsverksamheten. Därefter skall regeringen besluta om vilka orter som skall väljas för digitala sändningar (prop. s. 30, dir. 1997:19). Den särskilde utredaren skall också i samråd med programföretag och andra intressenter utarbeta former för samarbete kring multiplexering, sändare, åtkomstkontroll och elektronisk programguide, eventuellt i form av en modellöverenskommelse. Vidare skall en särskild kommitté med parlamentariskt inslag följa verksamheten och medverka vid utvärderingen. Kommittén skall medverka vid urvalet av de företag som skall delta i sändningarna (prop. s. 31). har inte något att erinra mot regeringens bedömning men vill framhålla följande. Enligt utskottets uppfattning är det självklart att urvalet av sändningsorter skall göras även i samråd med sändande programföretag, innan regeringen fattar beslut i frågan. Utskottet anser sig kunna utgå från att så blir fallet. Utskottet delar regeringens uppfattning att sändningsorterna skall väljas så att de kompletterar varandra då det gäller tätbefolkade områden och glesbygd. På liknande sätt bör vid sändningsförsöken hänsyn tas till terrängskillnader inom landet. Då det gäller den särskilde utredarens uppdrag beträffande multiplexering m.m. vill utskottet anföra följande. Begreppet multiplexering innebär att flera signaler, t.ex. olika TV-kanaler, sammanflätas till en signal som sedan sänds ut. Mottagarens avkodare knyter sedan upp flätan och sorterar ut den kanal som tittaren valt (prop. s. 11). Utskottet konstaterar att olika - kanske konkurrerande - programföretags kanaler kan förekomma i en och samma multiplex. I några av de remissyttranden som inkommit till med anledning av betänkandet (SOU 1996:25) Från massmedia till multimedia uttrycks vissa farhågor, t.ex. för att programföretagen skall hamna i beroendeställning till multiplexoperatören. Med hänvisning till det anförda vill utskottet understryka betydelsen av att utredaren söker åstadkomma en överenskommelse mellan programföretagen och övriga intressenter i denna fråga. I ett motionsyrkande begärs att en utredning med kulturpolitiskt perspektiv skall tillsättas för att få fram en bättre grund för de mediepolitiska besluten. inskränker sig i detta sammanhang till att behandla den del av mediepolitiken som berör digital TV-sändning. Den kommitté med parlamentariskt inslag som skall följa sändningsverksamheten och medverka vid utvärderingen torde i hög grad komma att ägna sig åt tekniska och ekonomiska frågor rörande sändningsverksamheten. Med hänsyn till TV:s stora betydelse som kulturbärare är det naturligt att kommittén även åläggs att göra en kulturpolitisk värdering av verksamheten. Frågan om behovet av parallella analoga och digitala sändningar har väckts i ett motionsyrkande. Enligt motionärerna bör det vara en målsättning att upprätthålla de analoga sändningarna till dess den övervägande delen av de svenska hushållen införskaffat nödvändig digital teknik. Utskottet anser för sin del att parallella sändningar av public service-företagens program givetvis måste pågå . Det är dock inte lämpligt att på nuvarande stadium precisera parallellsändningarna skall äga rum. Frågan har i hög grad samband med hur de dubbla sändningarna skall finansieras i ett längre perspektiv. anser således att inte nu bör precisera hur stor andelen TV-hushåll med digital mottagningsutrustning skall vara för att parallellsändningen skall kunna upphöra. bör därför avstyrka yrkandet. I en motion från allmänna motionstiden föreslås att regeringen - när digitaliseringen genomförs - skall se till att utrymme skapas för specialprogram för funktionshindrade. Sedan motionen väcktes har regeringen - - beslutat om sändningstillstånd för SVT för perioden fr.o.m. t.o.m. . Enligt de villkor som är knutna till sändningstillståndet är företaget skyldigt att beakta funktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall SVT öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. anser att frågan om funktionshindrades tillgång till TV-utbudet har stor betydelse. Den digitala tekniken gör att det är möjligt att förbättra ljud- och bildkvalitet så att t.ex. hörsel- och synskadade lättare kan ta del av programmen. Utskottet konstaterar att ett stort ansvar åvilar SVT i detta hänseende. Motionsförslaget bör med hänvisning till det anförda kunna avstyrkas av . I den mån motionsförslaget syftar till att en särskild kanal för funktionshindrade skall inrättas kan utskottet konstatera att den digitala sändningstekniken medger utrymme för betydligt fler kanaler än vad som är möjligt med den analoga tekniken. Enligt utskottets uppfattning är det dock inte självklart att inrätta en sådan specialkanal. I första hand bör de ordinarie programmen i SVT:s sändningar göras tillgängliga för funktionshindrade (jfr prop. 1995/96:161 s. 67, bet. 1995/96:KrU12 s. 22). Vidare skall - som nämnts i det föregående - SVT producera program för speciella målgrupper. Motionsförslaget bör med hänvisning till det anförda kunna avstyrkas av . I detta sammanhang vill kulturutskottet tillägga att motionsyrkanden som syftar till att funktionshindrades tillgång till public service-företagens program skall