yttr · GK05JOU3Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott, däribland jordbruksutskottet, tillfälle att avge yttrande över skrivelse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner. behandlar i sitt yttrande miljöfrågornas behandling i regeringskonferensen, vissa allmänna miljöfrågor inom EU samt ett antal motioner rörande djurhälsa och djurmiljö. Sammanlagt behandlas 11 motions-yrkanden i följdmotioner till skrivelsen och 8 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen . Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språket och rekrytering av svenskar. I skrivelsen anförs att EU:s miljöpolitik skall bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt främja åtgärder på internationell nivå. Miljöfrågorna har funnits på gemenskapens dagordning då det första handlingsprogrammet för miljön antogs. kom att omfatta skyddet för miljön först genom den europeiska enhetsakten 1987. Formerna för den gemensamma miljöpolitiken utvecklades ytterligare när Unionsfördraget trädde 1993. har hållits fyra miljöministerrådsmöten. Vidare arrangerades ett informellt ministermöte om avfallsfrågor. En rad viktiga frågor har varit föremål för diskussion och beslut . Såvitt avser jordbruksutskottets beredningsområde innehåller skrivelsen redogörelser för EU-samarbetet inom jordbruk, livsmedel, fiske och miljö. Under huvudrubriken regeringen utvecklingen på de av prioriterade områdena. Redovisningen omfattar bl.a. försurning och klimatpåverkan, kemikalier och bekämpningsmedel, kretsloppsanpassning och biologisk mångfald och naturvård. Motioner med anledning av skrivelsen 1996/97:U10 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall återkomma till med skrivelse med förslag på strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen och att dessa frågor skall redovisas i kommande skrivelser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för att EU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska också omsätts i praktiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för att EU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djurtestad kosmetika införs . 1996/97:U12 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall verka för att miljöfrågorna i EU får en större tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden. 1996/97:U13 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall återkomma till med en skrivelse med förslag på strategi för arbetet med djurskyddsfrågor inom unionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen för att EU:s uttalade målsättning om att djurförsöken skall minska också omsätts i praktiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall vara pådrivande inom Europeiska unionen så att EU:s beslut om att förbjuda kosmetikatester på djur och försäljning av djurtestad kosmetika införs . 1996/97:U14 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett ökat samarbete för att bekämpa miljöförstöringen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkt subsidiaritetsprincip, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av reformer för att möjliggöra östutvidgningen. 1996/97:U15 av m.fl. (kd) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av EU:s tre pelare. Motioner från allmänna motionstiden 1996/97:U510 av () vari yrkas att uppdrar åt regeringen att aktivt verka för att införliva "Animal welfare" i under regeringskonferensen. 1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den svenska gruppen i aktivt skall verka för att rådets förslag att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer förkastas, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EU måste få ett miljövänligare energifördrag, 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att djurskyddskraven inom EU kraftigt måste förbättras. 1996/97:Jo729 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EU:s miljöprogram skall göras rättsligt bindande. 1996/97:Jo759 av m.fl. (fp) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att regeringen arbetar för att EU genom majoritetsbeslut kan införa en gemensam lägsta koldioxidavgift för medlemsländerna. 