yttr · GK05NU8Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) jämte motioner i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket (delvis) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 5.6 och tabell 5.8), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 62. att bemyndigar regeringen att ta emot aktier i bolagiserade industriforskningsinstitut, 63. att bemyndigar regeringen att tillsammans med och kompetensutveckling bilda ett holdingbolag, som skall äga aktier i de till aktiebolag ombildade industriforskningsinstituten, 64. att bemyndigar regeringen att utnyttja det under utgiftsområde 24 anvisade anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. för statens kostnader vid bildandet av holdingbolaget, 65. att godkänner de föreslagna riktlinjerna för en sammanslagning av geologiska undersökning och , 66. att godkänner att inkomsterna från försäljning av olja m.m. fr.o.m. sätts in på ett räntebärande konto i för att användas till finansiering av framtida kostnader för efterbehandling av lagringsanläggningar, 67. att bemyndigar regeringen att besluta om den verksamhet hos som genom planerade EU-regler definieras som konkurrensutsatt garantiverksamhet och om formerna och villkoren för avvecklingen av sådan verksamhet, inkluderande en eventuell försäljning eller överlåtelse av verksamheten, (delvis) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell. De motioner som behandlas här är följande: 1996/97:Fi42 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet 5 (delvis) att beslutar godkänna beräkningen av de offentliga utgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen. 1996/97:Fi43 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för budgetarbetet (tabell A, bilaga 1), (delvis) på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell B (bilaga 2). 1996/97:Fi44 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet 5 (delvis) att med avslag på regeringens förslag godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt vad som anförts i motionen (tabell 2, avsnitt 6). 1996/97:Fi45 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 25. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för näringspolitiken, (delvis) i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 2) godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete, (delvis) på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabellen i motionen (tabell 3). 1996/97:Fi46 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att (delvis) med avslag på regeringens förslag godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som redovisas i motionen (tabell 2), 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för tillväxt och företagande, 8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänstesektorn, 28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidragen för vindkraft och småskalig vattenkraft. 1996/97:Fi64 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av rättvisa konkurrensvillkor för svensk varvsindustri. 1996/97:Fi69 av () vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av anslaget på till kooperativ verksamhet, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av anslaget på till kvinnors företagande, (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget på för regional utveckling. 1996/97:Fi82 av och (båda c) vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om permanent finansiering av regionala resurscentrum, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisation och finansiering av nationellt resurscentrum. 1996/97:Fi89 av m.fl. (m) vari yrkas att 1. avslår regeringens förslag om tilläggsanslag under anslag A 5 inom utgiftsområde 21, 2. avslår regeringens förslag om tilläggsanslag under anslag A 6 inom utgiftsområde 21, avslår regeringens förslag om tilläggsanslag under anslag A 7 inom utgiftsområde 21. Utgiftstak för utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion, ekonomiskt stöd för effektivisering och minskad elanvändning samt ett program för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . uppgår de totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudget till . Regeringen har i proposition 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning föreslagit riktlinjer för energipolitiken. Ett nytt energipolitiskt program skall inrättas för omställningen av det svenska energisystemet. Programmet, som omfattar och löper fram , syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. En ny central energimyndighet