yttr · GK05UU4Y · 1997-01-01 00:00:00 — har genom beslut berett övriga utskott tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-8), tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-11 och 19-68) samt vissa skattefrågor (yrkandena 69-79) jämte de motioner som kan komma att väckas i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. väljer att i det följande yttra sig över propositionens yrkanden 6 (i berörd del), 36 och 68 (i berörd del) samt över motionerna 1996/97:Fi42 (m), 1996/97:Fi43 (fp), 1996/97:Fi44 (v), 1996/97:Fi45 (mp) och 1996/97:Fi46 (kd) (samtliga i berörda delar) samt över motionerna 1996/97:Fi71 (s) och 1996/97:Fi81 (c). Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Förslag läggs fram om budgetpolitiska mål samt om utgiftstak för staten för . Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen ett fempunktsprogram för arbete och utbildning och föreslår åtgärder för innevarande budgetår. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på . Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden m.m. budgetproposition presenterade regeringen en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1998 och 1999. godkände denna fördelning som riktlinje för regeringens budgetarbete (bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). I föreliggande proposition presenteras en reviderad fördelning av utgifterna för budgetåren 1998 och 1999 samt en preliminär fördelning av utgifterna . Utöver de satsningar som regeringen nu föreslår har utgiftsområdesramarna justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Dessutom har de justerats med hänsyn till demografisk utveckling samt tillkommande besparingar för att finansiera utgiftsökningar. Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen för har beräknats med utgångspunkt i den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. har en schablonmässig uppräkning gjorts av dessa anslag. Vad avser utrikesutskottets beredningsområde föreslår regeringen (yrkande 6 i berörd del) att godkänner följande preliminära fördelning av utgifter (utgiftsområdena 5 och 7) som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Tabell 5.8 preliminär fördelning på utgiftsområden (utdrag) budgetpropositionen 1998 1999 2000 1998 1999 UO 5: och internationell samverkan 2 807 2 872 2 943 33 23 UO 7: Internationellt bistånd 11 499 12 118 13 128 -128 704 års budgetproposition kan vissa justeringar av teknisk karaktär komma att göras. Beräkningen av s.k. pris- och lönekänsliga anslag kan komma att justeras med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Förvaltningskostnadsanslagen kommer att justeras till följd av att systemet med lönekostnadspålägg fr.o.m. ersätts med försäkringstekniskt beräknade . Därutöver kan, enligt regeringen, bedömningar och analyser av resultaten av föregående års verksamhet, som bl.a. baseras på myndigheternas årsredovisningar, motivera vissa omprioriteringar mellan utgiftsområdena. I propositionen redovisas även en sammanställning över tillkommande åtgärder för att finansiera utgiftsökningar. Vad avser de utgiftsområden för vilka utrikesutskottet har beredningsansvaret gäller därvid följande: Tabell 5.9 ytterligare åtgärder för att finansiera utgiftsökningar (utdrag) 1998 1999 2000 UO 5: och internationell samverkan Fredsfrämjande verksamhet /ökade effektivitetskrav på 19 19 19 Utgiftsområde 5, och internationell samverkan, omfattar i huvudsak förvaltningskostnader för utrikesförvaltningen, dvs. och de 99 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik samt information om i utlandet. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till ca , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till ca . beslut om besparingar fram innebar minskade bidrag till nordiskt samarbete. Besparingsmålet för har inte uppnåtts. Den icke uppnådda besparingen finansieras genom en engångsindragning av anslagssparandet. kommer dock att fortsätta arbeta för att minska utgifterna för . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar på görs inom utgiftsområdet utöver tidigare beslutade neddragningar. De tillkommande besparingarna möjliggörs bl.a. genom ökade effektivitetskrav på samt en sänkning av anslaget för fredsfrämjande verksamhet. Omorganisationen av den administrativa verksamheten inom utrikesförvaltningen kommer att leda till en rationalisering som skall användas till att förstärka den operativa verksamheten. Bland annat kommer satsningar att göras på exportfrämjande åtgärder. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, omfattar utvecklingssamarbete med samt samarbete med länder i . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till ca varav ca för utvecklingssamarbete med och ca för samarbetet med . Den totala biståndsramen (inkl. avräkningar från andra utgiftsområden) för samarbetet med beräknas till ca . Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Regeringen har i sin beräkning av ramen för utgiftsområdet utgått från att biståndsramen även skall uppgå till av BNI, 2000 ökas till att motsvara av BNI. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. Beträffande asylkostnader skall avräkningens storlek beräknas på vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Samarbetet med utgör en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det omfattar främst , , , och nordvästra , men insatser kan även göras i övriga . har beslutat om ett samarbetsprogram omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen kommer att lämna förslag på omfattningen och inriktningen av samarbetet . Regeringen bedömer att samarbetet med kommer att fortsätta och har beräknat medel motsvarande en nominellt oförändrad nivå även efter 1998. Regeringen har därför preliminärt beräknat vardera . Innan medel anvisas för samarbetet med skall dock en oberoende utvärdering av verksamheten genomföras. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Som regeringen på annan plats i propositionen påpekar är Östersjösamarbetet inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden ett värdefullt komplement till det samarbete med som finansieras inom utgiftsområde 7. Beträffande Östersjösamarbetet anför regeringen följande. engagerade sig tidigt i att bistå de f.d. kommunistländerna för att främja reformprocessen mot demokrati och marknadsekonomi. Öppnandet av dessa länder mot omvärlden vidgade våra egna perspektiv, t.ex. när det gäller inriktningen av miljövården, kommunikationsmönster, handel och investeringar. Nya marknader med stor tillväxtpotential öppnas för svenska varor och företag. stärks när länderna runt omkring blir ekonomiskt starkare. I Östersjösamarbetet finns även en viktig EU-dimension, inte minst i ljuset av den kommande utvidgningen av unionen. Stora svenska insatser har gjorts på bl.a. energi- och miljöområdena. Dessa insatser har gett upphov till betydande leveranser från svenska företag. En grundläggande förutsättning för en expansion av den svenska ekonomin är att befinner sig i en dynamisk ekonomisk miljö. Därför är svenska företagsetableringar i till stor fördel för . Det svenska näringslivet har emellertid i jämförelse med näringslivet i de övriga nordiska länderna haft en ganska avvaktande attityd till satsningar såväl när det gäller handel som företagsetableringar. har en mycket stor ekonomisk potential. För att stimulera de svenska insatserna och därmed också främja sysselsättningen i , har regeringen introducerat den s.k. Östersjömiljarden. Medlen skall användas för att stärka samarbete och utveckling kring , bl.a. genom åtgärder och projekt inom de fem prioriterade områdena livsmedel, energi, utbildning, infrastruktur och miljö. I samarbete med bl.a. och förbereds stora satsningar på energi- och miljöprojekt i varje land. Därutöver har man tagit emot en mängd ansökningar från företag, kommuner och enskilda om stöd till olika projekt. Bedömningar av dessa projektförslag pågår i . Mot denna bakgrund är, enligt regeringen, Östersjömiljarden ett värdefullt komplement till de reguljära samarbetsinsatserna i som finansierat . Regeringen förbereder , enligt propositionen, en fortsättning på programmet. Tilläggsbudget till statsbudgeten för Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. Från och med /96 redovisar regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen förslag till tilläggsbudget. De medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp redovisas i föreliggande proposition. Nettot av de utgiftsökningar och utgiftsminskningar som föreslås på tilläggsbudget för uppgår till . Utgifts-ökningen finansieras delvis med engångsindragningar av anslagsbehållningar motsvarande ca för . De engångsindragningar som företas inom utskottets beredningsområde framgår av följande tabellutdrag: Tabell 5.5 Sammanställning av åtgärder för att finansiera ökade utgifter inom ramen för fempunktsprogrammet (utdrag) UO 5: Indragning av medel för fredsbevarande styrkor 15 UO 7: Indragning av bistånd 500 UO 5 och 8: Indragning av medel för särskilda åtgärder i flyktingmottagandet 6,5 Såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för föreslås bl.a. (yrkande 36) att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar på ytterligare för att uppfylla det statliga garantiåtagandet mot Nordiska investeringsbanken (utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, B. Samarbete med , B 2. Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier). I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på samt ett statligt betalningsansvar i form av statsgarantier till ett belopp om . De nordiska statsministrarna beslutade l996 att upprätta en nordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100 000 000 ecu (ca ) vid Nordiska investeringsbanken (NIB) för att skapa förbättrade förutsättningar för finansiering av miljöprojekt i närområden. Förslaget förutsätter en 100-procentig statsgaranti från de nordiska länderna varvid andel blir (ca ) enligt den nordiska fördelningsnyckeln. Regeringen föreslog i proposition l995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten att en miljölåneordning skulle inrättas i NIB. gav, enligt propositionen, sitt bifall till programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (l995/96:FiU15) i vilken miljölåneordningen ingick. Vidare föreslog regeringen att avsättning för den utökade ramen utgör på ramen dvs. Avsättningen för ramen föreslås ske i budgetpropositionen för år l998 och för år l999. Regeringen föreslår, utöver vad som föreslagits i proposition l996/97:1, att staten ikläder sig ett betalningsansvar på ytterligare för att uppfylla det statliga garantiåtagandet mot Nordiska investeringsbanken, vilket innebär ett totalt åtagande på . I yrkande 68 (delvis) i propositionen föreslås vidare att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i nedanstående tabell: Tabell (utdrag): Specifikation av reviderade ramar för utgiftsområden samt reviderade och nya anslag för (). Belopp enligt Förslag till förändrng Ny ram/ Utgifts-område Anslags- 1997 Av ram Av anslag ny Anslags- nivå 5 Utrikesför-valtning och verkan 2 757 203 2 000 2 759 203 E 5 Delegationen för översättning av , reservations- anslag 0 2 000 2 000 Delegationen för översättning av (Översättningsdelegationen) skall under en begränsad övergångstid bistå gemenskapens institutioner och andra organ med översättningar till svenska av EU-dokument. Verksamheten skall finansieras med avgifter. Delegationen redovisar dock för det senaste /96 en negativ kapitalförändring på . Huvudorsaken till denna är en misskalkylering av översättnings- och granskningstakten på dokumenten, sena betalningar som inkommer först , valutakursförluster på grund av kronförstärkning samt betydande räntekostnader beroende på sent utbetalda anslag. Underskottet, när Översättningsdelegationen upphör , beräknas bli mindre än den redovisade kapitalförändringen, på grund av ovannämnda inbetalningar . Finansieringen av underskottet skall ske genom en indragning av sparade medel på anslaget C 1. under utgiftsområde 1. Mot bakgrund av det anförda föreslår regeringen att anvisas som ett engångsbelopp för att täcka det beräknade underskottet i delegationens verksamhet (utgiftsområde 5 och internationell samverkan, E. Övriga utrikespolitiska frågor, E 5. Delegationen för översättning av ; något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår). Utskottets yttrande omfattar följande med anledning av propositionen väckta motioner: 1996/97:Fi42 (m), yrkande 7 (delvis), 1996/97:Fi43 (fp), yrkande 5 (delvis), 1996/97:Fi44 (v), yrkande 5 (delvis), 1996/97:Fi45 (mp), yrkande 41 (delvis), 1996/97:Fi46 (kd), yrkandena 4 (delvis) och 14, 1996/97:Fi71 (s), 1996/97:Fi81 (c), yrkandena 1 och 2. anför i sin partimotion Fi42 (m) att internationaliseringen ställer ökade krav på utrikesförvaltningen. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom EU - särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning - fordrar en gedigen kompetens samt svensk närvaro i hela och i . Mot den bakgrunden föreslås att utgiftsområdet 5, och internationell samverkan, förstärks med jämfört med regeringens förslag. Ramen bör, enligt yrkande 7 (delvis), fastställas till 1998, 1999 och . Utgiftsområdet 7, Internationellt bistånd, bör enligt omfatta insatser och stöd för att främja mänskliga rättigheter och demokrati, fattigdomsutrotning i , omvandling i , humanitär hjälp vid katastrofer, kriser och krig samt förebyggande, fredsbevarande och fredsskapande verksamheter som genomförs med militär trupp utomlands. Offentligt bistånd skall främst inriktas på att främja rättsstaten, grundläggande utbildning samt grundläggande hälsovård för alla. I övrigt skall särskilt hindren för människors strävan bort från