1996/97:Jo794 av m.fl. (v) vari yrkas 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevisföringen skall vara omvänd om ett land anmäler hårdare miljökrav till kommissionen, dvs. att kommissionen då måste invända mot de hårdare kraven, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall bidra till att EU:s program för att stödja utvecklingen i främjar utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt samhälle. Miljö- och djurskyddsfrågor i regeringskonferensen I regeringens skrivelse 1995/96:30 konstateras att miljöfrågorna bör prioriteras av . Dessa frågor har diskuterats på chefsförhandlarnivå vid fyra tillfällen. lade fram ett eget förslag till ändringar i fördragen. lade fram förslag till fördragsändringar rörande sysselsättning, miljö, öppenhet och jämställdhet. På miljöområdet inriktas förslagen på fyra viktiga frågor, nämligen hållbar utveckling, som anges som ett grundläggande mål för gemenskapen. Vidare föreslås särskilda miljömål införas för viktiga politikområden (jordbruk, transporter, transportnät) och substitutionsprincipen anges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik. Slutligen hävdas att förhållandet mellan miljöregler och den inre marknaden klarläggs, bl.a. när det gäller rätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniserade EG-regler. Regeringen anför i den nu framlagda skrivelsen att flertalet av de svenska förslagen återspeglas mer eller mindre fullständigt i det irländska utkastet till fördragstext, som lades fram för efter årets förhandlingar. Liknande förslag har lagts fram av andra medlemsstater. Inför de fortsatta förhandlingarna kan således konstateras att diskussionerna har klarlagt att miljöfrågorna kommer att spela en viktig roll på dagordningen för konferensen. I har drivit frågan om ett förstärkt djurskydd. Den svenska ståndpunkten är att fördragstexten bör ändras så att djur inte skall betraktas som "varor" utan som levande varelser. I motion U12 (mp) anförs att bör verka för att miljöfrågorna i EU får en större tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden (yrkande 4). De grundläggande målen för unionens verksamhet är solidaritet, fred, säkerhet samt sociala och ekonomiska framsteg. borde arbeta för att miljön läggs till som ett femte grundläggande mål. bör verka för att en miljöpolicy tas fram i EU:s utvecklingssamarbete. I motion U14 (fp) påtalas behovet av ett ökat samarbete för att bekämpa miljöförstöringen (yrkande 1). Det bör vara en prioriterad uppgift för att, genom medlemskapet i EU, verka för att utveckla den gemensamma lagstiftningen med skärpta miniregler och miljöavgifter. I motion U15 (kd) anförs om utvecklingen av EU:s tre pelare att de svenska förslagen om att införa bestämmelser om miljöskyddskrav i vissa sektorer och att tillåta medlemsstater att införa strängare nationella miljöbestämmelser inte har beaktats i det irländska utkastet till nytt fördrag annat än i en kommentar (yrkande 4). Nya miljöavgifter bör beslutas med kvalificerad majoritet. I motion U510 (mp) anförs att regeringen aktivt bör verka för att införliva "Animal welfare" i under regeringskonferensen. Enligt definieras djur som varor eller jordbruksprodukter och inte som levande, kännande varelser. Flera länder vid sidan av har under regeringskonferensen väckt frågan om att ändras så att djurskydd inkorporeras. I motion Jo729 (fp) yrkas att EU:s miljöprogram skall göras rättsligt bindande (yrkande 5). Det femte miljöhandlingsprogrammet innebär att miljöhänsyn skall finnas med vid alla politiska beslut inom unionen. Det slås bl.a. fast att EU skall sträva mot en långsiktigt hållbar utveckling. Miljöhandlingsprogrammen är inte juridiskt bindande, utan betraktas som politiska avsiktsförklaringar för unionens och medlemsländernas agerande. Det finns anledning att se över möjligheterna att göra programmen till mer av rättsligt bindande instrument. I motion Jo759 (fp) framhålls vikten av att regeringen arbetar för att EU genom majoritetsbeslut kan införa en gemensam lägsta koldioxidavgift för medlemsländerna (yrkande 7). I motion Jo794 (v) yrkas tillkännagivande om att bevisföringen skall vara omvänd om ett land anmäler hårdare miljökrav till kommissionen, dvs. att kommissionen då måste invända mot de hårdare kraven (yrkande 7). Kommissionen måste i så fall gå till domstolen för att försöka hindra dem. Domstolen skall behandla frågan utifrån dess miljö- och konsumentaspekt, inte utifrån varornas rörlighet. uttalade vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 att ett övergripande svenskt mål är att inte skall behöva sänka sin miljöstandard samt att vi skall vara drivande i EU:s miljöpolitik så att nya miljöregler sätts på en så hög skyddsnivå som möjligt (1995/96:UU13 s. 75). Miljöreglerna bör i huvudsak vara minimibestämmelser som ger länder möjlighet att gå före i miljöpolitiken. anförde beträffande den s.k. miljögarantin i artikel 100a punkt 4 att artikeln är av grundläggande betydelse när det gäller möjligheten för enskilda medlemsländer