yttr · GK05SKU5Y · 1997-01-01 00:00:00 — Näringslivets kapitalförsörjning och kostnads-läge har försvårats och fördyrats bl.a. genom dubbel skatt på det egna riskbäran-de kapi-talet i aktiebolag, återinförd förmögenhetsskatt, fastighetsskatt på kommersiella lokaler och industrifastigheter och kraftiga höjningar av energi-skatterna. Om massarbetslösheten skall kunna hävas krävs det ett program där företagan-de och initiativkraft, tillväxt och förnyelse står först på dagordningen och där skattesänkningar och minskade offentliga utgifter går hand i hand. Moderata samlingspartiet lägger i sin partimotion fram riktlinjer för en kraftfull politik med denna inriktning. Som framgår av utskottets redogörelse innehåller motio-nen ett program i åtta punkter för ett i arbete. För att skapa förutsätt-ningar för en snabb tillväxt, nya jobb och en god reallöneutveckling preciseras betydande sänkningar av skatterna på arbete, företagande och investeringar och en aktiv skattesänkningspolitik där lägre skatter för medborgarna växlas mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Förslagen innebär skatte-sänkningar under budgetåren 1998-2000 på 37, 70 respektive 86 miljarder kro-nor netto jämfört med regeringens förslag, och skattebortfallet finansieras genom åtgärder som stärker statsfinanserna och långsiktigt skapar förutsätt-ningar för en stabilare politik. Med det anförda tillstyrker vi de aktuella riktlinjerna i motion Fi42 och avstyrker propositionen i motsvarande delar. Skattepolitikens inriktning (fp) () anför: riktlinjer för beskattningen läggs fram och kommenteras i motio-nerna Fi43 av m.fl. (fp) och Fi75 av och (). I motionerna konstateras att regeringsskiftet blev en rivstart för nya skattehöjningar. med socialdemokratisk politik har medför att skatteuttaget har höjts från av bruttonationalprodukten till . Det höga skattetrycket innebär att de enskilda initiativ som driver ekonomisk utveckling och stigande sysselsättning hämmas. Dagens nivå, som hör till de högsta bland jämförbara länder, är oacceptabelt hög, och det är nödvändigt med en successiv sänkning. Som framgår av motionerna strider inte ett sänkt skattetryck mot kraven att skatterna skall kunna finansiera en ambitiös välfärdspolitik med omfattande skattefinansierad vård, omsorg, utbildning och miljöarbete eller starkt ansvar för de människor som behöver det offentligas stöd. Tvärt om kan sådana ambitiösa välfärdsmål bara tillgodoses om ekonomin växer i tillfredsställande takt och många människor övergår från att bli beroende av arbetslöshetsförsäkring, AMS-åtgärder, socialbidrag, förtidspension m.m. till att kunna leva på sin lön. En skattepolitik som medverkar till goda förutsättning för tillväxt och framåt-skridande är nödvändigt just för att kunna förverkliga högt ställda välfärds-ambitioner. De mest skadliga skatterna, bedömt från ett samhällsekonomiskt perspektiv, skall sänkas först. Det handlar om de skatter som är mest skadliga för enskilda människors kreativitet och initiativ, kväver de välståndsbildande krafterna, bromsar tillväxt och sysselsättning och urholkar basen för välfärden. I första hand bör man sänka skatter på sparande och kapitalbildning, skatter som omintetgjort principen om "hälften kvar" i den stora skattereformen och skatter som motverkar expansionen inom tjänste-sektorn. Inhemskt sparande och kapi-talbildning är nödvändigt för god tillgång på riskkapital, särskilt för de mindre och medelstora företagen. Det är också uppenbart att den internationella rörlig-heten av kapital kräver en konkurrens-kraftig svensk kapitalbeskattning. Detta innebär t.ex. att dubbelbeskattningen av riskkapital måste avskaffas samt att dagens hårda beskattning av fåmansbolag måste lindras. håller fast vid den princip om "hälften kvar" som slogs fast i den stora skattereformen och som innebär att det skall löna sig att arbeta och att satsa på utbildning eller enskilt företagande. Den högsta marginalskatten bör sänkas till , och den tillfälliga värnskatten bör självklart