yttr · GK05UBU5Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) i vad avser bl.a. den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-8) samt tilläggsbudget för (yrkandena 9-11 och 19-68) jämte de motioner som kan komma att väckas. yttrar sig i det följande över regeringens preliminära fördelning av utgifterna på utgiftsområden , särskilt vad avser utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (yrkande 6 i denna del). I sammanhanget yttrar sig utskottet även över motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 7 (i berörd del), 1996/97:Fi43 yrkande 5 (i berörd del), 1996/97:Fi44 yrkandena 5 (i berörd del) och 66, 1996/97:Fi45 yrkandena 27 samt 41 (i berörd del), 1996/97:Fi46 yrkande 4 (i berörd del), 1996/97:Fi49, 1996/97:Fi56, 1996/97:Fi66, 1996/97:Fi67 och 1996/97:Fi68. Vidare behandlar utskottet regeringens förslag till tilläggsbudget för inom utgiftsområdena 15 och 16 (yrkande 68 i denna del) samt yrkandena 20, 21, 48 och 49 i propositionen jämte den i anslutning till tilläggsbudgeten väckta motionen 1996/97:Fi50. I yttrandet tar utskottet först upp de förslag som direkt avser utgiftsramarna. Därefter behandlas motionsyrkanden om det framtida studiestödet, om studieförbundens och folkhögskolans roll i samt om lokalisering av tillkommande högskoleplatser. Sist behandlas tilläggsbudgeten. Regeringen konstaterar i propositionen att det skett en kraftig förbättring av de offentliga finanserna. Orsaken till denna är enligt propositionen det saneringsprogram som har beslutat om. Den ekonomiska politiken syftar till att skapa en stark och växande svensk ekonomi. Detta förutsätter enligt regeringen att fler människor sätts i arbete och att deras kompetens höjs genom ett väl fungerande och utbyggt utbildningsväsende. Mot bakgrund av den förbättrade ekonomiska situationen föreslår regeringen i vårpropositionen ett fempunktsprogram för arbete och utbildning. Två av programmets punkter berör utbildningsutskottets beredningsområde. Den första punkten i programmet, Vård, omsorg, skola, avser en förstärkning av statens bidrag till kommunerna. föreslår regeringen att utgiftsområde 25 förstärks med utöver vad som tidigare preliminärt beräknats för detta utgiftsområde. Om bifaller regeringens förslag till tilläggsbudget för - till vilket utbildningsutskottet återkommer längre fram i detta yttrande - kommer hälften av förstärkningen att ske redan under . Det finns enligt regeringen oroande signaler om att de s.k. gråzonsbarnen, barn med dolda handikapp, inte får den hjälp de behöver i skolan. Resurstillskottet bör för skolans del leda till att förstärkta resurser ges till elever med behov av särskilt stöd. Det extra resurstillskottet bör också leda till att en särskild satsning görs på miljö, natur och teknik i skolan. Den tredje punkten i regeringens fempunktsprogram, Utbildning, avser ytterligare satsningar inom gymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. Regeringen har beräknat utgiftsramarna för utgiftsområdena 15 Studie- stöd och 16 Utbildning och universitetsforskning med hänsyn till dessa satsningar. Regeringen aviserar ett förslag i kommande budgetproposition om att gymnasieskolan kompletteras med en ny, modern lärlingsutbildning som skall bli tillgänglig för de elever som börjat i gymnasieskolan . Av tabell 4.2 i vårpropositionen framgår att regeringen inom utgiftsområde 16 beräknat för , och för bidrag till kommunerna för ett pilotprojekt avseende lärlingsutbildning. När det gäller vuxenutbildningen aviserar regeringen förslag om en ökning av den särskilda vuxenutbildningssatsning som beslutade om (prop. 1995/96:222, bet. FiU15, rskr. Inom utgiftsområde 16 beräknar regeringen medel för ytterligare 10 000 utbildningsplatser inom det s.k. i kommunerna varje hösttermin 1998, 1999 och 2000 utöver tidigare beslutad volym och utöver de 10 000 ytterligare platser som regeringen föreslår på tilläggsbudget för och som utbildningsutskottet återkommer till längre fram i detta yttrande. Vidare aviserar