yttr · GK05SKU5Y · 1997-01-01 00:00:00 — Till finansutskottet har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens eko-nomiska vårproposition 1996/97:150 och de motioner som behandlas i ärendet. område berörs av regeringens förslag till riktlinjer för den eko-nomiska politiken (yrkande 1), beräkning av utgifter och utgiftstak (yrkandena 4-6 såvitt avser utgiftsområde 3: Skatteförvalt-ningen och Tullen) och konkreta ändringar i skattelagstiftningen (yrkandena 69-73 och 75-79). Yrkande 80 i propositionen har överlämnats till skatteutskottet och kommer att behandlas i annat sammanhang. I ärendet behandlas följande motionsyrkanden som helt eller delvis berör skatteområdet: Fi42 av m.fl. (m) yrkandena 1, 7 och 9-11, Fi43 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 17 och 18, Fi44 av m.fl. (v) yrkandena 1, 3, 10 och 11, Fi45 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 2, 13-25 och 34, Fi46 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 4, 6, 8, 10, 12, 13 och 15-17, Fi51 av och () yrkande 2, Fi62 av (), Fi75 av och (), Fi76 av m.fl. (fp) yrkande 2, Fi77 av och (), Fi78 av () yrkande 3, Fi83 av och (), Fi84 av m.fl. (c) yrkande 3, Fi86 av Per (), Fi90 av m.fl. (m) yrkandena 1, 2 och 4-6. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna i aktuella delar. I propositionen anför regeringen att den saneringspolitik som har förts med omfattande utgiftsnedskärningar och stora skatte-höjningar har varit nödvändig för att återskapa förtroendet för svensk ekonomi. Resultatet har blivit att den svenska ekonomin står starkare . Det budgetpoli-tiska målet att uppnå balans i de offent-liga finanserna 1998 kommer att uppnås, och målet att etablera ett överskott i de offentliga finanserna efter 1998 precise-ras nu till att långsiktigt motsvara ett överskott om av bruttonationalproduk-ten i genomsnitt under en konjunktur-cykel. Den ekonomis-ka politiken syftar till att skapa en stark och växande ekonomi med fler människor i arbete. Målet är att halvera den öppna arbetslösheten . I propositionen framhålls att huvuddelen av sysselsättningsökningen de komman-de åren bör ske i den privata sektorn och att villkoren för företagande måste förbättras ytterligare. Utifrån detta synsätt lägger regeringen fram ett fempunktsprogram för arbete och ut-bildning med offensiva satsningar på totalt 66 miljarder kro-nor mot arbetslösheten. Programmet finansieras delvis genom skatte-höjningar på tobak och utgiftsneddragningar på totalt . I fempunktsprogrammet ingår åtgärder under 1998-2000 på 5,1 miljarder kro-nor i förbättringar för mindre och medelstora företag. Härav hänför sig till skatte- och avgiftslättnader, bl.a. genom en ytterligare ned-sättning av arbetsgivar-avgifterna för de mindre företagen. Ägarbeskattningen i de små och medelstora företagen lindras genom att det s.k. lättnadsutrymmet ökas eller - för enskilda näringsidkare - att inkomsterna till större del än skall kunna anses som kapitalinkomst. Vidare läggs elbeskattning om så att belastningen på den elintensiva industrin minskas. Utskottet åter-kom-mer under särskilda rubriker till dessa och andra aktuella ändringar i skattelag-stiftningen. I propositionen nämns vidare att regeringen senare i vår kommer att lägga fram förslag till andra förbättringar, såsom att utmönstra kapitalförlust-begreppet ur skattelagstiftningen och att medge avdrag för vissa organisations-kostnader. Vidare skall de s.k. stoppreglerna, dvs. de särskilda regler som skall förhindra att fåmansbolag används för skatte-undandraganden, ses över av en särskild utredare i syfte att så långt som möjligt ersätta dessa regler med all-männa beskattningsregler (dir. 1997:70). Det pågår även ett utredningsarbete med andra förenklingar av skattereglerna för enskilda näringsidkare (dir. 1996:78). har lagt fram olika förslag för att för-bättra villkoren för tjänstesektorns expansion och därmed för sysselsättningen. Förslagen innebär bl.a. att socialavgifterna tas bort på vissa tjänster i syfte att få en