föreslås bli inrättad . Programmet skall finansieras i huvudsak på följande sätt. Inledningsvis () avses befintliga reserverade medel från tidigare energiprogram samt medel från Energiteknikfonden dras in. Vidare planeras befintligt resursutrymme inom utgiftsområde 21, motsvarande , utnyttjas. Det återstående finansieringsbehovet avses bli tillgodosett genom att en del av den ram som regeringen föreslår skall avsättas för en ekologiskt hållbar utveckling skall tas i anspråk för det här aktuella ändamålet. Medel till stödet till kärnteknisk forskning och forskningsreaktorn i Studsvik, som anvisats under utgiftsområde 21, föreslås anvisas under utgiftsområde 16. Regeringen har vidare vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar uppgående till görs inom utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet beräknas till 1 569, 1 812 respektive . Regeringens energipolitik är skadlig för miljön, sysselsättningen och tillväxten, anförs det i motion 1996/97:Fi42 (m). De sammanlagda kostnaderna för att avveckla kärnkraften redovisas inte av regeringen men uppgår till miljardbelopp, sägs det vidare. Till följd av kärnkraftsavvecklingen och det bortfall av elproduktion som då uppstår har regeringen föreslagit att en rad nya bidrag skall införas på energiområdet, noterar motionärerna. De anser att - även om avvecklingen av kärnkraften skulle genomföras - det inte är sannolikt att bidragen ger det resultat man förväntar sig. har energiforskningens andel av den totala forskningsbudgeten varit jämförelsevis låg, varför det nu anses behövas vissa tillskott till energiforskningen. Motionärerna avvisar regeringens omställningsprogram men föreslår ökade forskningsresurser. Enligt förslag i motionen skall ramen för utgiftsområde 21 Energi fastställas till för (mindre än regeringens förslag), till för (mindre) och till för (mindre). I ett läge när har 700 000 arbetslösa och 70 000 människor står i kö till vården anser regeringen att den har råd att lägga ned väl fungerande industrianläggningar, anförs det i motion 1996/97:Fi43 (fp). Uppskattningsvis rör sig kostnaderna för en snabbstängning av kärnkraftverket i om ca , sägs det. Varken i energipropositionen eller i vårpropositionen finns några som helst kostnadsberäkningar, vare sig direkta eller indirekta, statsfinanasiella eller samhällsekonomiska, anför motionärerna. De föreslår att energipolitiken skall formas utifrån följande målsättningar: (1) Energisystemet bör successivt ställas om så att det blir ekologiskt hållbart - såväl fossilt bränsle som kärnkraft bör fasas ut ur energisystemet och ersättas av ekologiskt hållbara energikällor. bör genom egna insatser och tillsammans med andra EU-länder verka för säkrare kärnkraft i Öst- och . (2) Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn tagen till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. En långsiktig energipolitik som syftar till en successiv omställning är att föredra framför kortsiktiga beslut som leder till snabba och kraftiga elprishöjningar, heter det. Som en del av den finansiering som liberalerna föreslår för de åtgärder som förordas i motionen beräknar motionärerna, enligt vad som anges i motionen (i tabell), en kostnadsbesparing med genom ett avvisande av stängningen av . Genom energiöverenskommelsen har det avgörande steget tagits mot att avveckla kärnkraften, i enlighet med vad svenska folket bestämde 1980, sägs det i motion 1996/97:Fi44 (v). I den energipolitiska propositionen har regeringen föreslagit riktlinjer för energipolitiken och i vårpropositionen föreslår regeringen ökade anslag i enlighet med energiöverenskommelsen, konstaterar motionärerna och tillstyrker dessa förslag. Energiomställningen är ett led i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle, anför motionärerna. De anser att den ger möjlighet till en framskjuten ställning vad gäller ny energi- och miljöteknik - områden där framtidens nya arbeten anses komma att finnas. Genom de av regeringen föreslagna anslagen skapas incitament och möjlighet för industrin att utvecklas, anförs det. I enlighet med de grönas förslag med anledning av den energipolitiska propositionen föreslås i motion 1996/97:Fi45 (mp) en, jämfört med regeringens förslag, utökad ram på för utgiftsområdet. Utökningen beräknas för att snabbare kunna genomföra omställningen till ett förnybart och miljövänligt energisystem. Det främsta incitamentet är dock ett mer genomtänkt användande av ekonomiska styrmedel i form av grön