regeringen nu förslag om medel för ytterligare 4 300 årsstudieplatser i kvalificerad yrkesutbildning utöver tidigare beräknad volym på 4 500 årsstudieplatser (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 40, bet. UbU1, rskr. 100), således totalt 8 800 årsstudieplatser. aviserar regeringen nu förslag om medel för ytterligare 2 800 platser utöver tidigare beräknade 2 500 platser, totalt alltså 5 300 årsstudieplatser i kvalificerad yrkesutbildning. När det gäller högskolan aviseras förslag om ytterligare 15 000 årsstudieplatser och ytterligare 15 000 årsstudieplatser . Tillsammans med de ökningar med 15 000 årsstudieplatser och 15 000 , vilka godkände (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 100) kommer därmed högskolan att byggas ut med 60 000 årsstudieplatser mellan . För att garantera kvaliteten i den pågående utbyggnaden av högskolan aviserar regeringen förslag för att tillgodose dels lärares kompetensutveckling, dels högskolans och det omgivande samhällets behov av fler forskarutbildade. Utgiftsramen för utgiftsområde 16 har i vårpropositionen tillförts för detta. Regeringen räknar inom utgiftsområde 16 också med vissa ytterligare besparingar, omfattande . Det gäller neddragning bl.a. på statens bidrag till svensk undervisning i utlandet med . Resterande belopp beräknar regeringen kunna spara främst genom rationaliseringskrav på utbildningsverksamheterna. Mot bakgrund av de aviserade satsningarna föreslår regeringen en utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för på , för på och för på . Ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd har beräknats med utgångspunkt i de aviserade satsningarna på fler utbildningsplatser. Regeringen har vidare räknat med att slopa timersättningen för deltagare i sfi som förlorar annan inkomst. Dessa avses i stället bli erbjudna samma studiestöd som övriga vuxna. Därutöver räknar regeringen med besparingar genom att reglerna för studiestöd vid utlandsstudier skärps och genom efterkontroll av inkomst inom studiestödssystemet. Regeringen föreslår för utgiftsområde 15 en utgiftsram för på , för på och för på . Moderata samlingspartiet föreslår i partimotionen 1996/97:Fi42 yrkande 7 utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 som skiljer sig från regeringens förslag på följande sätt (mkr): 15 -2 130 -2 630 -3 470 16 -1 928 -2 546 -2 988 Motionärerna avvisar regeringens fempunktsprogram. De befarar att det som regeringen beskriver som ett kunskapslyft innebär många platser som lämnar få bidrag till den förstärkning av kunskaper som vårt land behöver. anslår medel för vuxenutbildning motsvarande den nivå som använts under föregående budgetår. De vill bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen till 24 000 platser . Deras förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 innefattar återförda och ökade medel för forskning och utveckling inom skolan, tillskapandet av ett fristående i skolan och ytterligare medel till universitet och högskolor, forskningsråd och forskningsinstitut. förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 är vidare beräknad utifrån att de avvisar regeringens neddragning av stödet för utlandsstudier och att de vill avskaffa stipendierna till dem som genomgått basår i komvux. liberalerna föreslår i partimotionen 1996/97:Fi43 yrkande 5 utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 som skiljer sig från regeringens förslag på följande sätt (mkr): 15 -252 -215 of 16 +180 +180 of stöder regeringens förslag om fler utbildningsplatser men anser att de farhågor som finns för kvaliteten måste behandlas mycket seriöst. De anser att det finns stort behov av att omvandla utbildningsbidrag till doktorandtjänster, inte minst för att få fram fler disputerade lärare. Sommaruniversitet bör enligt motionärerna ingå i varje högskolas utbildningsuppdrag. säger nej till besparingen på svensk undervisning i utlandet. Inom utgiftsområde 15 vill återinföra barntillägget i svux och svuxa. Skärpta regler för studiestöd