yttr · GK05BOU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — Den minskning av ramen för utgiftsområde 18 som motionärerna föreslår för prognosperioden får - med hänvisning till de förbättringar i ekonomin som ett genomförande av förslagen i partimotionen innebär - anses realistisk. Beräkningen bör ligga till grund för regeringens budgetarbete avseende budget. I detta arbete bör också beaktas vad i motion 1996/97:Fi76 (fp) yrkandena 3 och 4 anförts om radonsanering m.m. Vad nu föreslagits om ramen för utgiftsområde 18 innebär delvis en anslutning till förslagen i partimotionerna 1996/97:Fi42 (m) och 1996/97:Fi46 (kd). Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "vill" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Innan utskottet behandlar regeringens förslag och förslag i motioner om ramen för utgiftsområde 18 vill utskottet något uppehålla sig vid den budgetberedning den nya budgetordningen ger upphov till. Mycket kortfattat, pådrygt en spalt, presenteras regeringsförslaget till ramar för avseende utgiftområde 18. Beräkningarna som sådana ger intryck av att vara väl grundade dock utan att regeringens bakomliggande beräkningsunderlag presenteras. Utskottet har i regeringens kansli förgäves sökt få tillgång till detta underlag. I avsaknad härav blir motionärernas och utskottets bedömning av regeringsförslaget med nödvändighet mycket översiktlig vilket är att beklaga. Den reflexionen kan göras att om vårpropositionen i nu behandlad del även framöver skall innehålla så litet av faktiska beräkningar kan det möjligen övervägas det meningsfulla i att regeringen som fortsättningsvis begär godkännande av den preliminära fördelningen på utgiftsområden som riktlinjer för sitt budgetarbete. Denna fråga får i ett inledande skede anses vara ett internt beredningsarbete i regeringens kansli. När regeringen nu ändå redovisar vissa beräkningar om ramar för de olika utgiftsområdena vill utskottet beträffande utgiftsområde 18 ansluta sig till förslaget i partimotion 1996/97:Fi44 i vad avser ramen för utgiftsområde 18 för . Utskottet delar uppfattningen i motionen att anslaget till bostadsbidrag bör öka med för att något komma till rätta med problemen som de förändrade reglerna inneburit. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att det kommunala programmet för ekologiskt hållbar utveckling är bra. Utskottet anser att inom ramen för det lokala investeringsprogrammet bör användas för bidrag till solvärmeanläggningar. Vidare bör avsättas för allergisanering av sjuka hus. Slutligen föreslås att avsätts som stimulansbidrag till kommuner för att underlätta arbete med tillgänglighetsskapande åtgärder i den byggda miljön. För utgiftsområdet föreslås alltså med bifall till partimotionen 1996/97:Fi44 (v) utöver regeringens förslag för . Vad nu föreslagits är delvis en anslutning också till partimotion 1996/97:Fi45 och till motion 1996/97:Fi76 (fp). Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "vill" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Som anförs i partimotion 1996/97:Fi45 är det välkommet men knappast tillräckligt att regeringen nu föreslår förbättrade bostadsbidrag. Även om regeringsförslaget inte är tillräckligt bör det accepteras av . Tillsammans med ett förverkligande av de fördelningspolitiska åtgärder motionärerna föreslår blir nämligen behovet av bostadsbidrag mindre än om den av regeringen förda politiken genomförs. Utskottet delar också motionärernas uppfattning om att det är bra att regeringen föreslår att medel satsas på lokala investeringsprogram. Dock bör programmet ges betydligt klarare riktlinjer än vad regeringen nu föreslår. Inom programmet bör medel avsättas till en fortsättning på allergisaneringsprogrammet - bidrag bör då utgå för saneringsåtgärder i skolor, omsorgslokaler, bostäder m.m. Inom programmet bör medel dessutom avsättas för sanering av miljöskadade områden. Dessa