skatteväxling, anför motionärerna. Med hänvisning till principiella ställningstagande till omställningsprogrammet föreslås i motion 1996/97:Fi46 (kd) en ökad ram med för ökat investeringsbidrag till vindkraft och småskalig vattenkraft. Inom näringsutskottet pågår behandlingen av den energipolitiska propositionen jämte motioner. Justering av betänkande 1996/97:NU12 om en uthållig energiförsörjning avses ske , och planeras fatta beslut . Förutom budgetmässiga konsekvenser går utskottet här inte djupare in på frågor om energipolitiken utan hänvisar i dessa frågor till nämnda betänkande. konstaterar att förslagen till ramar för utgiftsområde 21 Energi är utformade med utgångspunkt i de riktlinjer för energipolitiken som lagts fram i den energipolitiska propositionen 1996/97:84. Dessa bygger i sin tur på den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet de i vårpropositionen framlagda förslagen till ramar för utgiftsområde 21. Samtliga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Utgiftstak för utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till . Under den fortsatta mandatperioden kommer småföretagens - inklusive de kooperativa företagens - betydelse som skapare av sysselsättning m.m. att uppmärksammas i högre grad, sägs det i propositionen. fattade , på regeringens förslag, beslut om den forskningspolitik som skall gälla för budgetåren 1997(1999. Beslutet innebär bl.a. ökade krav på högskolans samverkan med det omgivande samhället samt fasta och ökade forskningsresurser vid de små och medelstora högskolorna. Dessa förändringar bidrar till att stärka svenska företags kunskapsbas och internationella konkurrenskraft, sägs det i propositionen. En varaktig besparing uppgående till har genomförts på anslaget till teknisk forskning och utveckling för , och en besparing om ytterligare är beslutad för , konstateras det. Dessa besparingar kommer till viss del att kompenseras av medel från de s.k. forskningsstiftelserna. Hänsyn har vidare tagits till i vårpropositionen (s. 90) föreslagna extra insatser på vardera för information om kooperativt företagande och kvinnors företagande . Utöver de nyssnämnda besparingarna föreslår regeringen ytterligare besparingar på , avsedda att finansiera föreslagna utgiftsökningar. Ramen för utgiftsområdet beräknas till respektive 2 572, 2 555 och . Näringspolitiken måste ges en radikalt annorlunda inriktning, anförs det i partimotion 1996/97:Fi42 (m). De tidigare aktieförsäljningarna i statliga företag borde återupptas, vilket även skulle stärka statsfinanserna. Åtgärder för ökad konkurrens förordas inom alla områden i ekonomin, och avregleringsarbetet borde återupptas och påskyndas. Regeringens besparingar vad avser den tekniska forskningen avvisas av motionärerna. De föreslår i stället en utgiftsram som överstiger regeringens med , vilket motsvarar den av regeringen föreslagna besparingen på den tekniska forskningen. Ramen för utgiftsområdet föreslås sålunda fastställas till respektive 2 672, 2 655 och för . I partimotion 1996/97:Fi43 (fp) framläggs ett liberalt fempunktsprogram för jobb, vård och skola under följande rubriker: Lägre skatt för företagarna, krångel, Tillbaka till kunskapstoppen, Ett nytt studiestödssystem behövs och Svenska långbänkar måste få en lösning. I ett inledande avsnitt i motionen sägs att det bör ske omfattande utförsäljningar av statliga aktieinnehav på i storleksordningen , vilket sägs vara lämpligt just nu genom den stora tillgången på placeringskapital. I sak anses försäljningarna motiverade med hänvisning till att de stärker statens likviditet, minskar räntebelastningen och ger de berörda företagen bättre utvecklingsmöjligheter. I motionen har den föreslagna ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv angetts till mindre än regeringens förslag för vardera . Detta är motsvarande minskning som föreslogs i den ekonomisk-politiska partimotionen 1996/97: Fi211 (fp) för vardera (se yttrande 1996/97: I partimotion 1996/97:Fi44 (v) hänvisas till näringspolitiska program, i vilket riktlinjer för en uthållig tillväxt redovisats. Programmet tar fasta på behovet av att utveckla de svenska basnäringarna och stärka satsningar inom de nya tillväxtbranscherna. I programmet föreslås skattelindringar för små företag och för tjänstesektorn, åtgärder för att tillgodose behovet av investeringskapital, åtgärder mot karteller, monopol och annan konkurrensbegränsning, åtgärder mot den osunda konkurrens som följer av ekonomisk