inte ersättas av någon annan skatt med samma effekter. Sänkt skatt på tjänster fordras också eftersom stora delar av tjänstesektorn inte kan bära lika hög skatt som varuproduktion. Det gäller t.ex. hushållsnära tjänster som drabbas av en dubbel skattekil. För att en uppdragstagare skall få ett visst belopp kvar efter alla skatter krävs att uppdragsgivaren arbetar ihop ett mångdubbelt högre belopp. Att sänka momsen förhindras av EU-reglerna. föreslår i stället att arbetsgivaravgifterna inom tjänste-sektorn sänks. Skattepolitiken på bör enligt gå ut på att mildra margi-naleffekterna för barnfamiljerna och göra det möjligt för fler låginkomst-tagare att leva på sin lön. Många barnfamiljer har totala marginaleffekter på eller mer på grund av en kombination av inkomstskatt, progressiva barn-omsorgsavgifter och avtrappningsregler i bostadsbidragen. Det innebär att det är nästan omöjligt för dessa familjer att genom egna insatser förbättra sin ekono-miska situation - de är fast i fattigdomsfällan. Det är angeläget att fler mäniskor kan leva på sin lön och att dessa höga marginaleffekter begränsas. När det gäller socialförsäkringarna bör man slopa de avgifter som tas ut på inkomstdelar som inte berättigar till förmåner. anser också att skattesänkningarna inte bör medföra underskott i de offentliga finanserna. Om underskott uppkommer kan detta leda till misstro mot den ekonomiska politiken, högre räntor och stigande inflation. föreslår därför besparingar bl.a. inom de selektiva företagsstöden och planeko-nomiska investeringsprogrammen. Allt eftersom sysselsättningen ökar och fler människor kan leva på sin lön i stället för olika bidrag ökar möjligheterna till fortsatta finansierade skattesänkningar. Inom är vi positiva till s.k. grön skatteväxling mellan sänkta inkomstskatter och höjda miljöskatter. Med tanke på att har internationellt sett höga miljöskatter och inte kan gå alltför mycket i otakt med omvärlden är det av vikt att inom EU aktivt verkar för ett beslut om en lägsta nivå för koldioxidskatten i medlemsländerna. Fastighetsskatten har genom de skatte- och taxeringsregler som införts skärps på ett sätt som för många boende är orimligt och obegripligt. Vi anser att markvärdet spelar en alltför stor roll i beskattningen och föreslår - i avvaktan på resultatet av den översyn som pågår rörande taxerings-förfarandet - ett riksdagsuttalande om att endast hälften av markvärdet skall utgöra underlag för fastighetsskatten och att sambeskattningen av förmögenheter skall avskaffas. När det gäller förmögenhetsskatten anser vi att den föråldrade sam-beskatt- ningen skall avskaffas. Vi anser också att förmögenhetsvärderingen av aktier bör återgå till av det noterade värdet och att den skattefria gränsen bör höjas till . Motionerna Fi43 av m.fl. (fp) och Fi75 av och () innehåller förslag om en skattepolitik med den här angivna inriktningen, och förslagen har sammanfattats i utskottets redogörelse. Utgångs-punkten för förslag är nu liksom tidigare att besegra massarbetslös-heten, att skapa förutsättningar för ett kraftigt ökat nyföretagande och att få tjänstesektorn att lyfta. Den bärande principen för skatteomläggningen 1991 var att det skall löna sig att arbeta, spara och satsa på företagande. Vi menar att den principen fortfarande bör vara en grundbult för en dynamisk samhällsekonomi. Med det anförda tillstyrker jag de aktuella riktlinjerna i motionerna Fi43 och Fi75 och avstyrker propositionen i motsvarande delar. Skattepolitikens inriktning (v) Per () anför: För är arbete åt alla ett överordnat politiskt mål. En ökad syssel-sättning - och ett ökat antal arbetstimmar totalt sett - är det enda hållbara med-let för att få en mer stabil offentlig ekonomi, trygga välfärden och motverka diskrimineringen av kvinnorna. Vänsterns politik syftar till att skapa förutsätt-ningar för en sysselsättningstillväxt i både offentlig och privat sektor, och målet måste sättas högre än att halvera den öppna arbetslösheten. vill bygga ett där alla - män