samhällsekonomiskt effektivare beskattning, ökad sysselsättning och mindre svartarbete. I propositionen anförs att förslagen å andra sidan måste bedömas med hänsyn till önskemålen om att bibehålla enkla och robusta system på skatte- och avgiftsområdet och att man vid ett slutligt ställningstagande också måste väga in hur eventuella åtgärder skall finansieras och beakta effekterna på inkomst-fördelningen och på jämställdheten mellan män och kvinnor. har i sitt slutbetänkande (SOU 1997:11) rekommen-derat att en successiv skatteväxling genomförs med sänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöskadlig verksamhet. Betänkandet innehåller också en skiss till ett reformerat energiskattesystem med bättre möjligheter att infoga olika miljö-komponenter i beskattningen. Frågorna om energibeskatt-ningen bereds nu i ett sammanhang inom . Utgångspunkterna är att åstadkomma en bättre miljöstyrning, att genomföra inriktningen från energiuppgörelsen och att den energiintensiva industrins konkurrenskraft inte skall äventyras. Avsikten är att en ny utformning av energibeskattningen skall kunna presenteras och träda i kraft . I propositionen anförs också att regeringen i an-slutning till budgetpropositionen för kommer att redovisa sin bedöm-ning av genomgripande skattereform. Vid en fortsatt tillfredsställande utveckling av de offentliga finanserna anser regeringen att det för tiden blir aktuellt att överväga inkomstskatte-lättnader för låg- och medelinkomst-tagare som en av flera tänkbara åtgärder med fördelningspolitisk inriktning. I propositionen har regeringen beräknat ett utrymme för en överföring från den offentliga till den privata sektorn på ca och ytterligare ca . Härvid bör dock beaktas att årliga utbetalningar i storleksordningen kommer att göras till premiereserven i det nya pensionssystemet. Frågan om utrymmet och formerna för en överföring från den offentliga till den privata sektorn kommer att prövas i samband med de vårpropo-sitioner som läggs fram 1998 och 1999. Överföringen skall enligt propositionen användas för att öka rättvisan och jämlikheten i . I motion Fi42 av m.fl. (m) yrkandena 1, 7 och 9-11 lägger Moderata samlingspartiet fram sina riktlinjer för den ekonomiska politiken med ett pro-gram i åtta punkter för att göra om till ett land för företagande och nya arbeten. Ett huvudinslag är att skatterna på arbete, företagande och investeringar skall sänkas, vilket är en väsentlig förutsättning för att massarbetslösheten skall kunna elimi-neras. I ett särskilt program - i arbete - föreslås bl.a. ( slopad dubbelbeskattning av riskbärande eget kapital ( lindrade regler för fåmansbolagsägare ( generell sänkning av skatten på förvärvsinkomster genom sänkta egenavgifter, sänkta kommunalskatter samt slopad allmän löneavgift ( förlängning av perioden för inbetalning av mervärdesskatt ( fördubblad sänkning av produktionsfaktorsbeskattningen av elenergi ( skattereduktion på , alternativt skattereduktion på i kombination med slopade arbetsgivaravgifter, för reparation och underhåll av bostäder samt för sedvanliga hushållstjänster ( återställande av avdraget för representation ( avvisande av förslaget om en ny förmögenhetsskatt ( återgång till en sjuklöneperiod utan att arbetsgivaravgifterna höjs ( avvisad höjning av koldioxidskatten och sänkningar av elskatten ( slopad reklamskatt m.m. I motionen föreslås också betydande skattesänkningar som möjliggörs genom en mer restriktiv syn på det offentligas uppgifter. Avsikten är att skapa förutsätt-ningar för att man normalt skall kunna leva på sin lön. Motionärerna förordar en aktiv skattesänkningspolitik som syftar till att växla lägre skatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Det långsiktiga målet är att den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. innebär det lägre skatte-trycket att tillväxtkraften i ekonomin stärks så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka och antalet medborgare som blivit helt beroende av det offent-liga för sin försörjning