fattigdomen undanröjas. Det långsiktiga utvecklingsbiståndet skall vara knutet till en snabb avveckling av fattigdomen. framhåller att de således förespråkar en annan utformning av biståndspolitiken än regeringens. Ramen för utgiftsområde 7 bör, enligt yrkande 7 (delvis), fastställas till , och . föreslår i motion Fi43 (fp), yrkande 5 (delvis), beträffande utgiftsområde 5 samma belopp som regeringen. För utgiftsområde 7 föreslås () för 12 999, för 13 918 och för 15 128. Jämfört med regeringens förslag innebär detta ökningar med 1 500 000 000, 1 800 000 000 respektive 2 för de tre åren. framhåller i sin partimotion Fi44 (v) att det är av stor betydelse att biståndet är effektivt och av hög kvalitet. Det är nödvändigt att svenska skattepengar gör maximal nytta. Detta står dock enligt partiet inte i motsättning till en hög biståndsnivå. har det statsfinansiella läget förbättrats, varför det borde vara rimligt att höja biståndet. arbetar för att man skall genomföra en planerad återgång till enprocentsmålet när det gäller det internationella utvecklingssamarbetet. I motionen föreslås att man beträffande utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, genomför en plan omfattande för att uppnå enprocentsmålet med början 1998, genom att höja biståndet till , till för och till för år 2 000. I sitt förslag till budget (yrkande 5) föreslår att man anslår ytterligare 1 miljard till det internationella utvecklingssamarbetet utöver vad regeringen föreslagit, dvs. Med utgångspunkt från dagens BNI-värde innebär detsamma som . av BNI innebär ett internationellt bistånd omfattande ca mer än vad regeringen planerar . skulle av BNI innebära ett svenskt bistånd som uppgår till ca mer än vad regeringen beräknar . Att utifrån dagens neddragna biståndsramar få till stånd nya, genomarbetade projekt kan vara svårt. Därför anvisar i sitt budgetförslag "endast" 1 miljard mer än regeringen. Men det måste stå klart att ansträngningar kan och bör göras för att finna ytterligare biståndsprojekt under för att nå av BNI. För att uppnå av BNI rekommenderar att man utnyttjar de höga reservationer som finns när det gäller det internationella utvecklingssamarbetet. föreslår att regeringen planerar att anslå av BNI för att uppnå enprocentsmålet. anser att regeringen i vårbudgeten, vad avser utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, sviker löftet om att återgå till ett bistånd på en procent av BNI. I partimotionen Fi45 (mp), yrkande 41 i berörd del, föreslås en väsentligt snabbare upptrappningstakt: till (mer än regeringens förslag), (mer än regeringens förslag) och år 2 000 (mer än regeringens förslag). Detta är, enligt motionärerna, en liten summa om man sätter den i relation till den solidaritet och det stöd som den rikare delen av världen är skyldig den fattigare delen. Behovet av ekonomiskt bistånd till det fortsatta arbetet för miljön i och kring är stort, bland annat för starthjälp till alternativ energiproduktion. Det femåriga programmet på 1 miljard för att stödja utvecklingen i bör genomföras snabbare genom ökade anslag . satsar, enligt motion Fi46 (kd), stort för att återställa biståndet till enprocentsnivån. Vad gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för föreslås , för och för utöver regeringens förslag (yrkande 4, delvis). För har bekämpandet av den globala fattigdomen genom ett effektivt och kraftfullt utvecklingsbistånd alltid intagit en central och självklar plats i den svenska statsbudgeten. Grundläggande för biståndspolitiken är solidaritetstanken - att alla människor har ett gemensamt ansvar för varandra. Biståndet som andel av BNI måste åter nå enprocentsnivån i början av nästa sekel. För att nå denna målsättning bör, som nämnts, regeringens förslag till biståndsbudget höjas med , med och för med . Vidare bör delar av Sidas stora reservation av outbetalda medel enligt motionärernas mening omfördelas till katastrofanslag, samt till stöd till enskilda organisationers biståndsarbete. Detta kan uppnås genom att Sida ges möjlighet till en mer flexibel hantering av reserverade medel som möjliggör omfördelningar till akuta insatser. Detta bör, enligt yrkande 14, ges regeringen till känna. I den enskilda motionen Fi71 (s) anförs att det är positivt att återgången till enprocentsnivån påbörjas. Motionärerna påpekar att regeringen i propositionen, liksom i föregående års budgetproposition, uttalar att "ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger". uttalade i föregående års yttrande, 1995/96:UU4y, över den då aktuella vårpropositionen, att "det är