och kvinnor - har rätt till arbete. I motion Fi44 av m.fl. (v) presenterar förslag för skattepolitikens allmänna utformning och redovisar i punktform och i en sammanfattande tabell de förslag som vi avser att återkomma till . Utskottet har lämnat en kort redogörelse för dessa förslag, och jag vill här begränsa mig till att framhålla några grundläggande tankegångar i de riktlinjer som vi förordar. I motionen framhålls att skattepolitiken måste utformas med inriktning på ökad sysselsättning. är det viktigt att vi inte tappar kontrollen över stats-finanserna. menar att det i nuvarande situation inte är möjligt att sänka skattekvoten, det vore att äventyra statsfinanserna. Vi delar inte heller uppfattningen att lösningen på sysselsättningsproblemen ligger i stora generella skattesänkningar. Underfinansieringen av skattereformen fick svåra samhälls-ekonomiska konsekvenser, och den borgerliga regeringens politik under rege-ringsåren 1991-1994 visar också vad en lättsinnig skattesänkningspolitik leder till. En skattepolitik som innebär sänkt skatt för höginkomsttagare och höjd skatt för låginkomsttagare skapar spänningar i samhället och äventyrar politikens legitimitet. En sådan politik försvårar dessutom en balanserad lönebildning. anser att fördelningspolitiska och miljöpolitiska skäl talar för två typer av skatteväxling, en röd och en grön. Vår röda skatteväxling innebär att vi höjer skatten för höginkomsttagare och sänker den för låginkomsttagare. höjer vi skatterna för storföretag och sänker skatterna för småföretag. Vi menar, i likhet med flertalet bedömare, att det är de små företagen som kommer att stå för merparten av sysselsättningsökningen i landet. De företag som verkar på hemmamarknaden har under en följd av år haft dålig lönsamhet. Förklaringen till detta är den låga efterfrågan som i sin tur orsakats av den ekonomiska krisen och de senaste årens budgetsaneringspolitik. Vi menar att det nu är dags att omfördela köpkraften och öka efterfrågan på hemmamark-naden genom en röd skatteväxling i form av skattelättnader för låga inkomster och höjd skatt för höga inkomster och på bilförmåner. De enskilda näringsidkarna och handelsbolagen har länge varit en skattemäs-sigt missgynnad grupp i förhållande till aktiebolagen. De förändringar som har genomförts och som syftar till att likställa olika företagsformer har inneburit ett mycket krångligt system för enskilda företag i allmänhet och för handelsbolag i synnerhet. Regeringen har aviserat förenklingar, vilket är positivt. Tyvärr måste vi emellertid konstatera att regeringen på detta område tycks bedriva en omvänd röd skatteväxling, eftersom man finansierar skattelättnader för aktie-bolagen med ett sänkt avsättningsutrymme till periodiseringsfonder, från . vill höja procentsatsen till 25 för enskilda firmor och handelsbolag. Vi menar också att regeringens förslag när det gäller nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter fått en felaktig profil, och vi föreslår att också dessa regler får en röd profil. För att finansiera förslagen föreslår skattehöjningar för den delen av näringslivet som gynnats av exportkonjunktur och låg kronkurs. Våra förslag innebär bl.a att bolagsskatten höjs och att lättnaderna i i dubbelbeskatt-ningen begränsas. kräver också att vissa hål i skattelagstiftningen på detta område, som har utnyttjats på ett uppseendeväckande sätt genom en omfattande och omoralisk skatteplanering i de stora företagen, täpps till. Förslagen om en röd skattepolitik ingår i vår fördelningspolitik för rättvisa och jobb. Denna politik handlar också om att öka efterfrågan, trygga syssel-sättning och skapa en produktiv rättvisa. Genom att fördela köpkraften på ett rättvist sätt ser vi till att det lönar sig bättre att arbeta än att spekulera. Vi förordar också en miljöomställning för arbete som skall stödjas av en grön skatteväxling. har länge drivit detta krav men våra förslag har mött kritik och skepsis. Det är därför desto mer glädjande att har presenterat ett