åtgärder måste intensifieras. I många kommuner har detta arbete prioriterats i Agenda 21-arbetet, men kostnaderna för denna typ av sanering är stora och kan inte ensamt finansieras av ekonomiskt pressade kommuner. Bidragen till radonsanering måste utökas som en del i programmet. Oavsett om så blir fallet bör anslaget till sådana bidrag ske på "det ordinarie anslag för radonsanering" som bör höjas med utöver anslaget för innevarande budgetår. Investeringsprogrammet bör också innehålla en satsning på bidrag till solvärmeanläggningar. har på utgiftsområde 21 - Energi föreslagit en ramökning om 400 miljonet kronor för att snabbare kunna genomföra en omställning till ett förnyelsebart och miljövänligt energisystem. I denna omställning ingår satsningen på solvärmeanläggningar som en viktig del. Vad utskottet nu anfört om inriktningen av det lokala investeringspro-grammet bör med anledning av partimotionen 1996/97:Fi45 (mp) yrkande 46 som sin mening ge regeringen till känna. Vad nu anförts är delvis en anslutning till förslag i partimotion 1996/97:Fi44 och till motion 1996/97:Fi76 (fp). Vad gäller utgiftsramen för utgiftsområde 18 bör den vidgas med utöver regeringens förslag för vart och ett av åren i prognosperioden. Detta är en anslutning till partimotion 1996/97:Fi45 (mp) yrkande 42 i motsvarande del. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "vill" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1996/97: Fi46 att de individuella inkomstgränserna skall vara grund för beräkning av bostadsbidragen samt att den bidragsgrundande ytan ökar med för de olika "bidragsgrupperna". Regeringens förslag om ytnorm med garantinivå avstyrks av utskottet. Bostadsbidrag till hushåll utan barn bör avskaffas. Den barnrelaterade delen av bostadsbidraget, det särskilda bidraget, bör ökas såsom föreslagits i partimotionen. Utskottet ansluter sig också till förslaget i partimotionen om att medel inte bör anvisas till lokala investeringsprogram. Hela denna satsning är feltänkt. Med det anförda ansluter sig utskottet till motionärernas förslag, yrkandena 4 och 13 båda i motsvarande del. Ramen för utgiftsområdet bör alltså minskas med för vart och ett av åren i förhållande till regeringens förslag. Vad nu föreslagits om bostadsbidragen och att medel inte skall anvisas till lokala investeringsprogram är delvis en anslutning till förslag i partimotionerna 1996/97:Fi42 (m), 1996/97:Fi43 (fp) och 1996/97:Fi44 (v) samt i motion 1996/97:Fi76 (fp). Vissa tidpunkter för färdigställande m.m. som förutsättning för räntebidrag (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken m.m./Vissa tidpunkter för färdigställande m.m. börjar "kan" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: Ett genomförande av regeringens förslag skulle slå hårt mot den bostadsproduktion för vilken de egentliga byggnadsarbetena påbörjats eller innan regeringens förslag var känt. För dessa projekt hade den byggande rimligen inte anledning att räkna med att förutsättningarna för finansieringen av projektet skulle komma att förändras, något som förmodligen undantagslöst blir fallet om regeringens förslag om färdigställande genomförs. Utskottet vill inte medverka till ett förslag som förändrar "spelreglerna under spelets gång". Utskottet föreslår därför att den senaste tidpunkten för ansökan om räntebidrag och färdigställande förlängs till . Färdigställs projektet senare kommer projektet att erhålla bidrag enligt system. En övergångstid av den omfattning utskottet nu föreslår bör i väsentlig omfattning undanröja de problem ett genomförande av regeringsförslaget onekligen skulle inneburit. Det bör ankomma på regeringen att utforma de regeländringar som behövs med anledning av det förslag som utskottet ovan förordat. Vad bostadsutskottet nu med anledning av yrkande 51 i propositionen anfört om vissa tidpunkter för färdigställande m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad i propositionen i övrigt föreslagits om vissa tidpunkter för färdigställande m.m. tillstyrks av utskottet. Räntebidrag efter exekutiv försäljning (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken /Räntebidrag efter exekutiv försäljning börjar med "Utskottet anser" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 1996/97:Fi52 (m) att ett godkännande av regeringens förslag om beräkning av räntebidrag efter exekutiv försäljning för bostäder finansierade enligt subventionssystem skulle rubba stabiliteten i systemet. Ett genomförande av regeringens förslag riskerar att öka kostnaderna vid kreditgivningen. Dessutom innebär förslaget att de ursprungliga förutsättningarna för finansieringen i det enskilda fallet kan komma att förändras på ett sätt som återigen minskar tilltron till statsmakternas förmåga och vilja att ge subventionssystemet sådana förutsättningar som är nödvändiga för en långsiktigt hållbar finansiering. Utskottet tillstyrker med det anförda yrkande 2 i motion 1996/97:Fi52 (m). Yrkande 53 i propositionen avstyrks alltså. Övrig fråga om räntebidrag () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken /Övrig fråga om räntebidrag börjar med "Något beslut" och slutar med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Ett genomförande av den ekonomiska politik enligt förslaget i liberalernas partimotion 1996/97:Fi43, vilket bostadsutskottet utifrån sina utgångspunkter förordar, innebär att det blir möjligt att göra besparingar på anslaget till räntebidrag om . Detta bör med anledning av yrkande 15 i motsvarande del i partimotionen 1996/97:Fi43 (fp) som sin mening ge regeringen till känna. Utgiftsramen bör således beräknas inklusive den besparing som förs fram i partimotionen i nu behandlad del. En ytnorm med garantinivå m.m. (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken /Ändrade regler för bostadsbidragen börjar med "Som framgår" och slutar med "del tillstyrks" bort ha följande lydelse: Den på uppdrag genomförda anlaysen av effekterna för hushållen av de nya reglerna för bostadsbidragen visar det som redan tidigare stod klart - de nya reglerna ger i många fall helt orimliga konsekvenser. Av analysen framgår att vissa hushåll får sina bidrag minskade med mer än . av bidragshushållen förlorar mer än på de nya reglerna. Till betydande del är det barnfamiljer som bor i egnahem utanför de större städerna som har fått vidkännas stora minskningar. Det av regeringen framlagda förslaget med en ytnorm med garantinivå för att minska effekterna av de nya reglerna är helt otillräckligt. I enlighet med förslagen i partimotionerna 1996/97:Fi44 (v) yrkande 69 och 1996/97:Fi46 (kd) yrkande 22 i motsvarande del samt motionerna 1996/97: Fi52 (m) yrkande 3 och 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 1 i motsvarande del bör propositionens yrkande 22 sålunda avvisas av . Det är framför allt två av de ändringar i bidragsreglerna som träder i kraft som drabbar barnfamiljerna. Det gäller dels införandet av individuella inkomstgränser, dels begränsningen av den bidragsgrundande bostadsytan. Den individuella inkomstprövningen ger för många hushåll helt orimliga konsekvenser. Det gäller särskilt de hushåll där någon av föräldrarna är hemma för att se till familjens barn eller på grund av arbetslöshet. Det kan också gälla hushåll där en av föräldrarna studerar eller arbetar deltid. För många av dessa familjer ger de nya bidragsreglerna en minskning av bostadsbidraget med . Detta är naturligtvis inte rimligt. Hur makarna i en familj frivilligt eller ofrivilligt, t.ex. som en följd av situationen på arbetsmarknaden, väljer att fördela yrkesarbetet mellan sig skall naturligtvis inte styras av bostadsbidragsreglerna eller av några andra statliga regler. För att återställa neutraliteten i bostadsbidragssystemet måste därför reglerna om individuell inkomstprövning avskaffas