yttr · GK05SKU4Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beretts tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1996/97:80 Verksamheten i Europeiska unionen 1996, över de motioner som väckts med anledning av skrivelsen och över vissa motioner som väckts under den allmänna motionstiden . I flera av de motioner som väckts under den allmänna motionstiden fram-ställs yrkanden som gäller beslutsformerna för miljöskatter inom EU. Från och framställs sådana yrkanden i motionerna Jo759 yrkande 7 av m.fl. (fp), Jo729 yrkande 2 av m.fl. (fp) samt U515 yrkande 35 av m.fl. (kd). Liknande yrkanden framställs i motionerna U14 yrkande 1 av m.fl. (fp) och U15 yrkande 4 i denna del av m.fl. (kd). Motionärerna anför att det är viktigt att regeringen arbetar för att beslutsreglerna inom EU ändras så att miljöskatter kan införas med kvalifice-rad majoritet. Nuvarande regler innebär att sådana beslut måste fattas enhälligt, och detta har enligt motionärerna bl.a. lett till att man inte förmått fatta beslut om en obligatorisk koldioxidskatt. Frågan om en förstärkt ställning för miljöfrågorna har tagits upp av i . Regeringen har lämnat förslag om att en hållbar utveckling skall skrivas in som en grundläggande målsättning för gemenskapen, att bättre integrera miljön i bl.a. jordbrukssektorn och att säkerställa att alla EU:s åtgärder motsvarar en hög miljöskyddsnivå. har bl.a. föreslagit ett förtydligande som innebär att medlemsstaterna skall ha rätt att införa nationella bestämmelser efter det att en harmonisering har genomförts, om det sker med stöd av nya omständigheter som inte var kända när harmoniseringsåtgärden vidtogs. När det gäller beslutsformerna för miljöskatter har redovisat sin inställning vid behandlingen av regeringens skrivelse 1995/96:30 . I ärendet anfördes att det inte råder någon delad mening om behovet av gemensamma regler om minimiskatter på energiområdet. När det gäller frågan om en övergång till kvalificerade majo-ritetsbeslut för skatter på miljöområdet var skatteutskottet emellertid inte berett att tillstyrka en ändrad beslutsordning. Utskottet hänvisade till att medlemsländerna i allmänhet lägger stor vikt vid utformningen av regler som har betydelse för den egna ekonomin och normalt förbehåller sig rätten att själva göra en avvägning mellan miljöintresset och andra intressen som risken för ökad arbetslöshet, minskade statsinkomster etc. (skr. 1995/96:30, 1995/96:UU13). Frågan har härefter diskuterats i regeringskonferensen och det har visat sig att flertalet medlemsländer har svårt att acceptera en ändrad beslutsordning när det gäller skatter på miljöområdet. Enligt skatteutskottets mening är det ett viktigt svenskt intresse att gemen-samma minimiregler för beskattningen av energi och koldioxid kommer till stånd inom EU. har tillsammans med några andra länder valt att ligga steget före vid beskattningen av koldioxidutsläpp och har på detta sätt tagit ett särskilt ansvar. Ett viktigt inslag i denna strategi är att på ett aktivt sätt söker förmå andra länder att följa efter och införa motsvarande ekonomiska styrmedel. Utskottet har också behandlat motionsyrkan-den om att skall verka för sådana regler och har därvid bl.a. under-strukit vikten av att denna fråga drivs aktivt i olika internationella forum (bet. 1996/97:SkU16 s.7 f.). När det gäller beslutsformerna inom EU på detta område är det enligt utskottets mening inte självklart att de svårigheter som visat sig föreligga när det gäller att få till stånd gemensamma regler om en beskattning av koldioxid kan lösas genom en övergång till majoritetsbeslut. De invändningar som de enskilda medlemsländerna har när det gäller en obligatorisk kol-dioxid-beskattning gäller med säkerhet också ett förslag som gör det möjligt att fatta beslut om en sådan beskattning med kvalificerad majoritet. En ändrad beslutsform för miljöskatter kan dessutom användas för att begränsa rätten att använda ekonomiska styrmedel. Enligt utskottets mening bör samrådet mellan regering och riksdag i frågan om utrymmet för förändringar när det gäller beslutsformerna för miljöskatter i första hand förläggas till . Enligt vad utskottet inhämtat har de institutionella frågorna och därvid även frågan om beslutsformen för miljö-skatter varit föremål för överläggningar i . Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen i denna fråga och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. I motion U515 yrkande 29 av m.fl. (kd) begärs ett tillkänna-givande om att bör följa uppmaning att främja tillkomsten av nya tjänstearbeten som är riktade till hushållen och hemmen genom bl.a. sänkt skatt. Ett motsvarande yrkande framställs i motion U15 yrkande 4 i denna del av m.fl. (kd). Utredningen (Fi 1996:10) om förutsättningarna för tjänstesektorns utveck-ling har avlämnat betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). Utredningen har lagt fram en rad förslag om skatteundantag som ökar antalet sysselsatta i den hushållsnära tjänstesektorn. Utrednings-förslagen är föremål för remissbehandling. har behandlat dessa frågor i sitt slut-betänkande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11). En bred majo-ri-tet i kommittén, bestående av s-, c-, fp-, v-, mp- och kd-ledamöterna, anser att en växling mellan miljö- och energiskatter och skatt på arbete kan vara ett viktigt redskap såväl i omställningen till ett mer ekologiskt hållbart samhälle som för att bekämpa arbetslösheten. De anser att förändringar av detta slag bör ske stegvis och med beaktande av vad som sker i omvärlden. M-ledamö-terna har i en reservation framhållit en rad svårigheter som är förenade med en skatteväxling men är i och för sig inte emot att skatter och avgifter används i miljöpolitiken. Enligt skatteutskottets mening bör regeringens ställningstagande till de aktuella förslagen avvaktas. Utskottet avstyrker motions-yrkandena. I motion U515 yrkandena 57 och 58 av m.fl. (kd) anför motio-närerna att arbetet med att ta fram kompensatoriska åtgärder för att stärka skyddet mot narkotikasmuggling och internationell brottslighet måste intensifieras och den svenska gränskontrollen återuppbyggas. Ett yrkande med motsvarande inriktning har framställts i motion N14 yrkande 1 av m.fl. (kd). Enligt skatteutskottets mening har medlemskapet i EU medfört en om-fattande förändring av tullens organisation och verksamhet. Även om kontrollbefogenheterna har kunnat behållas när det gäller narkotika, vapen, m.m. har den ökade rörligheten för varor och personer medfört att förutsätt-ningarna för kontrollverksamheten ändrats. För att säkerställa en bibehållen ambitionsnivå när det gäller kontrollen av olaglig införsel av narkotika m.m. och en god servicenivå till företag som är beroende av internationell handel gavs därför ett extra resurstillskott som motsvarar ca 250 personer vid beräk-nandet av tullens anslag. Av årsredovisning för /96 framgår att resursinsatserna har bibehållits när det gäller bekämp-ningen av den ekonomiska brottsligheten på efterkontroll- och tullkriminal-tjänsten. Den ökade rörligheten inom EU ställer nya krav i arbetet med att bekämpa narkotika-brottslighet och annan grov brottslighet på varuområdet. Utveck-lingen går mot ökad inriktning på underrättelse- och spaningsverksamhet i samarbete med andra länder. Ett exempel på detta är de databaser för infor-mationsutbyte som är under planering och uppbyggnad i . En svensk åtgärd utgör den införda möjligheten för tullen att ta del av transportföretagens uppgifter om ankommande och avgående transporter. Inom tullen har bekämpning av narkotikasmuggling och grov brottslighet givits högsta prioritet. Också insatserna mot organiserad spritsmuggling har ökat som en följd av utvecklingen på det området. Nya metoder för varu-kontroll utvecklas genom studier av riskanalystillämpning i andra EU-länder, och tullen medverkar i EG:s utformning av riskanalyser. Av regeringens skrivelse 80 framgår att arbetet med att bekämpa den internationella brottsligheten har prioriterats , bl.a. genom ett fördjupat polis- och tullsamarbete på flera områden. En av de viktigaste frågorna har varit att bana väg för Europolkonventionen. Inom ramen för tullsamarbetet har ett antal gemensamma kontrollaktioner mot den illegala trafiken av narkotika genomförts. Vidare har beslut fattats om samarbete mellan nationella tullmyndigheter och privata företag i syfte att få till stånd ett utbyte av information. En överenskommelse om samarbete mellan tull och polis har ingåtts för att effektivisera kampen mot narkotika. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av dimensionering och organisation mot bakgrund av bl.a. EU-medlemskapet. Utvärderingen skall bl.a. belysa effekterna för kontrollverksamheten. Den skall vara avslutad (dir. 1997:34). Enligt skatteutskottets mening finns det mot den angivna bakgrunden inte skäl för ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som motio-närerna begär. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). (), () och () anför: Vi anser att kravet på enhällighet vid beslut om miljöskatter begränsar möj-ligheten att vidta de åtgärder som behövs för att uppnå de gemensamma miljömålen. Svårigheterna att nå enighet om en miniminivå för koldioxid-beskattningen visar på problemen med dagens beslutsregler. bör verka för en ändring av som gör det möjligt att med kvalificerad majoritet införa miljöavgifter som syftar till att motverka gränsöverskridande miljöproblem. Av ändringen bör det framgå vilka förore-ningar som kan avgiftsbeläggas, att intäkten tillfaller det enskilda medlemslandet och att det skall vara fråga om minimiavgifter. bör vidare verka för en ändrad arbetsfördelning så att beslut om miljöavgifter tas i miljöministerrådet i stället för i finansministerrådet. Med det anförda tillstyrker vi motionerna U14 yrkande 1, U15 yrkande 4 i denna del, Jo729 yrkande 2, Jo759 yrkande 7 och U515 yrkande 35. () anför: social- och arbetsmarknadsutskott har arbetat fram två stora betänkanden om arbetsmarknadspolitik. Målsättningen var att verka för både marknadsekonomisk effektivitet och social rättvisa. I slutändan blev det kristdemokratiska inflytandet stort. Bland annat innehöll texterna uppmaningar till länder att främja tjänster inriktade på hemmet och familjen, att satsa på forskning och utbildning och att företa större satsningar på små och medelstora företag. I betänkandena finns även intressanta tankar om nya metoder att organisera arbetet samt att göra arbetstiden och arbetsrätten mera flexibel. Betänkandena förordade också att beskattningen av arbete och i synnerhet låglönejobb skall pressas ner. har i olika sammanhang uppmanat regeringen att genomföra just dessa åtgärder. Socialdemokraterna har emellertid ännu inte genomfört något av förslagen trots att arbetslösheten har stigit månad för månad. Rekommendationen att främja tillkomsten av nya tjänstearbeten riktade till hushållen och hemmen har konsekvent tillbakavisats. Först nu kan vi se början till en omsvängning i frågan. bör med bifall till motionerna U515 yrkande 29 och U15 yrkande 4 i denna del som sin mening ge regeringen till känna att bör följa uppmaningen från att främja tillkomsten av nya tjänstearbeten genom bl.a. sänkt skatt. , , och (alla m) anför: Vi vill inledningsvis betona att det är ytterst angeläget att pröva varje möjlig-het att öka effektiviteten i myndigheternas narkotikabekämpande arbete. Narkotikabekämpningen kräver en reformering av gamla myndighetsstruktu-rer och en samordning av de olika myndigheternas verksamhet och kompe-tens. Den höga kompetens som olika personalkategorier besitter bör bättre tas till vara. I linje härmed bör man eftersträva en organisatorisk förändring där tullkriminalen och tullens bevakningspersonal integreras med polisorganisa-tionen på de platser där den inre gränskontrollen kommer i fråga, dvs. i , , samt de övriga hamnar och flygplatser där trafik till och från EU-länder förekommer. Genom att harmoniera grunden för ett ingripande vid eller innanför den inre gränsen med vad som annars gäller i fråga om polisingripanden kan man generellt knyta an till det underrättelsearbete och den metodutveckling som polis, tull och åklagare har att svara för i stället för att som vara hänvi-sad till tulltekniska institut som anmälan o.d. Den antagna lagen om kontroll av yrkesmässiga varor aktualiserar även behovet för tullen av en ökad samordning med skattemyndigheterna i syfte att bekämpa skatteundandragande avseende främst mineraloljor, sprit och tobak. Med den föreslagna myndighetsstrukturen uppnås bl.a. en klarare befo-genhetsfördelning mellan polis och tullmyndighet. Polisen kommer att sköta kontrollen såväl vid inre gräns som i landet i övrigt, och tullens uppgift blir att fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt olika avgifter i samband med införsel. Vi anser att en försöksverksamhet med en integrering av tull- och polisverksamheten bör påbörjas och en utredning tillsättas om en samordning av de uppbördsfunktioner som är delade mellan tullen och skattemyn-digheterna. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna med anledning av de aktuella motionsyrkandena. () anför: I samband med förhandlingarna om medlemskap i unionen för-klarade och de andra regeringspartierna att vi önskar medverka till att förverkliga den fria rörligheten för personer. gjorde vi, liksom även och , två förbehåll. Det första villkoret var att personkontrollerna vid de inre gränserna skulle avvecklas först när verkningsfulla kompensatoriska åtgärder var på plats. var mycket ange-lägna att hitta alternativa metoder för att hejda kriminell verksamhet vid gränsen. Det andra villkoret var att den nordiska passfriheten skulle bevaras, vilket i praktiken skulle leda till att nordiska icke-EU-medlemsländer skulle bli associerade medlemmar i det s.k. Schengen-samarbetet. och efter förhandlingar med formali-serades villkoren för ett svenskt medlemskap i i enlighet med de önskemål som presenterade under medlemskapsförhandlingarna. I samband med den debatten i förde fram allvar-lig kritik på två viktiga punkter. De kompensatoriska åtgärderna inom EU (bl.a. Europol och ett europeiskt informationssystem om kriminella) var inte färdigutvecklade. Dessutom hade den socialdemokratiska regeringen tillsammans med drivit igenom en minskning av 750 hel-tidstjänster inom tullen. bör med bifall till motion U515 yrkandena 57 och 58 och med anledning av motion N14 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om att arbetet med att ta fram kompensatoriska åtgärder skall förstärkas och om att nedmonteringen av den svenska gränskontrollen måste upphöra. Per () anför: Medlemskapet i EU har försvårat arbetet med att motverka införsel av narkotika, alkohol, vapen m.m. och den grova brottslighet som dessa verk-samheter för med sig. Trots detta har regeringen valt att utsätta tullen för vad som i praktiken utgör försämringar. anser att tullens narkotikabekämpande verksamhet och de nya uppgifter som tillkommit i och med EU-medlemskapet är alltför viktiga för att krympa anslaget och har därför under behandlingen av budget föreslagit att tillförs utöver regeringens förslag. I förslag ingick också en förstärkning av skatteför-valtningens anslag inför en vidgning av förvaltningens uppgifter i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det är viktigt att möjligheter att bekämpa smuggling av narko-tika, alkohol och vapen förstärks. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna med anledning av nu aktuella motioner. (), (), (), () och () anför: Vi anser att en tyngdpunktsförskjutning måste ske i riktning mot en mer före-tagsvänlig politik, där selektiva inslag byts ut mot ett bättre generellt före-tagsklimat. Ett gynnsamt klimat för de mindre och medelstora företagen är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten liksom för saneringen av statsfinanserna. Det som är viktigast är att få omedelbara beslut om sådana skatter som är av central betydelse för att få fler företag och växande företag och att skattereglerna utformas så att en växande tjänstesektor verkligen kan uppstå. Det är uppenbart att s.k. hushållsrelaterade tjänster, där produk-tivitets-utveck-lingen ofta är långsammare och konkurrensen med gör-det-själv-verksamhet är större, har svårt att bära dagens totala skatte-börda. Den utveckling som vi eftersträvar står också i överensstämmelse med uppmaning att främja tillkomsten av nya tjänstearbeten genom bl.a. sänkt skatt. utredning Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) utgör ett viktigt inlägg i denna debatt. Regeringen har emellertid valt att inte kommentera den och hänvisar i den framlagda vårpropositio-nen 1996/97:150 endast till att förslagen remissbehandlas. Vi kommer att redovisa vår inställning i dessa frågor och har därför inte något yrkande i detta ärende. Verksamheten i Europeiska unionen 1996