utredningsbetänkande där man redovisar en mycket bred uppslutning kring principen om en grön skatteväxling. Kommitténs betänkande remissbehandlas , och bör därför dröja med mer precisa ställningstaganden i denna fråga. Vi ställer oss dock bakom utredningens principiella förord för en grön skatteväxling. Med det anförda tillstyrker jag bifall till de riktlinjer på skatteområdet som läggs fram i motion Fi44 av m.fl. (v). Skattepolitikens inriktning (mp) () anför: de grönas partimotion Fi45 av m.fl. (mp) om den ekonomiska politiken innehåller bl.a. riktlinjer rörande skattepolitikens allmänna utformning och detaljerade ställningstaganden i olika skattefrågor, i huvudsaklig överensstämmelse med vad vi redovisade vid behandlingen av motsvarande frågor (SkU1y s. 32-33). Utskottet har i det före-gående lämnat en kort redogörelse för de yrkanden som vi nu framställer, och jag kan här i stort sett begränsa mig till våra huvudsakliga synpunkter. Enligt uppfattning är regeringens vårproposition ett misslyck-ande för de arbetslösa, för miljön och för dem med små ekonomiska marginaler som på ett orättvist sätt drabbats av besparingar och skattehöjningar . Regeringen och stödpartiet står för en lappa-och-laga-politik, utan helhetssyn och sammanhållande ideoligiskt kitt men med yviga gester som mera döljer problemen än att varaktigt lösa dem. Den ekonomiska politiken skall förvalta och utveckla samhällets ekonomiska tillgångar inom givna ekologiska ramar för att uppnå såväl individuellt välstånd som större social rättvisa. Den politik som förts i har medfört en tilltagande utarmning av naturkapital, ökad miljöförstöring, hög arbetslöshet och ökade sociala motsättningar. I motionen föreslås att denna utveckling bryts med en grön politik som verkningsfullt angriper felen i svensk ekonomi och som spänner över alla samhällssektorer. Miljöskuldens tillväxt, utarmningen av naturresurserna och de ökade kostna-derna för miljöförstöringen måste stoppas genom att styra över till en ekologiskt hållbar utveckling. Bland styrmedlen ingår en grön skattereform där beskatt-ningen av arbete minskas medan skatterna på energi, miljöstörande utsläpp och råvaruförbrukning höjs. En grön skattereform är en avgörande förutsättning för att miljöinriktade investeringar och satsningar skall kunna ge avsedd effekt . Inom ramen för ett totalt sett oförändrat skatteuttag föreslår vi en skatte-växling som omfattar och ca och som gör det möjligt att sänka skatten på arbete med genom nedsättning av arbetsgivaravgifterna, egenavgiften och i viss mån inkomstskatten. Höjningen av energi och miljörelaterade skatter bör ske successivt och enligt en i förväg annonserad plan för att ge företag och hus-håll möjlighet att planera för en smidig anpassning. bör en total över-syn göras av energibeskattningen som är ett osammanhäng-ande lapptäcke. Sänkningen av skatten på arbete har enligt vårt förslag tyngdpunkten på låg- och mellanlönegrupper, bl.a. för att underlätta en arbetstidsförkortning, medan däremot ett nytt steg på inkomster över taket för egenavgifterna införs i den statliga skatteskalan när värnskatten avskaf-fas 1998. Arbetstiden bör i ett första steg förkortas till 35-timmarsvecka, och vi föreslår att beskatt-ningen på arbete i samband därmed sänks så att lönen efter skatt blir oförändrad för låginkomsttagare. Skatte- och avgiftssänkningarna finansieras av att kostna-derna för a-kassa och arbetmarknadspolitik minskar. Kostnaderna för arbetskraft och tjänster minskas enligt våra förslag genom skatteväxling och skattesänkningar i samband med arbetstidsförkortningen. Detta gynnar, framför allt på , företag inom den expansiva tjänstesek-torn och miljösektorn. Särskilt de små och medelstora företagen kan därigenom expandera och i ökad omfattning bidra till en positiv ekonomisk utveckling. Vi föreslår också en mer aktiv fördelningspolitik genom en lång rad åtgärder. Även här ingår olika förslag på skatteområdet som en viktig del, bl.a. i form av höjt grundavdrag i inkomstskiktet