och de tidigare reglerna, där bostadsbidraget baseras på den sammanlagda hushållsinkomsten, återinföras. De tidigare bostadsbidragsreglerna innebar inte några begränsningar av den bostadsyta som kunde ligga till grund för bostadsbidraget. I praktiken torde dock de hyresgränser inom vilka bidraget beräknas innebära en viss begränsning av bostadens storlek genom det samband som normalt finns mellan bostadens storlek och bostadskostnaden. Trots detta kunde naturligtvis bostadsbidrag, med tidigare regler, utgå för större bostadsytor än vad som kan anses vara bostadspolitiskt motiverat. Mot denna bakgrund delar utskottet uppfattningen i regeringens ursprungsförslag i proposition 1995/96:186, att bostadsbidragen bör kunna reduceras för de bostäder som ligger väsentligt över vad som kan anses vara en normal ytstandard. Däremot bör inte gränserna för den bidragsgrundande bostadsytan sättas så snävt som beslut innebär. De ytgränser som bör gälla bör i stället motsvara dem som regeringen ursprungligen föreslog, dvs. de bör för alla hushållstyper ökas med . De nya reglerna för bostadsbidragen bör träda i kraft . Den nu förordade ändringen i bostadsbidragsreglerna innebär att statens kostnader för bostadsbidragen ökar redan för innevarande budgetår. För att regeländringen inte skall påverka det totala budgetutfallet bör den finansieras inom bostadsbidragsanslaget i enlighet med vad som förordats i i motioner (m), (fp) och (kd). Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i partimotionerna 1996/97:Fi46 (kd) yrkande 22 i motsvarande del samt motionerna 1996/97: Fi52 (m) yrkandena 4 och 5 samt 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 1 i motsvarande del anfört om utformningen av bostadsbidragen m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsförslag avstyrks av utskottet. En ytnorm med garantinivå m.m. () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken /Ändrade regler för bostadsbidragen börjar med "Som framgår" och slutar med "del tillstyrks" bort ha följande lydelse: Regeringen har på uppdrag genomfört en preliminär analys av effekterna för hushållen av de gällande reglerna för bostadsbidragen. Av analysen framgår att av de hushåll som ingår i den har omkring 42 000 fått sina bidrag sänkta med mer än . Nya beräkningar visar att av dessa hushåll blir bara 3 000 hjälpta av den ytnorm med garantinivå som regeringen föreslår skall införas. Ett förslag med så begränsad effekt är naturligtvis helt oacceptabelt. Regeringens förslag i denna del bör därför avvisas i enlighet med förslagen i partimotionerna 1996/97:Fi44 (v) yrkande 69 och 1996/97:Fi46 (kd) yrkande 22 i motsvarande del samt motionerna 1996/97:Fi52 (m) yrkande 3 och 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 1 i motsvarande del. Även om den preliminära analysen ger ett visst underlag för vilka förändringar som erfordras för att återge bostadsbidragen en fördelningspolitiskt riktig profil är den enligt utskottets mening inte tillräcklig. I enlighet med förslaget i partimotion 1996/97:Fi44 bör därför en bredare analys och problembeskrivning som avser samtliga bidragshushåll genomföras. En sådan fördjupad analys utgör enligt utskottets mening en förutsättning för att nödvändiga förändringar skall kunna ges en riktig och rättvis utformning. Den nu förordade analysen bör genomföras med största skyndsamhet så att de nya reglerna kan träda i kraft . Det bör därför uppdras åt regeringen att senast i budgetpropositionen för återkomma till med förslag med denna inriktning. Med avseende på de kraftiga bidragsminskningar som de nya reglerna inneburit för många hushåll måste åtgärder vidtas i avvaktan på att nya regler kan träda i kraft. Utskottet delar sålunda vad som i partimotion 1996/97:Fi44 anförts om att en övergångsregel bör införas som innebär att ingen bidragstagare skall behöva förlora mer än till följd av de regelförändringar som