att gå före i miljöarbetet och införa eller bibehålla strängare nationella regler. Artikeln bör därför ses över med en klar inriktning mot att miljöintresset får en starkare ställning och att enskilda länders möjligheter till nationella och mer långtgående regler utökas. I riksdagsbeslutet om anfördes vidare att regeringen skall verka för att principen om hållbar utveckling införs i fördragstexten (1995/96:UU13 s. 20 och 74). lade fram ett eget förslag till ändringar i fördragen. Förslagen inriktas på fyra viktiga frågor. Hållbar utveckling anges som ett grundläggande mål för gemenskapen. Särskilda miljömål införs för viktiga politikområden (jordbruk, transporter, transportnät) och substitutionsprincipen anges som ett mål för gemenskapens miljöpolitik. Förhållandet mellan miljöregler och den inre marknaden klarläggs, bl.a. när det gäller rätten att tillämpa strängare krav i fall då det finns harmoniserade EG-regler. Regeringen uttalar i den nu aktuella skrivelsen att principen om hållbar utveckling framgår klarare än tidigare av målartiklarna i de utkast till fördragstext som föreligger. Dessa innehåller även förstärkningar i fråga om miljömålens integrering i andra politikområden. Nya texter om miljöns betydelse föreslås också i artikel 100a om harmonisering av bestämmelser inom inre marknadsområdet (a. skr. s. 30). Regeringen anför att flertalet av de svenska förslagen återspeglas mer eller mindre fullständigt i det irländska utkastet till fördragstext, som lades fram för efter årets förhandlingar. Utskottet kan för sin del konstatera att det finns en betydande samstämmighet mellan regeringen och motionärerna när det gäller strävanden att flytta fram positionerna i EU:s miljöarbete. Utskottet kan i allt väsentligt instämma i vad som anförs i motion U12 (mp) yrkande 4 om att bör verka för att miljöfrågorna i EU får en större tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden. Utskottet delar också den uppfattning som framförs i motion U14 (fp) yrkande 1 att ett ökat samarbete behövs för att bekämpa miljöförstöringen. Regeringen anför i sin skrivelse i fråga om subsidiariteten, eller närhetsprincipen, att en väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipen leder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivå där de hör hemma. Utskottet instämmer i detta och delar också uppfattningen att försök att i subsidiaritetens namn till det nationella planet återföra frågor som bäst hanteras på gemenskapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas. Utskottet anser att det bör vara en prioriterad uppgift för att genom medlemskapet i EU verka för att utveckla den gemensamma lagstiftningen med skärpta minimiregler och miljöavgifter. Detta är också, vilket framgår av vad utskottet har anfört, ett av målen med agerande i de pågående regeringsförhandlingarna. Utskottet utgår från att regeringen också fortsättningsvis kommer att framhålla miljöfrågornas tyngd i regeringskonferensen. Det anförda tillgodoser enligt utskottets bedömning syftet med motionerna U12 (mp) yrkande 4, U14 (fp) yrkande 1 och Jo759 (fp) yrkande 7. Med det anförda avstyrks även motion U15 (kd) yrkande 4 såsom huvudsakligen tillgodosedd. Även motion Jo794 (v) yrkande 7 avstyrks med det anförda och med hänvisning till de ovan refererade riksdagsuttalandena om den s.k. miljögarantin. I skrivelsen anförs att kommissionen, som antog det femte åtgärdsprogrammet på miljöområdet, har lämnat en översynsrapport av det femte miljöhandlingsprogrammet samt gett ett förslag till aktionsplan för det fortsatta genomförandet av programmet, KOM (95) 625 slutlig (skr. 1996/97:80 s 150). Syftet med aktionsplanen är att påskynda genomförandet av EU:s femte åtgärdsprogram för miljön. Aktionsplanen delas in i fem prioriterade områden samt övriga frågor som också skall uppmärksammas. Inom de prioriterade områdena görs i sin tur ett antal mer preciserade prioriteringar. De fem prioriterade områdena i aktionsplanen är att öka miljöhänsynen inom andra politikområden, utveckla miljöpolitiska styrmedel, förbättra tillämpningen av miljölagarna, öka medvetenheten om hållbar utveckling samt det internationella samarbetet. I förhandlingarna har verkat för att aktionsplanen skall kompletteras med tydligare målformuleringar och krav på att resultat skall vara uppnådda inom en viss angiven tidsperiod. Åtagandena i miljöhandlingsprogrammet är, som anförs i motion Jo729 yrkande 5, inte rättsligt bindande utan betraktas till stor del som politiska avsiktsförklaringar. Utskottet anser det för sin del tveksamt om det