brottslighet, stöd till kvinnors företagande och stöd till kooperativa utvecklingscentrum. Svensk industri behöver förändras strukturellt, sägs det i motionen. Som ett steg i riktning mot att utveckla de s.k. tillväxtbranscherna föreslås i motionen att () skall få ett ökat anslag med att användas till bl.a. s.k. såddfinansiering, stöd till högriskprojekt och stöd till teknik-upphandling. Praktiskt taget alla länder utom fortsätter att subventionera sin varvsproduktion, vilket leder till en snedvriden konkurrens till nackdel för den svenska varvsindustrin, anför motionärerna vidare. För att återupprätta de svenska varvens internationella konkurrenskraft borde enligt motionärerna anslå till varvsindustrin för . Slutligen anförs i motionen att kommuner som vill bygga upp eller vidareutveckla redan befintlig ekonomisk rådgivning/budgetrådgivning för enskilda hushåll skall ges möjlighet att söka bidrag för sådan verksamhet. Därför föreslås att ytterligare skall anslås till . Sammantaget föreslås sålunda en utökad ram för utgiftsområde 24 på för . En politik för minskad arbetslöshet och ökat välstånd kräver att företagen blir både fler och större, anförs det i partimotion 1996/97:Fi45 (mp). Mänsklig skaparkraft och kreativitet måste tas tillvara bättre i näringspolitiken, anser motionärerna och anför att det särskilt är de små och medelstora företagen som drabbas av krångliga regelverk, stelheter på arbetsmarknaden, hög arbetsbeskattning och höga realräntor. Näringspolitiken måste därför särskilt inriktas på dessa företag, och det anses viktigt att satsa på kvinnor som företagare. Motionärerna menar att endast mycket marginella förslag läggs fram i vårpropositionen och att detta är förvånande. Bidrag till företag har i flera sammanhang visat sig ha liten eller ingen positiv effekt, anför motionärerna. De föreslår en neddragning av utgifterna på utgiftsområde 24 Näringsliv för med respektive 218, 228 och , bl.a. avseende förvaltningskostnader, turistfrämjande verksamhet, teknisk forskning och utveckling, rymdverksamhet och investeringsfrämjande verksamhet. Det kan noteras att i den ekonomisk-politiska motionen 1996/97:Fi213 (mp) föreslogs motsvarande minskningar , dvs. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt inför 1990-talets kamp mot den höga arbetslösheten och för sanering av statsfinanserna, anförs det i partimotion 1996/97:Fi46 (kd). På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nyföretagandet av största betydelse, säger motionärerna. De anser att attityderna till företagande måste bli bättre och att företagsklimatet är avgörande för benägenheten att starta företag. Många, framför allt mindre, företagare upplever sig ofta kämpa mot en kompakt byråkrati, vilket avskräcker många från att starta företag och gör företagandet krångligare än det borde vara, anför motionärerna och anser att den skillnad som finns mellan stora och små företag måste avspeglas även i regelverken. Stimulanser för att påskynda utveckling av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb, heter det vidare. Motionärerna anser att hushållssektorn har en stor potential, och de vill stimulera den och sysselsättningen genom att införa en sådan modell för hushållstjänster som finns i . Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv borde ökas med , med och med . Utökningen skall användas för att finansiera införande av den nämnda modellen för hushållstjänster. Vidare vill motionärerna satsa mer på teknisk forskning än vad regeringen gör. I motion 1996/97:Fi64 (s) begärs att skall göra ett uttalande om nödvändigheten av rättvisa konkurrensvillkor för svensk varvsindustri. I , som enda land, är de direkta varvssubventionerna avvecklade , sägs det i motionen. I , , , , , , , , och lämnas subventioner för nyproduktion på av ordersummorna, konstaterar motionärerna. De hänvisar till att föreslogs inom EU ytterligare stöd till varv i tre europeiska länder med motsvarande , vilket bifölls. Stöd till de svenska varven är ingen avgörande ekonomisk fråga för statskassan, anför motionärerna och säger att det inte skulle utgå något stöd utan att arbetstillfällen skulle skapas. Det mest naturliga är, enligt motionärerna, att agerar kraftfullt för att avveckla subventionerna i alla länder. Till dess att så sker bör dock också lämna subventioner på i huvudsak samma villkor som andra länder, anser motionärerna. I motion 1996/97:Fi82 (c) föreslås att skall göra ett uttalande om permanent finansiering av regionala resurscentrum