vid utlandsstudier och förslaget att avskaffa timersättningen vid sfi avvisas. förslag i motion 1996/97:Fi44 yrkande 5 till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 avviker från regeringens förslag för endast på så sätt att utgiftsområde 15 föreslås omfatta mindre. Skillnaden beror på att vill behålla timersättningen vid sfi men avskaffa dels rätten till särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar, dels basårsstipendierna i komvux. , som ställer sig kritiskt till konstruktionen av utgiftstaken, har inga förslag till utgiftsramar . I motionen anförs att är tveksamt till konstruktionen av den kvalificerade yrkesutbildningen. Partiet hade hellre sett satsningar inom nuvarande system. Motionärerna anser att en väsentlig kvalitetshöjning kan nås inom högskolan genom att studenterna får mer inflytande över sin utbildning. Det är enligt motionärerna dags att också högskolan släpper in dem som studerar i beslutsfattandet på alla nivåer. det gröna föreslår i motion 1996/97:Fi45 yrkande 41 utgiftsramar som skiljer sig från regeringens förslag på följande sätt (mkr): 15 of of of 16 +40 +40 +40 Ytterligare medel bör enligt tillföras för pedagogiska hjälpmedel och aktiv hjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter samt till för information om genteknik. Motionärerna anför i yrkande 27 att en del av detta kan finansieras genom en något lägre uppräkning av anslagen till särskilda utbildningsinsatser för vuxna. De påtalar i sistnämnda yrkande även att det behövs en kraftig förstärkning av grundforskningen. Regeringen bör återkomma till med förslag på en omfördelning från medel till tillämpad forskning till anslagen till grundforskning. förslag i motion 1996/97:Fi46 yrkande 4 till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 skiljer sig från regeringens förslag på följande sätt (mkr): 15 -1 128 -1 461 -1 070 16 -390 -790 -1 190 förespråkar en utbildningssatsning som sker i långsammare takt, eftersom det finns risk för att kvaliteten på utbildningen eljest blir lidande. De anser att en viktig del av utbildningssatsningen måste göras inom och gymnasieskolan, vilket partiet vill möjliggöra genom en förstärkning av kommunsektorn med mer än vad regeringen föreslagit. En större del av resurserna än vad regeringen föreslagit bör enligt motionärerna användas till att bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen. Inom utgiftsområde 15 vill återställa barntillägget inom svuxa. De vill avskaffa det särskilda N/T-stödet och stipendierna till dem som slutfört basår i komvux. förordar att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrker motionerna 1996/97:Fi42 yrkande 7, 1996/97:Fi43 yrkande 5, 1996/97:Fi44 yrkande 5, 1996/97:Fi45 yrkande 41 och 1996/97:Fi46 yrkande 4, alla i denna del. delar regeringens åsikt att nyckeln till lägre arbetslöshet, högre tillväxt, ökad jämställdhet och vidgad valfrihet mer än något annat är utbildning och kompetenshöjning. Satsningen på vuxenutbildning för dem som saknar fullständig gymnasial utbildning är enligt utbildningsutskottets mening utomordentligt viktig för att förhindra att de som har låg utbildning varaktigt slås ut från arbetslivet i samband med omstruktureringar inom olika branscher och offentliga verksamheter. Erfarenheterna av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning tyder på att denna fyller ett viktigt behov i arbetslivet. Det mycket stora sökandetrycket på högskolans grundutbildning, liksom näringslivets uttalade behov av fler högskoleutbildade särskilt inom naturvetenskapliga och tekniska områden, gör det angeläget att ytterligare bygga ut högskolan. Utskottet utgår från att den utökade verksamheten skall bedrivas med samma kvalitet som den beslutade. Både för och för den kvalificerade yrkesutbildningen gäller redan att flera olika utbildningsanordnare skall kunna medverka. Det är enligt utbildningsutskottets mening mycket angeläget att alla goda krafter tas till vara. När det gäller utbyggnaden av högskolan förutsätter utskottet