yttr · GK05SOU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda socialutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1996/97:150 ekonomiska vårproposition jämte motioner. begränsar detta yttrande till förslagen i propositionen rörande tilläggsbudget för budgetår 1997 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt motionerna 1996/97:Fi43 (fp) yrkandena 7 och 15, 1996/97:Fi44 (v) yrkandena 30-35, 1996/97:Fi45 (mp) yrkande 47, 1996/97:Fi46 (kd) yrkande 18, 1996/97:Fi48 (m) yrkandena 2-6 och 1996/97:Fi73 (fp) yrkandena 1-3. Flera skrivelser med synpunkter på förslagen i propositionen har inkommit till socialutskottet. I propositionen redovisar regeringen bl.a. förslag till tilläggsbudget för . Nettot av de utgiftsökningar och utgiftsminskningar som föreslås på tilläggsbudget för uppgår till . Som ett led i den nya stramare budgetprocessen görs regelbundna uppföljningar av både utgifts- och inkomstutvecklingen. Uppföljningen visar att det finns anslag där överskridande redan nu kan konstateras med stor säkerhet, förutsatt att inga åtgärder vidtas. Regeringen föreslår också i ett fempunktsprogram att ytterligare resurser anvisas till kommuner och landsting för att förbättra sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn och värna vård, omsorg och skola. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Anslaget för assistansersättning beräknas för överskrida budgeterat belopp med ca . Enligt propositionen är orsaken till de ökade kostnaderna att personkretsen av ersättningsberättigade beräknas bli större än vad som tidigare antagits. Överskridandet föreslås finansieras dels genom vissa regeländringar inom anslaget, dels genom besparingar inom andra anslag inom utgiftsområdet. Tandvårdsförsäkringen föreslås grundas på en anslagsnivå som är lägre än vad som tidigare gällt för . Besparingen uppnås genom att självrisken föreslås höjas från till per behandlingsperiod från . Taxan föreslås bibehållas . planerar regeringen en mer omfattande omstrukturering av tandvårdsförsäkringen. Vidare föreslår regeringen att anslaget för vissa statsbidrag inom äldre- och handikappomsorgen reduceras med . Av minskningen avser delposten 1.1 Stimulansbidrag till habilitering/rehabilitering och anslagsposten 2 Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Bilstödet till handikappade föreslås reduceras med . Anslaget har inte utnyttjats i sin helhet. Enligt propositionen kan en förklaring till detta vara att stödet numera inte är tillräckligt omfattande för att i och för sig stödberättigade personer skall ha råd att köpa bil. Den nya anslagsnivå som föreslås motsvarar utnyttjandegraden av anslaget under /96 beräknat på en tolvmånadersperiod. Kostnaderna för personlig assistansersättning föreslås ökas med . föreslås vissa regeländringar genomföras för att anslagsramen skall med den förstärkning som föreslås. Assistansersättningen föreslås schabloniseras och fastställas till ett visst belopp fr.o.m. . Om det föreligger särskilda skäl skall efter ansökan kunna medge att schablonen får överskridas. Detta bedöms motsvara en besparing på . Med nuvarande regler är assistansersättningen avsedd att täcka de verkliga kostnader som den enskilde har för sin assistans, dvs. lönekostnader samt kostnader för administration m.m. I de senare ingår t.ex. kostnader för bokföring och revision, lokaler, utbildning, rekrytering och omkostnader för assistenter. föreslog i betänkandet Kostnader för den statliga assistansersättningen (SOU 1995:126) att assistansersättningen skulle schabloniseras och sänkas till priser. Utredningen pekade på att det finns en stor spännvidd mellan olika arbetsgivare som i allt väsentligt är en effekt av en mängd olika beräkningssätt från arbetsgivarens sida. Beräkning, redovisning och kontroll av kostnaderna för assistansen har förorsakat de största administrativa svårigheterna vid tillämpningen av assistansreformen för såväl försäkringskassor som för arbetsgivare. Regeringen föreslår nu en schablonisering av timersättningen och att storleken på timersättningen föreskrivs i en förordning. Enligt regeringen bör timersättningen bli . Om den ersättningsberättigade är i behov av en särskilt kvalificerad assistent, assistenter som behöver särskild utbildning eller liknande kan det undantagsvis förekomma att den fastställda ersättningsnivån är otillräcklig. En möjlighet införs därför att efter särskild ansökan medge att det fastställda beloppet får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna, dock högst . I propositionen anförs att många av dem som behöver flest assistanstimmar väljer att få sin assistans organiserad av brukarkooperativ. Bland dessa torde det finnas många som kan anföra