och om organisation och finansiering av ett nationellt resurscentrum för att främja kvinnors företagande. Det bör, enligt motionärerna, vara en målsättning att det skall finnas lika många kvinnor som män som företagare. Insatser inom regionalpolitiken, näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken skall gälla lika för kvinnor och män, men utfallet ser annorlunda ut, hävdar motionärerna. finns i samtliga län någon form av resurscentrum - regionala och lokala - som på olika sätt arbetar för att tillvarata kvinnors resurser. Resurscentrumen, som har funnits , måste få utvecklas vidare, och en permanent finansiering måste garanteras, menar motionärerna. De anser att det behövs ett nationellt resurscentrum som samordnande organ på central nivå. Ett sådant centrums uppgifter skulle vara att samordna länets olika insatser och att stödja regionala och lokala resurscentrum runt om i landet, påverka olika myndigheter och organisationer på ett för kvinnorna positivt sätt, fungera som kunskapsbank och upprätthålla internationella kontakter. Det är därför angeläget att det nationella centrumet permanentas och att det får en fristående roll som egen myndighet med eget budgetansvar, anför motionärerna. bör enligt förslag i motion 1996/97:Fi69 (mp) göra uttalanden om fördelningen och användningen av de medel som aviseras i propositionen för informationsinsatser m.m. för kooperativt företagande () och för kvinnors företagande () samt för regional näringspolitik inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdraget (). Motionären ser positivt på det aviserade anslaget på för kooperativ verksamhet. Det nya högre anslaget på räcker visserligen inte för att finansiera två heltidsanställda rådgivare per lokalt kooperativt utvecklingscentrum (LKU), men är ett steg i rätt riktning, anser motionären. Han menar att det är viktigt att de ytterligare som regeringen vill anslå i sin helhet fördelas till LKU och att detta görs enligt samma principer som för det nuvarande anslaget. Regeringens förslag om till kvinnors företagande är också positivt, anser motionären och anger att av de som startar kooperativa företag är kvinnor. Inom LKU finns en bred kompetens och erfarenhet av rådgivning till kvinnor som startar och driver företag, säger motionären och hävdar att även dessa medel bör fördelas till LKU enligt nyssnämnda principer. Det är viktigt med en regional förankring av LKU:s verksamhet, anför motionären vidare. Han är därför positiv till det anslag på för regional utveckling som föreslås och anser att möjligheterna att få en regional medfinansiering av LKU:s verksamhet därmed bör öka. biföll näringsutskottets hemställan om skapande av internationell konkurrensneutralitet och införande av kreditgarantier för den svenska varvsnäringen (bet. 1993/94:NU15). Förhandlingar inom resulterade i en överenskommelse mellan Europeiska gemenskapen, , , , Republiken (), och . Avtalet innebär i princip att allt direkt och indirekt statligt stöd till varvsindustrin skulle upphöra . Avtalets ikraftträdande har försenats på grund av att som enda part ännu inte ratificerat det. Avtalets förbud mot statligt stöd kommer att bli direkt tillämpligt i EU:s medlemsstater genom en av rådet beslutad EG-förordning. På grund av ovissheten i fråga om ratifikation har rådet senarelagt det datum som anger förordningens ikraftträdande. Enligt nu gällande lydelse skall förordningen träda i kraft som träder i kraft, dock . studerade på regeringens uppdrag de svenska varvens och deras underleverantörers situation. Av rapporten, Varv och underleverantörer (R 1994:56), framgår att den internationella konkurrensen är mycket hård, särskilt i fråga om det större tonnaget till följd av bl.a. överkapacitet. Konkurrensen är dessutom snedvriden, eftersom andra länder än i varierande utsträckning subventionerar den nationella varvsindustrin. beslöt om införande av ett kreditgarantisystem för fartygsfinansiering i syfte att underlätta försäljningen av svenskbyggda fartyg (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. Inom ramen för systemet kan staten garantera dels varvets finansiering, dels redarens finansiering för att förvärva fartyget. Garantisystemet är utformat så att det inte innehåller något statligt stöd, eftersom de som tas ut för utestående garantier långsiktigt täcker systemets kostnader. På uppdrag av Närings- och har en konsultrapport om varvsnäringen tagits fram - Konkurrensvillkoren för svensk varvsnäring (dnr N 97/513/F).