att regeringen vid sin beredning av förslag till hur utbyggnaden skall fördelas beaktar respektive lärosätes möjligheter att bedriva en utökad utbildning med hög kvalitet. Utskottet noterar också regeringens avsikt att anvisa medel för kompetensutveckling av högskolans lärare och för att få fram fler personer med forskarutbildning. Förslagen i vissa av motionerna att avskaffa stipendierna efter genomfört basår i komvux, det särskilda vuxenstudiestödet för vissa N/T-studier och det särskilda vuxenstudiestödet vid vissa lärarutbildningar (sådan som leder till specialpedagogexamen) liksom förslaget att återinföra barntillägget i svux och svuxa har behandlats av vid upprepade tillfällen, senast i samband med fastställande av budget för . hänvisar till vad utskottet då anförde (bet. 1996/97:UbU2, rskr. 101) som motivering för sin avstyrkan av förslagen. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och det angelägna i de satsningar som regeringen föreslår anser utskottet att inte bör motsätta sig de besparingar som regeringen räknat med inom utgiftsområdena 15 och 16. bör enligt utbildningsutskottets mening också avstyrka motion 1996/97:Fi45 yrkande 27. Yrkandet anknyter till en del till förslag om s.k. grundforskningsavdrag. avslog yrkanden om en utredning om detta (bet. 1996/97:UbU3, rskr. har utbildningsministern vidare i sitt svar på en interpellation meddelat att regeringen har för avsikt att tillsätta en parlamentariskt sammansatt forskningsutredning. Denna skall göra en bred analys av organisationen och ansvarsfördelningen inom det svenska forskningssystemet utifrån samhällets behov och resurser samt forskningens möjligheter (prot. 1996/97:80). Vad gäller den del av yrkandet som handlar om hjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter hänvisar utskottet till de ökade resurser till kommunerna som regeringen föreslår inom utgiftsområde 25 och som enligt regeringen bl.a. skall användas till att ge elever med behov av särskilt stöd den utbildning som de har rätt till. I fråga om information om genteknik hänvisar utskottet till sitt yttrande över ett motsvarande yrkande från som avslog (bet. 1996/97:UbU3, rskr. anförde då - utan att vilja förringa betydelsen av information om gentekniken - att det i första hand ankommer på berörda myndigheter och regeringen att överväga de särskilda informationsinsatser som kan komma i fråga. I vårpropositionen (s. 111) meddelar regeringen sin avsikt att återkomma avseende ett nytt återbetalningssystem för studielånen, grundat på den parlamentariska förslag, kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek. Regeringen räknar med genomförande . uppfattar propositionen så att regeringen inte längre - såsom aviserades i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 15 s. 15) - avser att lägga fram förslag om det framtida studiestödet . godkände riktlinjer för ett nytt vuxenstudie-stöd, kallat särskilt utbildningsbidrag (prop. 1996/97:1 utg.omr. 15, bet. UbU2, rskr. 101), som skall införas . Arbetslösa, och under vissa förutsättningar anställda, skall kunna beviljas särskilt utbildningsbidrag för studier på grundskole- och gymnasienivå med belopp som motsvarar det belopp som lämnas i arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. Detta stöd skall kunna utgå under högst ett studieår. Det särskilda utbildningsbidraget föreslogs gälla i avvaktan på ställningstagande till ett nytt studiestödssystem. Regeringen meddelar i vårpropositionen att det särskilda utbildningsbidraget kommer att bibehållas som en del i kunskapslyftssatsningen. hemställer i motion 1996/97:Fi44 yrkande 66 att regeringen i samband med kommande budgetproposition skall pröva frågan om särskilt utbildningsbidrag skall kunna utgå . Motionärerna befarar att många eljest kommer att avbryta studierna , eftersom ersättningen då minskar drastiskt. Även i motion 1996/97:Fi67 (fp) framförs samma farhåga. Där sägs att regeringen inför kommande studie-stödsproposition bör pröva om särskilt utbildningsbidrag