yttr · GK05KRU4Y · 1997-01-01 00:00:00 — Enligt vad som framkommer i propositionen kan skäl anföras både för och emot att ett public service-företag som finansieras med TV-avgiftsmedel tillåts att ta ut särskilda avgifter av brukarna för vissa tjänster. Bl.a. anförs att de som är intresserade och villiga att betala en extra avgift på så sätt kan få tillgång till ett rikare programutbud. Det är också en fördel att betal-TV-publiken inte bara har tillgång till program från kommersiella programföretag. Att sända program i en ny kanal innebär emellertid ökade kostnader i form av ersättning för upphovsrätter och sändningskostnader m.m. Om SVT gör sig beroende av nya finansieringskällor kan det finnas risk att programpolitiken påverkas på ett negativt sätt och att de mest attraktiva programmen först blir tillgängliga i betal-TV-sändningarna. En oreglerad utveckling skulle kunna hota systemet med TV-avgifter (prop. s. 33-34). Frågan om SVT bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter skall studeras av den särskilde utredare som omnämnts i det föregående. Enligt utredarens direktiv skall ett förslag redovisas för regeringen (dir. 1997:19). anser att utredarens ställningstagande inte bör föregripas. Med hänvisning härtill bör det aktuella yrkandet avstyrkas av . I en motion från allmänna motionstiden har förslag väckts att det inom SR skall skapas möjligheter att inrätta en finsk fullservicekanal. Digitala ljudradiosändningar pågår i - som nämnts i det föregående - . Inom SR förbereds starten av en bred finskspråkig kanal i enlighet med vad som föreslås i motionen. har inhämtat att SR siktar på att kunna erbjuda den finsktalande publiken 12-14 timmars sändning per dag. Regeringen bereder SR:s begäran att få starta en finskspråkig digital kanal . Regeringens beredning av ärendet bör inte föregripas. Med hänvisning till det anförda bör inte ta något initiativ med anledning av motionen. I ett motionsyrkande föreslås att regeringen skall vidta åtgärder så att UR får starta TV-kanalen , som skall sända från politiska arenor i . UR ansökte om att få starta en sådan kanal som motionärerna åsyftar. (U 1995:7) har yttrat sig i ärendet och avstyrkt UR:s begäran. Regeringen har därefter beslutat att inte vidta någon åtgärd med anledning av framställningen (prop. s. 35). anser att det inte finns något skäl att ompröva regeringens beslut. Motionsyrkandet bör således avslås av . I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (v), (), (), () och Per (). , , och (alla m) anser: Fråga om avslag på propositionen Som framgår av motionsyrkanden från företrädare för Moderata samlingspartiet talar flera skäl mot regeringens förslag till marknätslösning, som framstår som både otidsenligt och dyrt. Bl.a. kan nämnas att både satellit- och kabelbaserad digital-TV har kostnadsmässiga och informationsteknologiska fördelar som gör att politiskt betingade satsningar på ett markbundet stolpnät kommer att bli publikmässigt, ekonomiskt och tekniskt förbipasserade. Vidare innebär förslaget om markbundna sändningar en medveten strategi att söka begränsa det programutbud av kanaler som publiken tar del av i syfte att vidmakthålla en politisk kontroll över programutbudet. Det innebär därmed en tillståndsgivning av ett begränsat antal kanaler som bygger på att den offentliga makten får i sina händer att avgöra vilka som skall få sända och vilka krav som skall ställas på programutbudet i stället för en i princip fri tillgänglighet av kanaler. Vi finner inte detta förenligt med vare sig de möjligheter som den digitala tekniken ger eller de krav på fria och oberoende medier som vi anser måste vara utgångspunkten för ett öppet och dynamiskt kultursamhälles mediepolitik. I stället innebär regeringens förslag mindre mångfald och färre möjligheter till TV-sändningar. Det motverkar också den svenska informationstekniska utvecklingen i det multimediala perspektivet. Det markbundna digitala nätet innebär främst en begränsning av tillgången till TV-kanaler för de hushåll som endast har tillgång till marknätet. av hushållen är helt beroende av marknätet för att ta emot TV-sändningar. Det marksända program- och tjänsteutbud som kommer dessa hushåll till del kommer därmed att bli betydligt mindre än det utbud som erbjuds satellit- och/eller kabelanslutna hushåll. av alla svenska hushåll har tillgång till antingen kabel-TV eller egen satellitmottagare. Marknätslösningen är - som nämnts - kostsam och betydligt dyrare för hushållen än andra tillgängliga alternativ som det ger mindre service. Vidare kan framhållas att förslaget om ett markbundet stolpnät inte tar vara på det faktum att en ny mediemiljö håller på att växa fram. Den informationsteknologiska utvecklingen kommer att innebära att gränserna mellan