särskilda skäl för högre ersättning. Regeringen gör därför bedömningen att den besparing som förutses i första hand kommer att hänföra sig till vissa av de stora assistansanordnarna, i första hand kommunerna. Detta bedöms rimligt, då bl.a. visat att det förekommer viss överkompensation vad gäller administrationskostnaderna. Regeringen aviserar vidare en proposition senare i om kommunalt finansieringsansvar för delar av assistansersättningen. Kommunerna föreslås fr.o.m. få finansieringsansvar för de första för alla personer som uppbär assistansersättning. Förslaget innebär en besparing inom anslaget på för . handikapputredning föreslog ursprungligen att kommunerna skulle besluta om och bekosta de första . Om behovet översteg skulle den enskilde hos kunna ansöka om assistansersättning för att kunna täcka kostnaderna för assistansen fr.o.m. den 21 timman . Även har framhållit att kommunerna bör ha det grundläggande basansvaret för personlig assistans. Regeringen delar denna ståndpunkt och anser att finansieringen av assistansersättningen måste utformas så att den stimulerar kommunerna att pröva behovet av stödinsatser enbart utifrån den enskildes situation, förhållanden och behov. Det skall inte finnas ekonomiska incitament för kommunerna att omdefiniera behov av andra insatser till personlig assistans. Kommunerna bör också stimuleras till att bygga ut bra och mindre kostsamma alternativ till personlig assistans. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag med denna inriktning. Ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning och import av samt partihandel med alkoholdrycker reser krav på en förnyelse av alkoholpolitiken. För att kunna stödja ett mer långsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete och för att kunna ha den handlingsfrihet som kan behövas föreslår regeringen att till olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder anvisar ett ramanslag på . För att finansiera fempunktsprogrammet föreslås vissa indragningar inom utgiftsområdena. För utgiftsområde 9 föreslås indragning av medel för stimulansbidrag till särskilda boendeformer med , medel för vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet med och medel för bidrag till husläkarsystemet med . I motion Fi48 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om vad i motionen anförts dels om att avvakta en schablonisering av assistansersättningen (yrkande 3), dels om uppföljning av hanteringen av assistansersättningen (yrkande 4) och dels om uppföljning av utnyttjandet av bilstödet (yrkande 6). Vidare begärs att avslår förslaget att minska anslag B 1 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappomsorgen (yrkande 2) liksom förslaget att överföra delar av finansieringsansvaret för assistansersättningen till kommunerna (yrkande 5). Motionärerna anför att regeringen i budgetpropositionen bedömde att de handikappinriktade stimulansbidragen haft en positiv effekt på utvecklingen av verksamheterna. I propositionen föreslår nu regeringen att stödet till habilitering, rehabilitering och tolktjänst för funktionshindrade skall minskas med nästa hälften och detta utan att ange några skäl. Motionärerna anser att bör avslå detta förslag. Motionärerna anser att en schablonisering av timersättningen för personlig assistans kan vara ett sätt att komma till rätta med att administrationskostnaderna för assistansen kan var överkompenserande. Justeringen bör dock avvaktas i väntan på resultaten av regeringens egen arbetsgrupp, vars uppgift är att långsiktigt säkra assistansreformen. Motionärerna avvisar förslaget att kommunerna skall ha finansieringsansvaret för de 20 första assistanstimmarna . Det är, enligt deras mening, djupt olyckligt om huvudmannaskapet delas upp. En av grundtankarna bakom LSS och var just att begränsa antalet huvudmän och därmed minska risken att enskilda funktionshindrade skulle hamna mellan stolarna. Förslaget innebär också en risk att de funktionshindrade förlorar rätten att välja sin egen assistent och att kontinuiteten i assistansen bryts. Slutligen anför motionärerna att kommunerna inte kompenseras fullt ut för förslaget. Regeringen föreslår en kompensation på som det förändrade finansieringsförslaget totalt kommer att kosta kommunerna . Motionärerna godtar besparingen av bilstödet men anser att regeringen bör få i uppdrag att noga följa utvecklingen på området och återkomma till med eventuella förändringar om behovet skulle öka igen. I motion Fi43 av m.fl. (fp) yrkas att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation (yrkande 15). För utgiftsområde 9 skall ingen minskning av anslaget för vissa statsbidrag inom äldre- och handikappomsorgen göras. Kostnader för