utskottets bestämda mening att en återgång till enprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget så tillåter". I andra sammanhang har ambitionen uttryckts så, att enprocentsmålet bör uppnås , efter det att ekonomin åter är i balans. Såväl i de ekonomiska bedömningar som görs i vårpropostionen som i andra ekonomiska prognoser beräknas statens budget ge ett rejält överskott. Det är därför, enligt motionärerna, angeläget att den utfästelse som regeringen tidigare gjort och återupprepar i vårpropositionen, om en återgång till enprocentsnivån för svenskt bistånd, uppfylls . Mot denna bakgrund bör uppskrivningen av BNI-andelen för biståndsramen vara av sådan omfattning att enprocentsmålet kan uppnås . Regeringen bör också i samband med nästa års vårproposition pröva om ekonomin då tillåter att innevarande års förslag till uppskrivning av BNI-andelen ytterligare kan förbättras. Enligt finansplanen har uppnått budgetbalans . Därför bör, sägs det i den enskilda motionen Fi81 (c), en återgång till det gamla enprocentsmålet påbörjas så snart som ekonomin är i balans. Regeringen bör därför komma med ett förslag om en ökning av biståndsnivån . En uppskrivning av BNI-andelen bör prövas senast i samband med nästa års vårproposition (yrkande 1). Otillräckliga biståndsinsatser kan innebära ökade miljöproblem, konflikter, svält och att fler flyktingar söker hjälp i vårt land. När regeringen föreslog jämställdhet som ett nytt mål för internationella bistånd hälsade vi det med tillfredsställelse men , säger motionärerna, oroas vi över att det kommer att saknas resurser för att uppfylla målet. Vi måste återgå till enprocentsmålet. Regeringen bör ges i uppdrag att redovisa en plan över hur det svenska biståndet senast åter skall utgöra en procent av BNI (yrkande 2). I den här aktuella propositionen förelägger regeringen förslag bl.a. om utgiftstak avseende budgetåren 1998, 1999 och 2000 samt om en preliminär fördelning av de statliga utgifterna på utgiftsområden . innebär förslaget om fördelning på utgiftsområden en revidering av tidigare förslag. Vidare föreslås, i den del av propositionen som har samband med utrikesutskottets beredningsområde, att på tilläggsbudget för anvisar vissa nya medel samt att ett nytt anslag inrättas. Enligt tidigare beslut av är budgeten indelad i 27 utgiftsområden, av vilka utrikesutskottet har ansvar för två: utgiftsområde 5 och internationell samverkan och utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De offentliga finanserna har förbättrats. Budgetsaneringen och den förstärkning av statsfinanserna som den har lett till möjliggör, enligt utskottets bedömning, att en ökad satsning - i procentuella termer - på det internationella utvecklingssamarbetet kan göras mot slutet av den här aktuella treårsperioden. Utgiftsramar för budgetåren 1998-2000 Med de i propositionen angivna förutsättningarna anser utskottet att regeringens förslag till preliminär ram för utgiftsområde 5, och internationell samverkan, , som för budgetåren 1998 och 1999 innebär en viss höjning jämfört med tidigare förslag (prop. 1996/97:1), är väl avvägt. Utskottet anser således att yrkande 6 i propositionen bör tillstyrkas i berörd del. Utskottet menar att det inte är lämpligt att mot bakgrund av det nu framlagda underlaget ha någon mening om hur medlen inom detta utgiftsområde bör fördelas. Mot bakgrund av det anförda och i konsekvens med sitt ställningstagande i bet. 1996/97:UU1 anser utskottet att motion Fi42 (m) yrkande 7 (delvis) bör avstyrkas. Flera motionsyrkanden handlar om hur enprocentsmålet skall uppnås, och några av dem ställer krav på att en plan skall upprättas för hur detta mål skall uppfyllas. I den här aktuella propositionen räknar regeringen med att biståndsramen höjs till av BNI . Det innebär att den då beräknas uppgå till , jämfört med . Utskottet har tidigare (senast i bet. 1996/97:UU2) anfört att kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och i den allmänna opinionen. är en återgång till enprocentsnivån också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även av det skälet bör prioriteras. Utskottet framhöll också att det är utskottets bestämda mening att en återgång till enprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget så tillåter. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att en återgång till enprocentsmålet nu inleds. Detta första steg är en viktig signal från i då de internationella biståndsflödena minskar kraftigt. I den enskilda motionen Fi71 (s) anförs att det är positivt att återgången till enprocentsnivån påbörjas.