och sänkt fastighets-skatt. Förutom vad som har angivits innehåller skattepolitik förslag till ändringar i en lång rad frågor. Våra aktuella skatteförslag sammanfattas i tabell 1 i motionen med tillhörande kommentarer, och våra förslag till skatteväxling klargörs närmare i tabell 7 och 8. förslag på skatteområdet ingår som viktiga led i en offensiv politik för en bättre hushållning med både människor och natur, för att tillgo-dose mänskliga behov inom de ramar som miljön sätter och för en långsiktigt hållbar utveckling. Våra förslag bygger på uppfattningen att det goda samhället skall byggas på social rättvisa, solidaritet med utsatta människor och med utgångspunkt i ett demokratiskt och ekologiskt synsätt. Med det anförda tillstyrker jag motion Fi45 av m.fl. (mp) i aktuella delar. Skattepolitikens inriktning (kd) () anför: Vårpropositionen 1997 är den sjunde stora proposition som den socialdemokra-tiska regeringen lägger på bord i syfte att få ned arbetslösheten. Det är häpnadsväckande att visioner och offensiva åtgärder för nya och riktiga jobb saknas även i denna proposition. Vårpropositionen visar hur regeringen vill finansiera och dölja den rekordhöga arbetslösheten, däremot inte hur den skall halveras. Regeringens huvudlinje är att köpa sysselsättning för skattepengar, som med felaktig fördelningsprofil och allt mer tillväxthämmande skattekilar gastkramar det svenska folkhushållet. Vårpropositionen visar också att socialis-tisk ideologi inte är ändamålsenlig när det gäller att stimulera företagare att expandera och nyanställa och vittnar om en allvarlig brist på förståelse för före-tagandets villkor. I stället för att försöka ta bort hindren för nya jobb spänner regeringen och alla krafter för att minska arbetskraften genom ett antal s.k. arbetsmarknadspolitiska åtgärder och genom att generationsväxla bort människor med livserfarenhet. alternativ till regeringens vårproposition innebär en stor-satsning på vård och omsorg som massiva insatser görs för fler och nya jobb. På skatteområdet innebär vår partimotion Fi46 av m.fl. (kd) att vi fullföljer de mål och riktlinjer som vi redovisade i samband med bud-getbehandlingen (SkU1y s. 34-35). Utskottet har lämnat en kort redo-görelse för de aktuella förslagen från vår sida. En sammanfattning är att vår skattepolitik syftar till att skapa ett bättre klimat för företag och företagande genom skattesänkningar på netto och andra åtgärder som underlättar kapitalförsörjningen för de mindre företagen, förbättrar likviditeten och kostnadsläget och främjar kompetens-utveckling, innovationer och tillväxt. Ökade stimulanser för tjänstesektorn föreslås, bl.a. i form av skattereduktion även för annat än reparation och underhåll. Den alltför höga beskattningen av arbetsinkomster begränsas och fördelningspolitiskt inriktade åtgärder förordas, bl.a. genom en begränsning av de för många orimliga effekterna av fastighets-skatten. I motionen framhålls också att miljö- och energisektorn är ett viktigt område för ökad sysselsättning. En skatteväxling med höjda skatter på ändliga naturresurser och miljöskadliga utsläpp och sänkta kostnader för arbete skulle ge fler arbetstillfällen som vår miljö skyddas. anser att regeringen utifrån avlämnade förslag bör utarbeta och presentera en genomtänkt strategi för en successiv skatteväxling. Jag anser nu liksom tidigare att förslag leder till ett långsiktigt stabilt skattesystem som är någorlunda enkelt och främjar en god ekonomisk utveckling. Med det anförda yrkar jag bifall till de aktuella riktlinjerna i motion Fi46 av m.fl. (kd) och avstyrker propositionen i motsvarande delar. och (m) (), (), () och () anför: Som anförs i motion Fi42 av m.fl. (m) bör samordningen mellan tull, polis och skattemyndigheter öka när det gäller narkotikabekämpning och smuggling av mineraloljor, sprit och tobak. Regeringen bör återkomma med för-slag till nödvändiga organisationsförändringar i syfte att utnyttja befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Vad som här