skall kunna utgå för hela studietiden, eller i vart fall för fyra terminers studier. bör enligt utbildningsutskottets mening avstyrka motionärernas yrkanden om tillkännagivanden. Den utgiftsram som regeringen föreslagit för för utgiftsområde 15 inrymmer inte en utsträckning av tiden under vilken särskilt utbildningsbidrag kan utgå. utgår från att regeringen vid beredningen av förslag till ett nytt studiestödssystem beaktar vikten av att systemet uppmuntrar lågutbildade vuxna till att påbörja och fullfölja utbildning. Studieförbundens och folkhögskolans roll inom godkände riktlinjer för en särskild vuxenutbildningssatsning som skulle omfatta kostnadstäckning för minst 100 000 helårsplatser (prop. 1995/96:222, bet. FiU15, rskr. I budgetpropositionen konkretiserades detta till att gälla 10 000 platser inom folkhögskolan, med medel anvisade inom utgiftsområde 17, vidare - inom utgiftsområde 16 - 3 700 platser i försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning för vilken en särskild kommitté tillkallats, samt resterande 86 300 platser i gymnasial vuxenutbildning för vilken kommunerna skulle ha ansvaret (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 40 och utg.omr. 17 s. 79 f., bet. UbU1 och KrU1, rskr. 100 och 129). Som framgått i det föregående föreslår regeringen i vårpropositionen att medel beräknas för ytterligare platser både i kvalificerad yrkesutbildning och i den del som kommunerna skall ha ansvaret för. När det gäller den sistnämnda har en särskild förordning utfärdats (1996:1502). Regeringen fördelar medlen mellan kommunerna efter förslag från en särskild delegation. Kommunerna skall planera och anordna verksamheten så att utbildningens inriktning och omfattning kan bestämmas med utgångspunkt i den studerandes önskemål, behov och förutsättningar. En kommun kan enligt skollagen (1985:1100) uppdra åt andra att anordna komvux. som folkhögskolor och andra utbildningsanordnare kan alltså anlitas av kommunerna för detta. Även folkhögskolekurser kan finansieras inom ramen för den del av som kommunerna har ansvaret för, nämligen om det finns en överenskommelse därom mellan kommunen och en folkhögskola. I sin ansökan till Delegationen för skall kommunen bl.a. redovisa hur den värderar olika utbildningsanordnares förmåga och lämplighet att utföra aktuella uppgifter. I den beslutade vuxenutbildningssatsningen ingår som nämnts dessutom 10 000 platser i folkhögskolan, för vilka medel är beräknade inom utgiftsområde 17, som tillhör kulturutskottets beredningsområde. Regeringen har i vårpropositionen inte föreslagit någon ändring i den delen. Medlen fördelas av . Parallellt med genomförandet av den femåriga vuxenutbildningssatsningen fortsätter den parlamentariskt sammansatta (U 1995:09) sitt arbete, som skall utmynna i förslag om framtida vuxenutbildning. Dess uppdrag skall vara slutfört . I motion 1996/97:Fi49 (m) sägs att folkbildningen bör få en särskild utbildningsresurs inom det s.k. . Motionärerna hävdar att komvux i praktiken har fått monopol på utbildningen, vilket strider mot intentionerna i beslut. Enligt motion 1996/97:Fi68 (fp) bör fördelningen av vuxenutbildningsplatser mellan komvux, folkhögskolor och studieförbund för inte fastställas . Det bör i stället ske först sedan respektive anordnares insatser efter tidigare riksdagsbeslut har undersökts (yrkande 1). Motionärerna vill också att studieförbunden skall erhålla egna medel inom (yrkande 2). Även i partimotionerna från liberalerna (1996/97:Fi43) och (1996/97:Fi46) påtalas folkhögskolornas och studieförbundens roll för att genomföra utbildningar, dock utan att några yrkanden framställs. anser att finansutskottet bör avstyrka motionerna 1996/97: Fi49 och 1996/97:Fi68. Det har enligt utbildningsutskottets mening stort värde att kommunerna dels har fått den helt övervägande delen av ansvaret för vuxenutbildningssatsningen, dels har fått frihet att välja den organisation och utnyttja de utbildningsanordnare som är effektivast och som bäst svarar mot