assistansersättning skall ökas med ytterligare . Totalt bör ytterligare anvisas. Motionärerna avvisar också de regelförändringar som regeringen föreslagit inom assistansersättning och anser att skall avslå förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning (yrkande 7). Motionärerna anser det ofattbart att regeringen, som den tecknar miljardöverskott i de offentliga finanserna, finner det nödvändigt att spara på assistansersättningen för människor med funktionshinder. De motsätter sig också besparingen på habiliteringen och rehabiliteringen. I motion Fi73 av m.fl. (fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en konsekvensanalys av regeringens totala besparingsförslag (yrkande 1). Vidare yrkas att avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning och anslår på tilläggsbudget utöver regeringens förslag till B 7 Kostnader för statlig assistansersättning, varigenom regeringens förslag till en schablonisering och kommunalisering av assistansersättningen avslås (yrkande 2), samt att avslår regeringens förslag att minska anslaget till rehabilitering och habilitering med (yrkande 3). Motionärerna anför att regeringens vårbudget inom det sociala området karakteriseras av en djupt olustig besparingspolitik som sätter utsatta grupper mot varandra. efterlyste redan föregående år en konsekvensanalys av den totala effekten av regeringens samlade förslag. En sådan analys är nödvändig för att få överblick över effekterna för de enskilda människorna och skulle enligt motionärerna ställa regeringens välfärdspolitik i en ny dager. Motionärerna anser att handikappreformen nu måste räddas och avvisar därmed förslaget att schablonisera ersättningen. De anser att schabloniseringen strider mot principen att assistansersättningen är en individuell rättighet. Med en schablon riskerar funktionshindrade med de största, dyraste och mest komplicerade behoven att bli underkompenserade som de med mycket mindre och enklare behov kan bli överkompenserade. En schablonisering försvårar för många brukarkooperativ och kan också komma att inskränka rätten att välja personlig assistent. Även förslaget att låta kommunen finansiera de 20 första assistanstimmarna avvisas. Motionärerna avvisar vidare att assistansersättningen finansieras genom en besparing på rehabiliteringen med . Av de som anslog 1993 för habilitering och rehabilitering skulle fördelas av efter ansökan från bl.a. handikapporganisationer som ofta tillsammans med team för habilitering och rehabilitering sökt anslag. I propositionen föreslås nu 300 av dessa dras in. Det är i huvudsak människor med svåra och kroniska sjukdomar som kommer i fråga för de projekt som handikapporganisationer och habilitering/rehabiliteringsteam arbetar med. Motionärerna finner denna besparing orättfärdig. I motion Fi44 av m.fl. (v) yrkas att beslutar att avslå regeringens förslag om schablonisering av assistansersättningen (yrkande 30) och om ett kommunalt kostnadsansvar för assistanskostnader (yrkande 32). Motionärerna hemställer att begär en översyn av reglerna för assistansersättning i linje med vad assistansberättigade föreslagit (yrkande 31). Vidare begärs att avslår regeringens besparing på på rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel till funktionshindrade (yrkande 33) och att beslutar att på tilläggsbudgeten för öka det anvisade anslaget till assistansersättning med utöver vad regeringen föreslagit (yrkande 34). Motionärerna avvisar förslaget om en schablonisering av assistansersättningen. Ersättningen skall vara individuell och ersätta de faktiska kostnaderna. Den föreslagna schablonen är enligt motionärerna dessutom satt för lågt och är därmed diskriminerande. Den tillförsäkrar inte svårt funktionshindrade en levnadsnivå som är jämförbar med den som personer utan funktionshinder har. Schablonen är vidare så låg att en del kooperativ och enskilda privata alternativ kommer att tvingas upphöra med sin verksamhet. Det kommer att bli svårt att bilda kooperativ, då assistansersättningen är den enda inkomstkällan, anför motionärerna. Detta kan tvinga de fuktionshindrade att vända sig till kommunen, som skattevägen kan finansiera verksamheten. Motionärerna anser att Intressegruppen för Assistansberättigade (Ifa) har ett förslag till bättre regelverk. Ifa har föreslagit att varje assistansberättigad upprättar en budget enligt en av upprättad kontoplan som utgörs av ersättningsbara kostnader. Den enskilde redovisar sedan sina faktiska kostnader och över- eller underskott regleras. Motionärerna anser att reglerna bör ses över och att detta förslag därvid bör beaktas. Motionärerna avvisar också förslaget att överföra finansieringsansvaret för de 20 första timmarna på