kan begränsas. Ett av program för skatte-lätt-nader - Att kunna leva på sin lön - innehåller, utöver vad som redan har nämnts, sänkningarna av egenavgifterna till sjukförsäkringen, höjt grundavdrag, grundavdrag för barn, avdrag för barnomsorgskostnader, fullt inflationsskydd och sänkt fastighetsskatt. Å andra sidan föreslås att momsen på livsmedel åter-ställs till sin tidigare nivå. Den allmänna momsnivån bör enligt motionä-rerna sänkas till . Enligt motionen innebär alternativ för budget-åren 1998-2000 skattesänk-ningar på 37, 70 respektive netto jämfört med regeringens förslag, och åtgärderna finansieras genom besparingar på olika utgiftsområden. I motion Fi43 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 17 och 18 lägger motionärerna fram en krisplan mot massarbetslöshetens sociala och ekonomiska skadeverkningar och en politik för fler jobb. Enligt motionen bör skatter som är skadliga för företagande och jobb sänkas med och medel avsät-tas i form av tillskott till vård, omsorg och skola samt för Det glömda . Åtgärderna finansieras bl.a. genom att matmomsen höjs till den generella nivån , genom höjd beskattning av tjänstebils-förmåner samt med minskade före-tagsstöd och andra besparingar. I ett första steg bör arbetsgivaravgifterna sän-kas för företag i tjänstesektorn, och på bör arbetsgivaravgiften sänkas för alla företag genom att avskaffa den allmänna löneavgiften. Arbetsgivaravgiften för hushållstjänster bör avskaffas helt. Bland åtgärderna på skatteområdet ingår att återinföra principen om hälften av inkoms-ten kvar, att avskaffa dubbelbeskattningen av aktie-utdelningar, att förenkla och förbättra villkoren för fåmansbolag, att återgå till tidigare betalningsperioder för mervärdesskatt och att genomföra ett system med s.k. servicecheckar för hus-hållstjänster. Vidare föreslås gynnsammare skatteregler för sparande och en återlånerätt i pensionssystemet för att skapa möjligheter till ett "friår mitt i livet" för kompetens-utveckling eller till att starta eget. I motion Fi75 av och () utvecklas synpunkterna i partimotion Fi43. Motionärerna förespråkar också en skatteväxling i den riktning som utpekat. Beträffande fastighets-skatten förordas ett tillkännagivande om att endast hälften av markvärdet på småhus skall utgöra underlag för fastighetsskatt och att en takregel införs för markvärdet. Vidare bör sambeskattningen av förmögenheter avskaffas, för-mö-gen-hets--värderingen av aktier återgå till av det noterade värdet och den skattefria gränsen för förmögenhetsskatten höjas till . Från sida förordas även i motion Fi76 av m.fl. (fp) ett likartat riksdagsuttalande om en begränsning av fastighetsskatten (yrkande 2). De riktlinjer som lägger fram i motion Fi44 av m.fl. (v) - yrkandena 1 och 10 - beskrivs i motionen som ett förslag till offent-liga utgifter och inkomster på i princip samma nivå som regeringens förslag men med kraftfulla omfördelningar bl.a. i form av en radikal fördelnings-politik och åtgärder för att snabbt öka sysselsättningen. Motionärerna satsar för fler i jobb 1998 genom ett sysselsättningprogram inom offentlig och privat tjänstesektor, genom stöd till småföretag och genom regio-nala utveck-lings--projekt. Vidare föreslås en röd skatteväxling i form av sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare och höjd skatt på högre inkomster och på bilförmåner, höjd skatt på bolag och kapital och sänkt skatt för småföretag. Totalt innebär detta skattehöjningar på och skattesänkningar på 27 miljar-der kronor räknat på helår. Vidare föreslås olika sänkningar av arbets-givar-avgifterna på sammanlagt och att egenavgifter skall tas ut även över inkomstnivån 7,5 basbelopp. Ett belopp på ställs till förfogande för tillväxt inom den privata tjänstesektorn, men motionärerna avvaktar remissvaren på förslag innan slutlig ställning tas till hur stödet skall konstrueras. När det gäller miljö-området ställer sig Vänster-partiet bakom Skatte--växlings-kommit-téns förord för en grön skatteväx-ling men anser att