trätt i kraft . Denna garantiregel bör träda i kraft och tillämpas retroaktivt på de hushåll som drabbats. Det ökade anslagsbehov som blir en följd av de nu förordade förbättringarna av bostadsbidragen bör finansieras genom att medel omdisponeras från anslaget till räntebidrag. Som bl.a. framgår av en av presenterad prognos förväntas utgifterna på detta anslag minska med i förhållande till vad som anslagits för . Vad utskottet nu med anslutning till partimotion 1996/97:Fi44 yrkandena 70 och 71 anfört om utformningen av bostadsbidragen m.m. bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Vid behandling" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: I en avvikande mening (m) till yttrandet 1996/97:BoU1y anfördes följande om fastighetsskatten: Under den borgerliga regeringsperioden fördes en medveten och långsiktig skattesänkningspolitik för att skapa tillväxt och ge ett ökat utrymme för den privata ekonomin. Inte minst ur bostadspolitisk synpunkt är en sådan utveckling viktig. På bostadsområdet bidrar sänkta skatter både till en bättre fungerande marknad och till lägre boendekostnader. De kraftiga höjningar av fastighetsskatten som genomförts får i stället motsatt effekt i form av höjda boendekostnader och obalanser på fastighetsmarknaden. Det är därför djupt olyckligt att den tidigare skattesänkningspolitiken nu ersatts av en skattehöjningspolitik. fastighetstaxering tillsammans med den samtidiga höjningen av fastighetsskatten från till har slagit hårt mot de boende. Beräkningar visar att skatten för småhus i genomsnitt har höjts , vilket motsvarar . Skattehöjningarna för dem som bor i särskilt attraktiva områden i bl.a. skärgården har varit mångdubbelt större. Förutom av kraftigt höjd fastighetsskatt har dessa fastighetsägare i många fall också drabbats av förmögenhetsskatt på grund av de höjda taxeringsvärdena. De bostadspolitiska konsekvenserna av detta är enligt utskottets mening helt oacceptabla. Vad i den avvikande meningen anförts äger fortfarande sin giltighet. Som föreslås i Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Fi42 bör fastighetsskatten med verkan sänkas till för att vara . Dessutom bör skatten endast beräknas på halva markvärdet och med en viss takregel. Vad nu anförts är en tillstyrkan till Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:Fi41 yrkande 5 i motsvarande del. Ett bifall till motionen innebär att förslag i partimotionerna 1996/97:Fi43 (fp), 1996/97:Fi45 (mp) och 1996/97:Fi46 (kd) samt i motionerna 1996/97:Fi75 (fp) och 1996/97:Fi76 (fp) delvis kommer att tillgodoses. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Vid behandling" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1996/97:Fi43 (fp) yrkande 3 i motsvarande del att fastighetsskatten bör sänkas med . Utskottet delar också vad i motionerna 1996/97:Fi75 (fp) i motsvarande del och 1996/97:Fi76 (fp) yrkande 2 föreslagits om att endast hälften av markvärdet på småhus skall utgöra underlag för fastighetsskatt samt att det införs en takregel vad gäller markvärdet. Vidare bör utredas effekterna av den s.k. Kaliforniamodellen i vilken beskattningen i högre grad än skjuts upp till realisationstillfället. Regeringen bör i höstens budgetproposition förelägga förslag om omfattningen och inriktningen av fastighetsskatten i enlighet med vad i de nu redovisade motionerna föreslagits. Detta bör ges regeringen till känna. Vad nu förordats innebär delvis en anslutning också till förslag i partimotionerna 1996/97:Fi42 (m), 1996/97:Fi45 (mp) och 1996/97:Fi46 (kd). Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Vid behandling" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Med anledning av partimotionen 1996/97:Fi8 (mp) anfördes i en avvikande mening till bostadsutskottets yttrande 1996/97:BoU1y följande om fastighetsskatten: Den utformning som fastighetsskatten har ger enligt utskottets mening upphov till flera problem. Basen för fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxeringsvärdet, som bygger på det uppskattade marknadsvärdet. Det betyder att värdet på en fastighet bedöms efter till vilka priser andra liknande fastigheter i samma geografiska område avyttrats . Som fastighetstaxering visar ger detta förfaringssätt i vissa fall upphov till helt oacceptabla effekter. Särskilt gäller detta i attraktiva fritidsområden, bl.a. i våra skärgårdar. Här har den bofasta befolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av att grannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Ett annat uttalat problem med fastighetsskatten är sättet att värdera på fastigheten befintliga byggnader. Miljöriktigt byggnadssätt och utrustning ger ofta extrapoäng vid värderingen och höjer därmed taxeringsvärdet och fastighetsskatten. Detta blir i praktiken en straffskatt på ett miljöriktigt beteende, vilket givetvis är det som minst av allt behövs . Tvärtom borde en miljöriktig utformning av en fastighet premieras skattemässigt. Vad ovan anförts är alltjämt av stor relevans. Enligt utskottets uppfattning finns anledning att vidta åtgärder både för att reformera fastighetsbeskattningen. I en första etapp bör skattesatsen för bostäder inom ramen för en skatteväxling återställas till . En total översyn av förfarandet för fastighetstaxeringen bör göras. bör fastighetsskatten i sin nuvarande form avskaffas. Vad nu förordats är en anslutning till yrkandena 13, 15 och 22, de båda första i motsvarande del till partimotion 1996/97:Fi45. anser att bör bifalla dessa motionsförslag. En anslutning till vad nu förordats innebär delvis bifall också till partimotionerna 1996/97:Fi42 (m), 1996/97:Fi43 (fp) och 1996/97:Fi46 (kd). () anser att den del av bostadsutskottets yttrande som under rubriken börjar med "Vid behandling" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse: I en avvikande mening (kd) till bostadsutskottets yttrande 1996/97:BoU1y anfördes följande: Till skillnad från beskattningen av löner, företagsvinster och konsumtion riktas fastighetsskatten mot en tillgång som inte är likvid i den bemärkelsen att den normalt sett inte kan omsättas i reda pengar. Fastighetsskatten kan därmed sägas utgå från att ägandet alltid kombineras med arbetsinkomst, pension eller kapitalinkomster som kan bekosta denna skatt. Med de kraftiga höjningar av skatteuttaget som följer av nya högre taxeringsvärden och den samtidiga höjningen av skattesatsen från till kommer det i många fall att bli svårt att klara av den nya fastighetsskatten för dem med normala inkomster eller pensioner. Den som genom händighet, sparsamhet och inslag av självhushåll har kunnat klara att i egen fastighet leva "fattigt" i bemärkelsen låga kontanta inkomster kommer inte längre att klara detta. En beskattning med sådana effekter är naturligtvis helt oacceptabel. Det kan i sammanhanget vara intressant att notera att fastighetsskatt inte har införts på skog och . Ett argument för detta är att skogen och åkern inte automatiskt genererar intäkter för att betala en fastighetsskatt. Samma resonemang kan naturligtvis användas också som ett argument mot att belägga bostadshus med fastighetsskatt. De kraftiga höjningarna av fastighetsskatten 1996 har enligt utskottets mening på ett mycket tydligt sätt accentuerat de problem som dagens fastighetsbeskattning för med sig. Många barnfamiljer, pensionärer med låga inkomster, de som har köpt sina hus när priserna stod som högst 1989-1991 och familjer som drabbas av arbetslöshet kommer helt enkelt inte att ha råd att bo kvar i de mest attraktiva områdena som skärgårdar och storstadsområden. Dessa områden riskerar därmed att bli till reservat för de bäst ställda. Den boendesegregation som regeringen i andra sammanhang säger sig vilja motverka kommer därmed att förstärkas. Vad i denna avvikande mening anfördes äger alltjämt giltighet.