förbättras kommer att behandlas av utskottet senare denna vår i ett betänkande om radio- och TV-frågor. Det anförda leder fram till att utskottet anser att propositionens förslag beträffande digitala TV-sändningar bör godtas av (avsnitt 6 i propositionen). tas frågor upp som rör den fortsatta utbyggnaden av sändningsverksamheten. I en motion framförs förslag som syftar till att den i det föregående nämnda kommittén med parlamentariskt inslag bl.a. skall få ett vidgat uppdrag innebärande att den skall dra upp riktlinjerna för nästa fas i utvecklingen. Motionärerna vill även att skall få möjlighet att pröva den fortsatta sändningsverksamheten. Som framgår av vad som anförts i det föregående skall kommittén medverka vid utvärderingen av sändningsverksamheten. Kommittén skall enligt propositionen även fortlöpande rapportera sina iakttagelser till regeringen. Om kommittén anser att det finns behov av åtgärder, t.ex. ändrade regler, skall detta anmälas. En första utvärderingsrapport, som också inkluderar en ekonomisk analys av sändningsverksamheten, skall under alla förhållanden lämnas senast när sändningarna har pågått under . En slutrapport skall lämnas före utgången av den första tillståndsperioden. Regeringen bedömer att denna kommer att omfatta av högst (prop. s. 29 och 31). anser att det är naturligt att kommittén i sin rapportering till regeringen utifrån vunna erfarenheter redovisar sin syn på den fortsatta verksamheten med digitala TV-sändningar. Självfallet måste regeringen återkomma till med förslag rörande utformningen av den fortsatta sändningsverksamheten. Det får ankomma på regeringen att på grundval av rapporteringen ta ställning till när detta lämpligen bör ske. Motionsyrkandena bör inte föranleda någon åtgärd. Regeringens förslag innebär att högst (prisläge) skall utbetalas till de tre public service-företagen resp. 1998 för digitala sändningar, under förutsättning att rundradiokontots resultatutveckling medger det. Vidare uttalas i propositionen att de medel som görs tillgängliga bör användas för utveckling av nya tjänster i samband med den nya tekniken, t.ex. olika interaktiva tjänster och nya programkanaler, samt för utsändningskostnader. Den digitalisering av den interna produktionstekniken i programföretagen som pågår har inte något nödvändigt samband med frågan om digital utsändningsteknik, anser regeringen. En övergång till digital produktionsutrustning skall därför i huvudsak finansieras inom ramen för nuvarande medelstilldelning i likhet med vad som gäller för övriga investeringar inom programföretagen (prop. s. 32-33). har farhågor framförts rörande behållningen på rundradiokontot. Vidare har förslag väckts om att en statlig lånegaranti skall inrättas för SVT och att medelstilldelningen till SR för digitalisering m.m. skall öka när resultatet på rundradiokontot förbättrats. I en motion från allmänna motionstiden har föreslagits att skall betalas ut från rundradiokontot till public service-företagen. Utskottet vill erinra om att behållningen på rundradiokontot påverkas av ett antal faktorer, främst antalet TV-avgiftsbetalare, storleken på TV-avgiften, medelsutbetalningen till programföretagen och utvecklingen av ett särskilt kompensationsindex, det s.k. SR-indexet. De flesta av dessa faktorer bestäms genom riksdagsbeslut. Vidare vill utskottet erinra om att staten genom tillhandahåller det rörelsekapital som rundradiorörelsen behöver om avgiftsmedlen ur likviditetssynpunkt inte räcker till. Samordningsansvaret för förvaltningen av rundradiorörelsen åvilar SVT. Ett särskilt avtal härom har träffats mellan staten och SVT. Enligt avtalet skall SVT för statens räkning svara för förvaltningen av rundradiomedlen. Utskottet har inte anledning att ifrågasätta de bedömningar rörande utvecklingen av rundradiokontot som ligger till grund för regeringens förslag till medelstilldelning. Inte heller anser utskottet att det finns anledning att nu förorda ytterligare medelstilldelning till public service-företagen för övergången till digital produktionsteknik eller att uttala sig för en ökad medelstilldelning om eller när resultatet på rundradiokontot förbättras. Utskottet avvisar även förslag om att inrätta en statlig lånegaranti för SVT med hänvisning till att företaget nu tillförs särskilda medel för digitalsatsningen. Enligt utskottets uppfattning är det för tidigt att på detta stadium uttala sig om eventuella framtida behov av ekonomisk förstärkning. delar regeringens uppfattning att beloppet för digitala sändningar, sammanlagt högst , bör användas för utveckling av nya tjänster i samband med den nya tekniken och för utsändningskostnader samt att digitaliseringen av programföretagens produktionsteknik främst bör bekostas inom ramen för den ordinarie medelstilldelningen. anser således att skall godta regeringens förslag till medelstilldelning (avsnitt 7 i propositionen) och avstyrka de aktuella motionsyrkandena. Frågan om SVT skall få inrätta en betal-TV-kanal behandlas i ett motionsyrkande. Motionärerna anser att det är oacceptabelt att publiken skall behöva betala en andra gång till kanaler för program som den redan betalat för genom licensen.