precisa ställningstagan-den bör anstå i av-vaktan på remissvaren. Bland förslag ingår dock skatte-höjningar på miljö- och energiområdet med , varav 0,5 miljarder kro-nor i form av avfallsskatt och i höjd bensinskatt m.m. Motion Fi45 av m.fl. (mp) yrkandena 1, 2, 13-15, 17 i denna del, 18-25 och 34 innehåller krav på riktlinjer om den ekonomiska politikens och skattepolitikens allmänna utformning och detaljerade ställnings-taganden rörande framtida ändringar i beskattningen. Enligt uppfattning har politi-ken i medfört en tilltagande utarmning av naturkapital, ökad miljöför-störing, hög arbetslöshet och också ökade sociala motsätt-ningar. I motionen föreslås att denna utveckling bryts med en grön politik som verknings-fullt angriper felen i svensk ekonomi. På skatteområdet innebär yrkan-dena i motionen bl.a. att en skatteväxling genomförs mellan ökade skatter på energiområdet och minskade skatter, främst på arbete, i en takt av 7-8 miljar-der kronor fram . uppgår den föreslagna skatteväxlingen till 7,7, 15,3 respektive , frånsett en reserv bl.a. för nedsättningar för energiintensiv industri. Skattelättnader med motsvarande belopp genomförs i fråga om arbetsgivar-avgifterna och egenavgifterna och ge-nom nedsättning av fastighetsskatten till den tidigare nivån . I ett annat paket föreslås en förkortning av arbetstiden i kombination med att egenavgiften sänks ytterligare och att grundavdraget höjs till i inkomstskiktet . Beträffande den statliga inkomst-skatten föreslås bl.a. att den s.k. värnskatten ersätts med ett permanent skatteuttag på i inkomst-skikt över 7,5 basbelopp. Bland förslagen ingår också att aktier skall värderas till av marknadsvärdet, att skatten på öl, som sänktes , skall återgå till sin tidigare nivå och att avgiften på handelsgödsel och bekämpnings-medel och flygets landningsavgifter höjs. Åtgärderna kombineras med en skattened-sättning för trafikanter i glesbygd. I motion Fi46 av m.fl. (kd) anförs bl.a. att tillväxtfrämjande, struk-turella åtgärder som skulle kunna ge nya jobb i det privata näringslivet fortfa-rande lyser med sin frånvaro i de förslag som regeringen lägger fram. Regering-ens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten och inte den totala arbets-lösheten har lett till helt fel åtgärder och ett fundamentalt misslyckande. Yrkan-dena 1, 6, 8, 10, 12, 13, 15 och 16 i denna del innefattar riktlinjer för en skatte-politik som sammanfattar såsom en storsats-ning på vård och omsorg och en massiv insats för fler och nya jobb. Syftet är att skapa ett bättre klimat för företag och företagande genom skattesänkningar på 15 miljarder kro-nor netto som finansieras genom besparingar. i skatte-reduktion för reparationer, om- och tillbyggnader, sänkt skatt på arbetande kapi-tal, återinförande av riskkapitalavdraget, avskaffad skatt på royaltyinkomster , avskaffad värnskatt och inflationsskydd för brytpunkten, slopat grundavdrag vid statlig beskattning, slopad dubbelbeskattning av alla företag, slopad särskild löneskatt på vinstandelar, återgång till den gamla tidpunkten för momsinbetalning, sänkning av egenavgiften till sjukförsäkringen med 2,5 pro-centenheter, sänkt fastighetsskatt, slopad sambeskattning av förmögenhet, höjd avdragsrätt för pensionssparande, ett yrkesfiskeavdrag, avdragsrätt för indivi-duella utbildningskonton och slopad moms på barnböcker. I riktlinjerna ingår också inkomstförstärkningar i form av höjd livsmedelsmoms, höjd avfallsskatt utöver regeringens planer, höjd skatt på öl och en fortsatt utförsäljning av stat-liga företag. Beträffande miljöfrågorna anför motionärerna bl.a. att regeringen håller på att förfuska utrymmet för skatteväxling genom ensidiga energi- och miljö--avgiftshöjningar. Vidare säger motionärerna nej till ökat offentligt sparan-de och ja till ett ökat och premierat hushållssparande. Fyra motioner berör bilavdraget för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. I motion Fi77 av och () anförs att avdrags-beloppet bör höjas per mil och att avdrag bör