är möjligt eller ändamålsenligt att ett program som i huvudsak innehåller målsättningar blir juridiskt bindande för medlemsstaterna. Det får förutsättas att åtagandena vid behov konkretiseras i direktiv eller förordningar. Det framgår av skrivelsen (s. 152) att regeringen arbetar för att föra in principen om hållbar utveckling och andra miljömål i fördragstexten. Enligt utskottets mening är också detta ett led i arbetet på en konkretisering av miljöfrågorna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo729 (fp) yrkande 5. Både utrikesutskottet och jordbruksutskottet framhöll vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 betydelsen av att djurskyddsfrågorna får en mer framträdande ställning inom EU (1995/96:UU13 s. 85). noterade att aviserat sin avsikt att föreslå ett tillägg till med syftet att förbättra djuromsorgen inom hela gemenskapen. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U510 att det är angeläget att införliva krav på djurskydd och djurhälsa i . Regeringen anför i den nu behandlade skrivelsen att har drivit frågan om ett förstärkt djurskydd i . Den svenska ståndpunkten är att fördragstexten bör ändras så att djur inte skall betraktas som "varor" utan som levande varelser (skr. 1996/97:80 s. 128). Utskottet förutsätter att regeringen också fortsättningsvis driver djurskyddsfrågorna i förhandlingsarbetet och föreslår att motion U510 (mp) med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Övriga frågor om djurhälsa och djurmiljö m.m. behandlar utskottet i ett följande avsnitt. Övriga miljö- och jordbruksfrågor I artikel 3b i EG-fördraget, vilken infördes genom Unionsfördraget, återfinns principen om subsidiaritet, eller närhetsprincipen som den i vissa sammanhang kallas (s. 35). En väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipen leder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivå där de hör hemma. Vissa problem behöver hanteras av unionen medan andra bäst behandlas på nationell nivå. Således bör alla åtgärder prövas utifrån subsidiaritetsprincipen. Regeringen anser att det noggrant bör prövas vilka frågor som med fördel kan föras till gemensam eller nationell nivå. Försök att i subsidiaritetens namn till det nationella planet återföra frågor som bäst hanteras på gemenskapsplanet, t.ex. miljösamarbetet, bör avvisas. Arbetet inom energiområdet präglades under det italienska ordförandeskapet av ansträngningarna att nå en lösning av frågan om gemensamma regler för en inre marknad för el (elmarknadsdirektivet). Arbetet med uppföljningen av den europeiska energistadgan har förts framåt genom rådets och kommissionens beslut om EU:s ratificering av energistadgefördraget. Efter parlamentets beslut, som väntas , finns utsikter att fördraget skall träda i kraft . har prioriterats högt av den . Regeringen betraktar utvidgningen som en förutsättning för att skapa en europeisk freds- och säkerhetsordning, för att åstadkomma ett enat utan skiljelinjer samt för att stödja reformprocessen i de central- och östeuropeiska länderna (s. 32). har flera arbeten utförts för att belysa frågor som rör konsekvenserna för miljön av EU:s kommande utvidgning (s. 152). anordnade ett seminarium med de baltiska staterna om EU-tillnärmningen beträffande miljölagstiftningen. Vidare har internationella miljöinstitut (SEI) utfört en särskild studie om miljökonsekvenserna av EU-medlemskap för , , och . I motion U14 (fp) påtalas behovet av en förstärkt subsidiaritetsprincip (yrkande 4). EU:s jordbrukspolitik handlar i stor utsträckning om ekonomiskt stöd till olika produkter. Den som betalar pengar till en viss typ av produktion vill förstås veta vad man betalar till. I motion U515 (kd) yrkas att den svenska gruppen i aktivt skall verka för att rådets förslag att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer förkastas (yrkande 32). har ministerrådet beslutat att dra in EU:s stöd till miljöorganisationer i budgeten . har ställt sig bakom beslutet. Vidare yrkas att EU måste få ett miljövänligare energifördrag (yrkande 36). EU:s energipolitik bör enligt motionärerna främja energieffektivisering och förnybara energislag, skydda naturresurser samt målmedvetet minska dagens beroende av icke förnybara energislag. I motion U14 (fp) påtalas behovet av reformer för att möjliggöra östutvidgningen (yrkande 5). Motionärerna är starka anhängare av en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken, både i sig och för att underlätta för länderna i att bli medlemmar. I motion Jo794 (v) anförs att skall bidra till att EU:s program för att stödja utvecklingen i främjar utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt samhälle (yrkande 17). EU har ett antal program för att främja miljöarbetet och företagsamhet i . TACIS m.fl. projekt inom dessa program måste analyseras utifrån en helhetssyn på miljön. bör engagera sig mer i utformningen av programmet utifrån att de skall bidra till en långsiktig ekologisk utveckling såväl i Öst- som i . Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U14 (fp) om behovet av en förstärkt subsidiaritetsprincip (yrkande 4). Alla beslut inom unionen bör fattas där de hör hemma och alla åtgärder bör prövas utifrån subsidiaritetsprincipen. En väl avvägd tillämpning av subsidiaritetsprincipen leder till ett effektivare unionssamarbete genom att beslut fattas på den nivå där de hör hemma. Vissa problem behöver hanteras av unionen medan andra bäst behandlas på nationell nivå. Således bör alla åtgärder prövas utifrån subsidiaritetsprincipen. Utskottet instämmer i att det noggrant bör prövas vilka frågor som med fördel kan föras till gemensam eller nationell nivå. Motionen avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. har beslutat en gemensam ståndpunkt över ett kommissionsförslag KOM (95) 573 och KOM (97) 28 om ett åtgärdsprogram för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet. Kommissionsförslaget föreslås utgöra en rättslig grund för att bidrag skall kunna utgå från EU:s budget till sådana organisationer. Förslaget syftar till att främja organisationernas praktiska arbete för att värna miljön och höja medvetandenivån hos allmänheten när det gäller behovet av miljöskydd. Ett fyraårigt program inrättas med början och beslutsförslaget innehåller regler om urvalsprocess och ansökningsförfarande, hur öppenheten skall säkerställas samt vad som skall gälla för kontroll och uppföljning av hur bidragen använts. Utskottet vill i övrigt, i anslutning till motion U515 (kd) yrkande 32, framhålla att de svenska ledamöterna i i sin politiska verksamhet givetvis är oberoende i förhållande till riksdag och regering i . bör således inte göra något uttalande av det slag som motionärerna anger, och utskottet avstyrker motionen i denna del. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion U515 (kd) yrkande 36 att EU:s energipolitik bör främja energieffektivisering och förnybara energislag samt skydda naturresurser. Gemensamma bestämmelser för energiområdet saknas emellertid inom EU, även om ansträngningar pågår för att åstadkomma en inre marknad för el med stöd av det s.k. elmarknadsdirektivet. Rådet antog under föregående år också ett fortsatt program för effektiv energianvändning (SAVE II), 96/737/EG (skr. s. 117). Kommissionen presenterade ett utredningsförslag, en s.k. grönbok, om en strategi för förnybar energi. Utskottet föreslår att motionen med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna U14 (fp) yrkande 5 och Jo794 (v) yrkande 17 om behovet av reformer för att möjliggöra östutvidgningen och att det är angeläget att stödja utvecklingen i samt att främja utvecklingen av ett ekologiskt uthålligt samhälle. Utskottet delar regeringens bedömning att bör prioriteras högt av flera skäl. Såsom framgår av skrivelsen har åtgärder vidtagits för att belysa frågor som rör konsekvenserna för miljön av EU:s kommande utvidgning. Regeringen har genom beslut tillkallat en särskild utredare för att analysera miljökonsekvenserna av för , för unionen som helhet och för kandidatländerna. I utredningsdirektiven (dir. 1997:16) anförs att relevanta internationella och svenska studier bör tillvaratas. Utredningen skall redovisa utvidgningens effekter på miljösituationen i och i , särskilt i kandidatländerna, så långt som möjligt i kvantifierbara termer på basis av tillgängliga data. Utskottet förutsätter att också fortsättningsvis deltar aktivt i arbetet inom EU för att främja miljöarbetet i . Motion U14 (fp) yrkande 5 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. Även motion Jo794 (v) yrkande 17 avstyrks med det anförda. I skrivelse redovisas EU-samarbetet på ett flertal områden, bl.a. hormoner, foder och fodertillsatser, tilläggsgarantier för djursjukdomar, lägsta djurskyddskrav för kalvar och BSE ( den s.k. galna ko-sjukan. Under rådsmötet antogs ett förslag om ändring av direktiv /929/EEG om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar. Ändringarna innebar bl.a. krav på större kalvboxar och att kalvar äldre än skall hållas i grupp i stället för att vistas i ensambox under hela uppfödningsperioden. har verkat för att få fram en rapport om djurskyddskrav för höns.