kommunerna. Detta tillsammans med schabloniseringen innebär ett hot mot fristående alternativ som kooperativ liksom enskilda funktionshindrade som vill påta sig arbetsgivarrollen själva. Slutligen motsätter sig motionärerna också besparingen på på rehabiliteringsinsatser och minskade anslag till hjälpmedel. För alla med funktionshinder är det nödvändigt att regelbundet kunna få del av rehabiliteringsinsatser som gör att de kan undvika mer långvarig vård. När stat och kommun satsar på rehabilitering är det således en investering som på rätt kort sikt ger stora besparingar. På samma sätt är det med god tillgång på adekvata hjälpmedel, anför de. Motionärerna yrkar också att avslår regeringens förslag om högre självrisk i tandvårdsförsäkringen enligt vad i motionen anförts om missgynnandet av ekonomiskt svaga grupper (yrkande 35). Motionärerna anser att en höjning av självrisken från till enbart kommer att få den effekten att orättvisorna förstärks. I motion Fi45 av m.fl. (mp) yrkas att på tilläggsbudget för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation (yrkande 47). Motionärerna avvisar förslaget att höja självrisken i tandvårdsförsäkringen från till från och avvisar därmed regeringens förslag att reducera anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. med . Motionärerna anser att besparingen tillsammans med tidigare genomförda besparingar riskerar att leda till att bra tänder åter blir en klassfråga. I motion Fi46 av m.fl. (kd) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om assistansersättningen (yrkande 18). Motionärerna anför att de avser att återkomma om de aviserade förändringarna av personlig assistans när den särskilda propositionen avlämnas. Ett absolut krav är dock att valfriheten för brukaren beträffande val av personlig assistent bibehålls. Det beräknade budgetöverskridandet av assistansersättningen måste finansieras. Utskottet delar regeringens uppfattning att detta inte enbart kan ske genom regeländringar inom anslaget utan också måste ske genom att ytterligare resurser tillförs anslaget genom besparingar på andra anslag inom utgiftsområdet. Totalt föreslås tillföras anslaget genom besparingar på andra anslag. Utskottet har inget att erinra mot förslaget att höja självrisken inom tandvårdsförsäkringen fr.o.m. . Besparingen på kan därmed överföras till anslaget för assistansersättningen. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att förslaget innebär en lägre besparing för på tandvårdsförsäkringen än den tidigare beräknade och att taxan bibehålls , vilket ger mer tid för utarbetande av förslag till en ny tandvårdsförsäkring . Utskottet har heller inga invändningar mot att statsbidragen till habilitering och rehabilitering minskas med för att finansiera kostnaderna för assistansersättningen. Ansvaret för habilitering och rehabilitering är en och landstingskommunal angelägenhet. I samband med handikappreformen infördes dock ett tidsbegränsat statsbidrag för att påskynda utvecklingen inom habiliteringen, rehabiliteringen och hjälpmedelsförsörjningen. Bidraget upphör vid utgången av . Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen föreslår att landsting och kommuner erhåller ytterligare för innevarande budgetår som resurstillskott till vården och omsorgen. Detta öppnar möjligheter för kommuner och landsting att finansiera pågående projektverksamheter och fullt ut ta över ansvaret för verksamheten. Utskottet delar regeringens bedömning att anslaget för bilstödet för kan minskas med . Kvarvarande medel bedöms motsvara den beräknade utnyttjandegraden. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen när det gäller bilstödet och återkommer till med eventuella förslag till de förändringar som kan anses motiverade. Utskottet delar regeringens uppfattning att assistansersättningen bör tillföras ytterligare och att besparingar bör göras motsvarande genom regelförändringar inom anslaget. Utskottet är väl medvetet om de problem som förelegat med olika beräkningssätt från arbetsgivarnas sida vad gäller kostnaden för assistansen och den omfattande administration detta medfört. Utskottet har därför inget att invända mot en schablonisering av kostnaderna. Den föreslagna möjligheten för ersättningsberättigade som har särskilda skäl att erhålla en högre ersättning än schablonen är nödvändig enligt utskottets mening. Det kan t.ex. behövas personal med speciell kompetens, det kan också krävas någon form av arbetsledning för att samordna assistansen och ge assistenterna stöd i arbetet. Många har valt att anordna sin assistans via brukarkooperativ. Det är angeläget att brukarna själva (eller deras anhöriga) kan besluta om på vilket sätt de vill anordna assistansen och att