målgruppernas behov och de lokala förutsättningarna, som självfallet varierar mellan kommunerna. Utskottet vill särskilt påminna om att det är den studerandes önskemål, behov och förutsättningar som skall vara styrande i kommunernas arbete med . Detta markeras i den nämnda förordningen (1996:1502), där det också föreskrivs att det för varje studerande skall upprättas en individuell studieplan. När godkände riktlinjerna för vuxenutbildningssatsningen underströks vikten av att utnyttja folkbildningens, inte minst studieförbundens, kapacitet att nå ut till de människor som är arbetslösa eller korttidsutbildade (bet. 1995/96:FiU15). Delegationen för har fört dialog med samtliga kommuner inför deras ansökningar om medel. Enligt vad utskottet erfarit har delegationens företrädare därvid understrukit vikten av att kommunerna visar öppenhet mot andra utbildningsanordnare. har fått tilläggsdirektiv att - som en grund för sina slutsatser och förslag om framtida vuxenutbildning - följa den femåriga vuxenutbildningssatsningen och den verksamhet som kommer till stånd som en följd av denna (dir. 1996:71). Kommittén skall 1998 och 1999 lämna rapport till regeringen och har då möjlighet att lämna delförslag till förändringar och justeringar. Lokalisering av tillkommande högskoleplatser I motion 1996/97:Fi56 (m) framförs att det vore en fördel om en utökning av antalet högskoleplatser i kommun kunde tidigareläggas. Enligt motionären har kommunen utlovats 300 platser och en successiv utökning av platsantalet framåt. Motion 1996/97:Fi66 (fp) pläderar för att skall få en större andel av kommande expansion av högskolesystemet än vad en proportionell ökning skulle innebära (yrkande 1). Motionärerna anser att antalet platser vid nämnda högskola för utbildning av lärare för bör utökas (yrkande 2) och att högskolan i bör tilldelas platser för gymnasielärarutbildning (yrkande 3). anser att finansutskottet bör avstyrka motionerna, eftersom inte bör föregripa regeringens beredning av frågan om hur de ytterligare platserna skall fördelas mellan lärosätena eller på olika utbildningar. Vidare noterar utbildningsutskottet att inte har examensrätt för gymnasielärarexamen. Medel för utökad verksamhet (tilläggsbudget) Inom ramen för den första punkten i fempunktsprogrammet, Vård, omsorg, skola, föreslår regeringen att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner tillförs ytterligare . Därav skall tillföras landstingen, medan tillförs kommunerna. Av sistnämnda summa skall hälften fördelas enligt nuvarande regler med ett enhetligt belopp per invånare, medan den andra hälften skall fördelas utifrån de olika åldersgrupper som omfattas av grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. På skolområdet bör detta enligt regeringen leda till att förstärkta resurser ges till elever med behov av särskilt stöd och att särskild satsning görs på miljö, natur och teknik. Den tredje punkten i fempunktsprogrammet är Utbildning. För föreslår regeringen att ytterligare tillförs utgiftsområde 15 Studiestöd och ytterligare utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. De tillförda resurserna inom utgiftsområde 16 skall finansiera ytterligare 10 000 platser inom den särskilda vuxenutbildningssatsningen (det s.k. ) i kommunerna och ytterligare 1 500 platser inom försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning . Resurstillskottet inom utgiftsområde 15 avser studiestöd till deltagarna i utbildningen i form av studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och särskilt utbildningsbidrag. Regeringen föreslår också (yrkande 48) att ett begränsat antal av de tillkommande platserna inom får användas för att ge statsbidrag för vuxenutbildning på grundskolenivå, om det visar sig nödvändigt för att säkerställa att kommer särskilt utsatta grupper till del. Förslaget skall ses mot bakgrund av att regeringen i proposition 1995/96:222 (s. 6.16) anförde att den utbildning som ges med hjälp av särskilt bidrag från staten bör avse gymnasial vuxenutbildning.