nuvarande medier, radio, TV, datakommunikation, telefoni m.m. suddas ut. Medierna kommer att integreras i en och samma distributionsform med möjligheter till interaktivitet. Dessa nätverk kan användas till betydligt mer än vanliga TV-sändningar, t.ex. informationssökning, elektronisk post, utbildning och Internet. Sådana möjligheter ges inte med regeringens förslag, eftersom marknätet ej har interaktiv kapacitet. En slutsats blir att de distributionssystem som redan finns eller som är under snabb utbyggnad bör utnyttjas i stället. Slutligen bör frekvensutrymmet i det befintliga analoga marknätet utnyttjas fullt ut genom att en fjärde och femte marksänd kanal, M 4 och M 5, etableras . Sammantaget innebär det anförda att tungt vägande skäl talar mot en politisk satsning på ett digitalt marknät. bör därför i enlighet med de nämnda motionsyrkandena avslå propositionen. Fråga om skall få sända via satellit till svenska hushåll Som framkommit i det föregående bör planerna på uppbyggnad av ett digitalt politiskt beslutat marknät avvisas. I stället bör SVT - som föreslagits motionsvägen - få tillstånd att sända både digitalt och analogt via satellit till svenska hushåll. Därigenom ges public service-verksamheten en möjlighet att agera på villkor som gör att man inte kommer i efterhand i förhållande till de kanaler som redan nu och påbörjar digitala sa-tellitsändningar. Annars finns risken att public service-verksamheten genom bristande teknisk utveckling förlorar mark till andra delar av programutbudet genom att publiken skaffar sig mottagarutrustning för satellit- och kabelkanaler. Radio- och TV-lagen bör ses över i vad gäller den s.k. must carry-skyldigheten, dvs. skyldigheten för kabelföretagen att vidaresända TV-sändningar som sker med stöd av regeringens tillstånd till dem som bor i fastigheter som är anslutna till ett kabelnät. Det framstår som orimligt att kabelföretagen skulle vara skyldiga att vidaresända upp till 20 kanaler kostnadsfritt. Vad som anförs i propositionen innebär att det kan finnas risk för att Radio- och i enlighet med vad som framgår i radio- och TV-lagen kommer att ålägga kabelföretagen en sådan skyldighet. Det skulle innebära att dagens programutbud i kabelnäten fick lyftas ut till förmån för det utbud som väljs för regeringens försöksverksamhet. Med hänsyn härtill bör regeringen, under förutsättning att propositionen inte avslås, återkomma till med förslag till ändringar av radio- och TV-lagen av innehåll att kabelföretagen inte bör kunna åläggas att vidaresända andra kanaler än dem som omfattas av must carry-skyldigheten, nämligen SVT1, SVT2 och . Fråga om SVT skall få inrätta en betal-TV-kanal Frågan om SVT skall få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och således inrätta en s.k. betal-TV-kanal behandlas i propositionen. En rad skäl för och emot att en sådan kanal inrättas räknas upp. Vidare redovisas att en särskild utredare skall studera frågan och komma med förslag till regeringen . Som framförs i en motion som väckts av företrädare för Moderata samlingspartiet är det oacceptabelt att publiken skall behöva betala en andra gång till andra kanaler för program som den redan betalat för genom mottagaravgiften. SVT:s planer på att inrätta en betal-TV-kanal urholkar företagets resurser, skapar orättvisa konkurrensvillkor och tvingar publiken att betala dubbelt för program som den redan betalat för. Det är av största vikt att public service-verksamheten som finansieras med TV-licensen koncentrerar sina insatser och resurser till sina befintliga kanaler. Vad som sålunda anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. (v) anser: Fråga om vilka programföretag som skall få delta i sändningarna Regeringens förslag att flera av varandra oberoende programföretag skall kunna delta i sändningarna är oklart. Det framgår inte vilken typ av företag som åsyftas och vilka spelregler som skall gälla. Det är därför lämpligt att - som föreslås i en motion från - i en inledande fas reservera de digitala kanalerna för de företag som sänder analogt i det digitala marknätet, dvs. SVT, UR och . Vad som anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Behovet av en mediepolitisk utredning med kulturpolitiskt perspektiv Den utredning, (SOU 1996:25) Från massmedia till multimedia, som ligger till grund för den nu aktuella propositionen om digitala TV-sändningar lämnade många viktiga frågor obesvarade. Kommer t.ex. den nya sändningstekniken att stärka eller försvaga public service-företagen? Kommer dörrarna att öppnas för utländska s.k. mediemoguler så att de kan etablera sig på den svenska marknaden? Vidare fördes inte några resonemang i utredningen om hur situationen för barn och unga kan komma att förändras i det nya medielandskapet. Mot den