schabloniseringen inte leder till att denna möjlighet inskränks. Utskottet vill understryka att prövningen av den högre ersättningen skall ske individuellt från fall till fall med beaktande av de särskilda behov den enskilde kan ha och de särskilda kostnader detta kan medföra. Regeringen har redovisat att den har för avsikt att noga följa resursutvecklingen på området och vid behov återkomma till i frågan. Utskottet har inget att erinra mot förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning. Utskottet har heller inget att invända mot principen att finansieringsansvaret för de 20 första assistanstimmarna överförs från staten till kommunerna i likhet med vad som en gång föreslogs av handikapputredningen och senare också har föreslagits av . Formerna för genomförandet av förslaget kommer att behandlas av utskottet i samband med den särskilda proposition som regeringen kommer att avlämna senare i . Den funktionshindrades rätt att själv välja sin assistent skall inte påverkas av förslaget, inte heller den enskildes möjlighet att använda stödet för att anlita annan, t.ex. ett kooperativ eller annat fristående organ som arbetsgivare. Utskottet anser att anslaget till Kostnader för statlig assistansersättning för bör fastställas till . Utskottet delar regeringens uppfattning att ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och export av alkohol reser krav på en förnyelse av alkoholpolitiken. Utskottet anser att regeringens förslag att avsätta på ett ramanslag för att understödja ett mer långsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete bör tillstyrkas. Utskottet delar uppfattningen i motion Fi73 (fp) om behovet av konsekvensanalyser. Något uttalande med anledning av motionen behövs dock inte. Utskottet noterar slutligen att regeringen för att finansiera ökade utgifter inom ramen för fempunktsprogrammet för arbete och utbildning gör indragningar av medel med av Stimulansbidrag till särskilda boendeformer, av medel för Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet och av medel för bidrag till husläkarsystem. Mot bakgrund av det ovan sagda anser utskottet att regeringens förslag till tilläggsbudget för budgetår 1997 för utgiftsområde 9 bör tillstyrkas och motionerna Fi43 (fp) yrkandena 7 och 15, Fi44 (v) yrkandena 30-35, Fi45 (mp) yrkande 47, Fi46 (kd) yrkande 18, Fi48 (m) yrkandena 2-6 och Fi73 (fp) yrkandena 1-3 bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht () och (). , , och (alla m) anser att utskottets bedömning bort ha följande lydelse. Utskottet avvisar regeringens förslag att minska stödet till habilitering, rehabilitering och tolktjänst för funktionshindrade med . Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att dessa stimulansbidrag haft en positiv effekt på utvecklingen av verksamheten. föreslås anslaget i det närmaste halveras utan att det anges något skäl till detta. Utskottet anser att detta än mer anmärkningsvärt då fattat beslut angående prioriteringar inom vården. I detta beslut prioriterades habiliteringen mycket högt. Utskottet anser för sin del att verksamheten bör stödjas i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Utskottet anser att en schablonisering av timersättningen för personlig assistans kan vara ett sätt att komma till rätta med att administrationskostnaderna för assistansen kan vara överkompenserade. Justeringen bör dock avslås i väntan på resultaten av regeringens arbetsgrupp med uppgift att långsiktigt säkra assistansreformen. Detta bör, enligt utskottets mening, ge regeringen till känna. Utskottet anser därmed att förslaget till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning bör avstyrkas. Utskottet avvisar regeringens förslag att överföra finansieringsansvaret för de 20 första assistanstimmarna på kommunerna. En av grundtankarna bakom var att begränsa antalet huvudmän och därmed minska risken att enskilda funktionshindrade skulle hamna mellan stolarna. Förslaget innebär också en risk att de funktionshindrade förlorar rätten att välja sin egen assistent och att kontinuiteten i assistansen bryts. Regeringens förslag innebär vidare att kommunerna inte kompenseras fullt ut för övertagandet av finansieringsansvaret för de 20 första assistanstimmarna. Utskottet anser att anslaget Kostnader för assistansersättning skall tillföras ytterligare utöver de av regeringen föreslagna . Utskottet godtar regeringens förslag till besparing på anslaget för Bilstöd till funktionshindrade. Utskottet anser dock att regeringen bör få i uppdrag att noga följa utvecklingen på området och återkomma till med eventuella förändringar om behovet skulle öka igen. Enligt utskottets mening bör som sin mening ge regeringen detta till känna.