har anförts bör regeringen med bifall till motion Fi42 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. och (v) Per () anför: I motion Fi44 av m.fl. (v) vänder sig mot de sparkrav på som har ålagts skattemyndigheterna och och som redan har lett till uppsägningar, främst av kvinnor. Motionä-rerna framhåller också att ökade resurser för kontroll ger skatteintäkter som minst motsvarar storleken av de ökade resurserna och att tullens verksamhet behöver stärkas för att klara av bekämpningen av narkotika. avvi-sar regeringens förslag till besparingar och lägger på på utgiftsområdet. Med hänvisning till de skäl som åberopas i motionen tillstyrker jag motionen i denna del (yrkande 7). och (kd) () anför: I motion Fi46 av m.fl. (kd) föreslås att ramen för utgiftsområdet utökas med i extra resurser för samverkan med polisen i kampen mot ekonomisk brottslighet och för att förstärka tullens möj-ligheter att hindra smuggling av bl.a. narkotika, tobak och alkohol. Förslaget är väl avvägt och bör enligt min uppfattning genomföras. Jag tillstyrker alltså motionen i denna del (yrkande 4). Produktionsbeskattning av vattenkraftverk, energiskatt på el samt koldioxidskatt (m) (), (), () och () anför: Vi avvisar förslaget om höjd elskatt för hushållen men accepterar förslaget om sänkt produktionsfaktorskatt för näringslivet. Det är bra att regeringen och har insett att de kraftiga höjningarna av näringlivets elskatt påver-kar sysselsättningen negativt. Den knappt halva reträtt som föreslås är emellertid inte tillräcklig. Vi skapar därför i vårt budgetalternativ utrymme för ytterligare sänkning av produktionsfaktorskatten på el. Regeringen bör få återkomma med ett förslag som innebär att produktionsfaktorskatten på el från vattenkraftverk slopas. Vi avvisar också regeringens förslag om höjd koldioxidskatt och yrkar alltså bifall till avslagsyrkandet i Fi90 av m.fl. (m). Produktionsbeskattning av vattenkraftverk, energiskatt på el samt koldioxidskatt (mp) () anför: Vi inom kan inte godta den växling från produktionsbeskattning av vattenkraftverk till konsumtionsskatter som regeringen föreslår och avvisar där-för regeringens förslag om en sänkning av den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk till . Skatten bör i stället höjas till . För de mest energikrävande företagen reserverar vi ett utrymme för tillfälliga skattenedsätt-ningar för att ge möjlighet till smidig anpassning. När det gäller regeringens förslag om höjd energiskatt på el och höjd koldi-oxidskatt kan dessa avslås om i stället fattar beslut om långsiktigt höjda skatter på energi och miljöstörande utsläpp i enlighet med våra riktlinjer. En grön skatterefom där beskattningen av arbete minskas och skatterna på energi och miljöstörande utsläpp i stället höjs är en avgörande förutsättning för miljöriktiga investeringar och satsningar. Råtallolja (m, fp, kd) (), (), (), (), () och () anför: Som anförs i motion Fi46 yrkande 16 delvis av m.fl. (kd) kan en effekt av höjningen av industrins koldioxidskatt bli att förädling av en biprodukt från massaindustrin, råtallolja, drabbas av sådana prishöjningar att verksam-heten blir olönsam. Detta är enligt vår mening mycket allvarligt, och vi utgår ifrån att regeringen senast i samband med budgetpropositionen för åter-kommer till med förslag till åtgärder som innebär att den råtallolje-baserade industrin får internationellt konkurrenskraftiga villkor i . Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Jordbrukets energiskatter (m) (), (), () och () anför: Förbudet mot användning av grön olja i jordbrukstraktorer och andra motorred-skap slår hårt mot jordbruket och utsätter näringen för alla de skattehöjningar som av olika skäl riktas mot vägtrafiken. Trots att det rör sig om arbetsfordon som används i produktion utanför det allmänna vägnätet belastas de med samma skatter som de fordon som verkligen utnyttjar vägnätet fullt ut. före-skriver endast att förbud mot användning av grön olja skall gälla fordon som används i vägtrafik.