angivna bakgrunden är det angeläget att påbörja ett nytt utredningsarbete för att riksdag och regering skall få en bättre grund för de mediepolitiska besluten. En utgångspunkt för en sådan utredning är att tekniska, ekonomiska och kulturpolitiska perspektiv skall prövas. Den fortsatta utbyggnaden av sändningsverksamheten bör som sin mening ge regeringen till känna att den kommitté med parlamentariskt inslag som enligt propositionen skall följa de digitala TV-sändningarna bör få ett vidgat uppdrag, innebärande att kommittén även skall dra upp riktlinjer för nästa fas i utvecklingen. Vidare bör besluta att frågan om fortsatt utbyggnad av sändningsverksamheten skall prövas av . I samband därmed bör även frågan om hur länge parallella analoga och digitala TV-sändningar skall fortsätta kunna bedömas. Fråga om skall erhålla en statlig lånegaranti Det är angeläget att den digitala satsningen inte tvingar fram oönskade besparingar i SVT:s och SR:s programverksamhet. För att kvaliteten i produktionen skall kunna upprätthållas bör staten ge SVT en lånegaranti för finansiering via rundradiofonden. Regeringen bör återkomma till med förslag härtill. Fråga om Utbildningsradion skall få starta TV-kanalen har förslag framställts att UR skall få starta en särskild TV-kanal, Arena, som skall direktsända från olika politiska arenor i . En sådan kanal med okommenterade sändningar skulle på ett värdefullt sätt kunna bidra till att allmänheten får ökade kunskaper om bl.a. demokratins arbetsvillkor. Regeringen bör därför ompröva sitt tidigare ställningstagande då det gäller möjligheten för UR att sända i en sådan kanal. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () anser: Fråga om parallella analoga och digitala TV-sändningar Den digitala TV-sändningstekniken kommer att medföra nya kostnader för konsumenterna, eftersom det inledningsvis kommer att krävas att TV-apparaterna kompletteras med en avkodare som kan omvandla digitala signaler till analoga som TV:n kan tolka. Bedömningarna av hur mycket en avkodare kommer att kosta är högst osäkra. En stor del av den svenska TV-publiken kommer att utnyttja analoga TV-apparater, även om digitala TV-apparater skulle finnas att tillgå. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att de analoga TV-sändningarna bör fortsätta till dess övervägande delen av de svenska hushållen införskaffat nödvändig teknik. Fråga om ytterligare medelstilldelning till SR:s övergång till digital teknik har skett inom ramen för företagets medelstilldelning, som stora besparingar har genomförts. Den finska digitala ljudradiokanal som enligt SR skall kunna starta innebär ytterligare kostnader för företaget. Med hänsyn till det svåra ekonomiska läge som SR befinner sig i är det angeläget att beslutar att - som föreslås i en motion väckt av företrädare för - regeringen skall återkomma till med förslag till ytterligare medelstilldelning till SR så snart behållningen på rundradiokontot förbättrats. Fråga om Utbildningsradion skall få starta en politikerkanal Införandet av digital marksänd TV möjliggör ett stort utbud av TV-kanaler med god teknisk kvalitet. UR har föreslagit regeringen att företaget skall få starta en direktsänd kanal, benämnd Arena. Kanalen skall enligt planerna kunna sända från olika politiska arenor. Regeringen har avvisat förslaget. Som framhållits motionsvägen är det angeläget att några av de tillkommande digitala kanalerna reserveras för okommenterade direktsändningar från politiska arenor. Härigenom bör allmänheten kunna få ökad kunskap om och inblick i det politiska vardagsarbetet som förståelse bör kunna skapas för demokratins arbetsvillkor. Mot den angivna bakgrunden bör regeringen vidta åtgärder så att UR:s förslag kan förverkligas. Vad som sålunda anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () anför: Enligt min mening borde utskottet också ha tagit upp följande frågor. Utbyggnaden av ett digitalt marknät innebär att allmänheten kommer att få tillgång till en rad nya TV-kanaler. Därigenom kommer arbetsvolymen för och TV att öka väsentligt. finansieras dels över statsbudgeten, dels över rundradiokontot. Jag anser att det nu är hög tid att aktualisera frågan om huruvida det är lämpligt att nämnden även fortsättningsvis skall delfinansieras via TV-avgiftsmedel över rundradiokontot. Enligt vad som anförs i propositionen skall en kommitté med parlamentariskt inslag få i uppgift att följa den digitala TV-sändningsverksamheten. Jag anser att det hade varit lämpligt att utskottet hade föreslagit att kommittén i sin helhet skall vara parlamentarisk. Propositionens huvudsakliga innehåll 2 Fråga om avslag på propositionen m.m. 3 Frågor rörande införandet av digitala TV-sändningar, utvärdering m.m. 4 Särskilt yttrande av mp-ledamoten 15