medges även för resor till och från barnomsorg. I motionerna Fi78 av () yrkande 3 och Fi83 av och () föreslås att reseavdraget justeras till åtminstone per mil. I motion Fi84 av m.fl. (c) begär motionärerna att avdraget utformas på ett sätt som stimulerar till en snabbare övergång till miljövänliga bränslen och bidrar till en nödvändig utveckling av en levande landsbygd. Utskottet har i sitt yttrande till finansutskottet över budgetpropositionen (1996/97:SkU1y) bl.a. framhållit att det saknas utrymme för skattelättnader av den art och omfattning som föreslås i flertalet motioner och att möjligheterna till ett ökat skatteuttag också är starkt begränsat. Utskottet har också understrukit att de åtgärder som vidtas måste ha en acceptabel fördelningspolitisk profil och att de bördor som den förda saneringspolitiken krävt måste fördelas rättvist. De förslag på skatteområdet som motionärerna nu framför har i stort sett samma inriktning som tidigare, och utskottet kan därför i allt väsentligt hänvisa till innehållet i sitt nämnda yttrande. Regeringens förslag att nu genomföra skatte-lättnader med inriktning på förbättringar för de mindre företagen ryms inom de budgetpolitiska målsättningarna. Innebörden av den kritik som motionärerna riktar mot dessa förslag är framför allt att åtgärderna inte går tillräckligt långt. Även finansieringen av förslagen genom höjd tobaksskatt m.m. har väckt viss kritik. Enligt utskottets uppfattning är dessa förslag väl avvägda. Utskottet ansluter sig i princip till regeringens förslag i dessa delar men återkommer till dessa frågor under särskilda rubriker nedan. Av propositionen framgår att man för tiden kan se fram emot ett statsfinansiellt överskott som kan utnyttjas bl.a. för överföringar från den offentliga till den privata sektorn. Som framhålls i propositionen är utform-ningen av inkomstskatten på förvärvsinkomster av central betydelse såväl från fördelningssynpunkt som vad gäller incitamenten för arbete, utbildning och sysselsättning. Inkomstskatten och skattesystemet i övrigt reformerades på ett genomgripande sätt genom skattereform, och regeringen kommer i anslutning till budgetpropositionen att redovisa sin bedömning av skatte-reformen. Vid en fortsatt tillfredsställande utveckling av de offentliga finan-serna anser regeringen att det blir aktuellt att överväga inkomst-skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare som en av flera tänkbara åtgärder med fördelningspolitisk inriktning. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill också framhålla att behovet av olika åtgärder också bör bedömas med hänsyn till utvecklingen på olika områden efter skattereformen och verkningarna av den förda sanerings-politiken. Som framgår av propositionen kommer regeringen att pröva frågan om utrymmet och formerna för en överföring till den privata sektorn i samband med de vårpropositioner som läggs fram 1998 och 1999. Några särskilda riktlinjer för denna prövning utöver vad som anges i propositionen behövs inte enligt utskot-tets uppfattning. Beträffande miljö- och energibeskattningens framtida utform-ning och frågorna om skatteväxling och beskattningen inom tjänstesektorn anser utskottet nu liksom tidigare att resultatet av den pågående beredningen av dessa frågor bör avvaktas. I övrigt vill utskottet endast tillfoga att bilavdraget fastställdes till oförändrat belopp per kilometer så sent som (prop. 1996/97:19, FiU1), vilket då bedömdes täcka bilkostnaderna, och att avdraget kommer att omprövas om kost-nadsutvecklingen föranleder det. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till riktlinjer för skattepolitiken och avstyrker motionerna i de här aktuella delarna. och (utg.omr. (SkU1y, FiU1) bestämdes utgiftsramen för utgiftsområde 3 för till , varav (avrundat) 355 till , 4 328 till skattemyndigheterna och 1 032 till . Vidare beräknades ramen för till och för till . Det fempunktsprogram för arbete och utbildning som rege-ringen lägger fram i vårpropositionen skall enligt förslaget finansieras bl.a. med utgifts-neddragningar inom utgiftsområde 3 på för , varav 20 från och 11 från skattemyndigheterna, och på från skatteförvaltningen. Med hänsyn också till nya antaganden om penningvärdeutvecklingen beräknar regeringen ramen för till 5 698, till 5 867 och till . I motion Fi42 av m.fl. (m) yrkande 7 begär motionärerna ett riks-dagsuttalande om att myndighetssamordningen mellan tull och polis och skatte-myndigheter bör öka när det gäller narkotikabekämpning och smuggling av mineraloljor, sprit och tobak. Motionärerna biträder regeringens förslag till ram men anser att regeringen bör återkomma med förslag till nödvändiga organisationsförändringar i syfte att utnyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. I motion Fi44 av m.fl. (v) anförs att har avvisat ett spar-krav på för skattemyndigheterna och och att besparingarna inom skattemyndig-heterna redan har lett till upp-sägningar, främst av kvinnor. Motionärerna åberopar att ökade resurser till skattemyndigheterna för kontroll ger skatteintäkter som minst motsvarar stor-leken av de ökade resurserna och att Tullens verksamhet behöver stärkas för att klara av bekämpningen av införsel av narkotika. avvisar därför rege-ringens förslag till besparingar och lägger på på utgiftsområdet (yrkande 5). I motion Fi46 av m.fl. (kd) föreslås (yrkande 4) att ramen för utgiftsområdet utökas med i extra resurser för skattemyndigheternas samverkan med polisen i kampen mot ekonomisk brotts-lighet och för att förstärka tullens möjligheter att hindra smuggling av bl.a. narkotika, tobak och alkohol. har tidigare beslutat om en särskild satsning på utbyggd skatte-kontroll genom ett resurstillskott på till skatteför-valtningen. Av propositionen framgår att detta tillskott ligger kvar. Utskottet instämmer i regeringens och motionärernas uppfattning att särskild uppmärk-samhet bör ägnas åt skattekontrollen, och det är viktigt att skatteförvaltningen även fortsättningsvis disponerar resurserna så att skattekontrollen intensifieras. I sammanhanget kan nämnas att revisorer har påbörjat en gransk-ning av resultatet av resurstillskottet för skattekontroll, och regeringen har också tagit initiativ till en sådan utredning. När det gäller Tullen framgår det av propositionen att en utvärdering av effek-terna av en tidigare beslutad neddragning och den påföljande omorganisationens effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt pågår. Utvärderingen, som också sker mot bakgrund av de ändrade förutsättningar som uppkommit genom EU-medlemskapet, skall enligt direktiven vara avslutad . Mot bakgrund av det statsfinansiella läget anser utskottet att regeringens för-slag utgör en rimlig avvägning. Utskottet tillstyrker således propositionen och avstyrker motionerna i dessa delar. Produktionsbeskattningen av vattenkraftverk och kärnkraftverk I proposition 150 föreslår regeringen att produktionsbeskattningen av vattenkraftverk halveras i syfte att skapa förutsättningar för sänkta elpriser för elintensiv industri. Produktionsbeskattningen har enligt regeringen kritiserats eftersom det visat sig att elproducenterna har möjlighet att direkt vältra över skatten på sina kunder och att detta kan ge upphov till problem i den konkurrensutsatta elintensiva industrin. En fungerande nordisk elmarknad kommer att göra det svårt att övervältra skatten på kunderna på detta sätt. Elmarknadsreformen har emellertid just genomförts och större delen av elkraften säljs fortfarande enligt kontrakt som ingåtts före reformen. Överföringskapaciteten mellan de nordiska länderna är också begränsad. I väntan på att elmarknaden skall fungera fullt ut är det enligt regeringen lämpligt att en del av produktionsbeskattningen omvandlas till en konsumtionsskatt som inte drabbar industrin. Regeringens förslag innebär att fastighetsskatten på elproduktionsenheter sänks från till . Härvid har regeringen även beaktat att den nuvarande nivån fastställdes utan hänsyn till den fastighetsskatt på som tidigare utgått på markvärdet.