yttr · GK05AU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Om lönebildningen skall bli mera tillväxtbefrämjande måste lagstiftningen, t.ex. för kollektivavtal, avvecklas. På utgiftsområde 13 anser utskottet liksom att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen skall bibehållas på dagens . Med Socialdemokraternas förslag om en höjning till försvåras den nödvändiga anpassningen av lönebildningen, som drivkrafterna för den enskilde att söka arbete hämmas. För att motverka inlåsning i arbetslöshet bör en bortre gräns införas vid . Därefter bör stöd ges på annat sätt. Som länge har hävdat är det otillständigt att försäkringens skydd inte är tillgängligt för alla, utan förbehålls dem som är medlemmar i någon av de till fackföreningarna anslutna a-kassorna. En allmän arbetslöshetsförsäkring bör därför införas . Kopplingen mellan inbetalda ersättningar och utbetalningar bör göras tydligare genom ökad egenfinansiering. Detta förstärker också incitamenten till en förbättrad lönebildning. Vidare bör s.k. avindexering ske. Det måste understrykas att denna nya försäkring måste introduceras parallellt med de övriga åtgärder som föreslår i syfte att stimulera tillkomsten av flera arbeten i företagen. - Eftersom avvisar de s.k. - det vore bättre för de äldre, liksom för alla arbetslösa, om regeringen lade fram förslag som bidrog till en arbetsrätt och en lönebildning som ökar anställningsbarheten och tillgången på nya arbeten - uppkommer en ytterligare besparing. Sammantagna innebär dessa förslag att besparingar kan göras i förhållande till regeringens förslag med . De stiger sedan till 8,9 miljarder . När det gäller utgiftsområde 14 måste, som framhålls av , en omprövning ske av vilka grupper som skall prioriteras inom arbetsmarknadspolitiken och vilken omfattning den skall ha. Den främsta uppgiften är att förmedla arbeten. De aktiva insatserna skall bara riktas till särskilt sårbara grupper, såsom unga arbetslösa och arbetslösa . Volymen skall inte vara större än att verksamheten kan bedrivas med kvalitet. Huvuddelen bör bestå av ett modernt lärlingsprogram för unga arbetslösa och ett program för att öka anställningbarheten hos de äldre. Viss arbetsmarknadsutbildning bör behållas, liksom starta eget-verksamheten. förslag till skattesänkningar och avregleringar skapar bättre förutsättningar för nya och riktiga arbeten. Av tabell 6 i motion framgår hur de enskilda förslagen specificerats. Det anförda innebär att utskottet anser att motion Fi204, liksom motion A304, bör tillstyrkas i motsvarande delar. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande under rubriken bedömning bort ha följande lydelse: För att bryta misstron måste börja växa. Det förutsätter en rad förändringar. Ökat nyföretagande, ett kunskapslyft genom bättre utbildad arbetskraft, förenklad arbetsrätt och ny modell för lönebildningen som bl.a. innebär att löntagarna får bära en större del av kostnaderna för den arbetslöshet som blir följden av för stora lönehöjningar. Med liberalernas förslag om sänkt skattebidrag till a-kassornas utbetalningar och höjda s.k. egenavgifter minskar kostnaderna med . Som påpekas i partiets motion kan hushållen kompenseras med sänkt inkomstskatt. Vidare bör lånemedel införas i utbildningsbidragen, vilket innebär en kostnadsminskning på . Sammantaget innebär detta att utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet kan bestämmas till lägre belopp än enligt regeringens förslag för vart och ett av budgetåren 1997-1999. - Det får ankomma på finansutskottet att avgöra om besparingen avseende utbildningsbidragen alternativt kan hänföras till utgiftsområde 14. Arbetsmarknadspolitiken måste moderniseras. Frontlinjen mot arbetslöshet är att stimulera nyföretagande och expansion för fler jobb i befintliga företag. En stor uppgift är att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden yrkesmässigt och geografiskt. Om arbetslösheten skall kunna halveras är det helt avgörande med mängder av nya företag och jobb. Det ställer stora krav på en aktiv och offensiv arbetsmarknadspolitik. Kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen måste förbättras. Det borde också, som påpekas av , finnas stora möjligheter att effektivisera verksamheten inom AMS genom kraftfull decentralisering och avbyråkratisering, nära samverkan med kommuner och näringsliv och ökad upphandling av olika slags tjänster. Med en sådan effektivisering kan kostnaderna minskas med 6,0, 7,0 respektive 7,3 miljarder för respektive budgetår. Människor med funktionshinder tillhör de mest utsatta. Utskottet anser liksom att det behövs ökade anslag för anställning med lönebidrag och till med för ettvart av de tre budgetåren. Sammantaget innebär detta att utgiftsramarna på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv kan bestämmas till 5,75, 6,75 respektive lägre belopp för de tre budgetåren än vad regeringen föreslagit. - Som anförts ovan får det ankomma på finansutskottet att avgöra om den ovan föreslagna besparingen avseende utbildningsbidrag i stället skall hänföras till detta utgiftsområde. Med det anförda tillstyrker arbetsmarknadsutskottet liberalernas motion Fi211 i berörda delar. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande under rubriken bedömning från och med "Utskottet har" till och med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar således den kritik som framförts i motion vad gäller tillämpningen av systemet med utgiftstak för den offentliga sektorn. Detta gäller i synnerhet för områden som är så extremt konjunkturberoende som utgiftsområdena 13 och 14. Som anförts ovan är det mycket svårt att precisera en väl avvägd nivå. Enligt utskottets mening är dock regeringens förslag om utgiftsområden alltför lågt satta för att goda arbetsmarknadspolitiska ambitioner skall kunna upprätthållas. Regeringsförslagen bör därför avvisas. behöver en ny politik. Förutsättningar måste skapas för full sysselsättning och för ett rättvisare och mer jämställt . Arbetet är grunden för all välfärd. Om allt fler människor står utanför arbetsmarknaden hotas hela välfärdssystemet. Utskottet anser att man bör ta fasta på förslagen i motion Fi212 om ett 20-miljarderspaket för nya arbeten och ett omfördelat konsumtionsutrymme för att stimulera hemmamarknaden, bl.a. genom ersättningsnivå i a-kassan. För arbetsmarknadsutskottets utgiftsområden innebär politik följande. På utgiftsområde 13 bör medel anslås för att höja ersättningen i a-kassan till från . Begränsningsregeln för deltidsarbetslösa upphävs. De regeländringar som beslutades med anledning av den s.k. sysselsättningspropositionen bör inte träda i kraft. I stället bör ett samlat förslag avvaktas. Detta innebär att kostnaderna på utgiftsområdet blir högre än regeringens förslag. Som föreslås av bör både kvaliteten och volymen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökas. Ett system med obligatoriska praktikplatser bör införas. Ett speciellt program behövs för kvinnor vars arbeten rationaliserats bort. Kompetenshöjande inslag förstärks vad gäller arbetsmarknadsutbildning och utbildningsvikariat. Ramen för otraditionella medel utvidgas så att samarbetet med kommunerna kan förstärkas beträffande invandrare och ungdomar. Särskilda satsningar görs på arbetshandikappade via lönebidrag och . Anslag ges för forskning på fibromyalgi och elöverkänslighet. JämO bör inrätta en speciell avdelning för att motverka lönediskriminering och utarbeta ett arbetsvärderingssystem. Förslagen innebär att utgiftsområde 14 bör öka med i förhållande till propositionen. Av tabell 3 i motion framgår hur de enskilda förslagen specificerats. Det anförda innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att motion Fi212 bör tillstyrkas i motsvarande delar. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Per () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande under rubriken bedömning bort ha följande lydelse: delar vi på kostnaden för arbetslösheten. anser liksom att det vore bättre att i stället dela . En arbetstidsförkortning är helt nödvändig för att arbetslösheten varaktigt skall kunna minskas. Det långsiktiga målet är en förkortning av arbetstiden . Det krävs också en mer aktiv fördelningspolitik, som också måste gälla trygghetssystemen. Ersättningsnivån i bl.a. a-kassan måste öka för dem som står utanför eller har mycket låga löner. Man måste slå vakt om välfärdens kärna, vården, omsorgen och skolan. förslag om ytterligare till kommuner och landsting kan beräknas ge upp till 30 000 fler arbeten. För utgiftsområde 13 innebär politik initialt en något högre kostnad till följd av förslaget om s.k. brutet tak vid 4,2 basbelopp i a-kassan. För den del av inkomsten som ligger under detta belopp skall ersättningen motsvara och för den del som ligger . Inkomsttaket bör höjas till 6,5 basbelopp. Därutöver bör en återgång ske till de tidigare kvalificeringsreglerna. ansluter sig till bedömning att man kan räkna med kraftigt minskade utgifter på området främst till följd av arbetstidsförkortningen. Detta innebär att utgifterna för kan beräknas till högre belopp och för åren därefter till 4,9 respektive lägre belopp än vad regeringen föreslagit. På utgiftsområde 14 är det framför allt den av föreslagna arbetstidsförkortningen som leder till lägre kostnader. Effektiviseringar kan också ske av vissa kostnadskrävande arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Lönebidragen till arbetshandikappade anställda hos handikapporganisationerna bör räknas upp med . Sammantaget innebär detta att arbetsmarknadsutskottet anser att ramen kan bestämmas till 0,6, 2,2 respektive lägre belopp . Det anförda innebär att motion Fi213 tillstyrks av arbetsmarknadsutskottet. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv () anser att arbetsmarknadsutskottets yttrande under rubriken bedömning bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion Fi214 måste politiken inriktas på att stärka tillväxten i den privata sektorn så att samhällsekonomin och det totala antalet arbetstillfällen ökar. Att skapa förutsättningar för nya arbeten är den enskilt viktigaste fördelningspolitiska åtgärden. Ett gynnsamt företagsklimat är av största vikt. Familjeföretagaren måste stimuleras även i konkret praktisk handling. Arbetsrätten måste reformeras så att den bättre svarar mot dagens arbetsmarknad. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer större krav på fortlöpande kompetensutveckling. Även arbetsmarknadspolitiken måste reformeras. Den skall vara stödjande när så krävs, dock utan att skada den ordinarie arbetsmarknaden. ekonomiska politik skulle även medföra påtagliga förbättringar för kommunsektorn. På utgiftsområde 13 delar utskottet uppfattning att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör återställas till . Även lägstanivån inom det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) bör återställas. Eftersom partiets politik innebär en kraftig förstärkning av resurserna för kommuner och landsting blir det möjligt att säga nej till s.k. OTA. Dessutom minskar utgifterna för kontantstöd vid arbetslöshet. Trots detta möjliggör samlade politik att de beslutade försämringarna av arbetsvillkoret och dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen inte träder i kraft . Den samlade effekten av denna politik innebär att utgifterna på området kan minskas med för nästkommande budgetår och därefter med 4,0 respektive i förhållande till regeringens förslag. På utgiftsområde 14 blir effekten av politik för tillväxt, företagande och nya arbeten att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. Regionalpolitiskt fientliga förslag som flyttbidrag avskaffas. Kostnaderna för och länsarbetsnämndernas administration minskas, och arbetslivsforskningen reduceras. Förslaget om ett utvärdering avvisas. Som föreslår bör arbetshandikappade prioriteras med fortsatt 90-procentsnivå för lönebidrag i ideella organisationer och en fortsatt satsning på så att personal inte behöver sägas upp. Sammantaget innebär detta att utgifterna på området blir ca 3,9, 5,1 respektive lägre än enligt regeringens förslag. Det anförda innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att motion Fi214 bör tillstyrkas i motsvarande delar. Beredning av förslagen i utskottet (), (), (), (), (), (), () och Per () anför: Hanteringen av detta ärende i utskottet förtjänar allvarlig kritik. Den nya budgetprocessen med en beslutsmodell i två steg bygger på att det berörda fackutskottet i det första steget lämnar synpunkter på regeringens förslag till utgiftsramar. har då möjlighet att föreslå förändringar i utgiftsområdenas storlek eller lägga fram förslag som påverkar inkomstnivån. I det andra steget, när utgiftsramen har beslutats av , kan utskottet inte föreslå något som leder till att ramen överskrids. Om fack-utskottet vill ta initiativ i en fråga eller ta fasta på ett förslag som framförts i en motion måste detta finansieras inom ramen. Rent principiellt är det alltså mycket viktigt att fackutskottet utnyttjar möjligheten att lägga fram synpunkter på ramens storlek redan i det första steget. I det andra steget är handlingsutrymmet kraftigt begränsat. majoritet har till vår stora förvåning i viss mån avhänt sig den möjlighet till påverkan som budgetprocessen ger. I stället för ett ställningstagande i sak till nivån på ramarna överlämnas ett yttrande med ett ganska allmänt hållet resonemang om arbetslöshetsförsäkringen och hur en eventuell senareläggning av redan beslutade förändringar i försäkringen skulle kunna påverka utgiftsområdena inom arbetsmarknadsutskottets beredning. Man överlåter därmed i praktiken åt finansutskottet att ta ställning i frågor som borde ankomma på arbetsmarknadsutskottet att besluta om i det andra steget i budgetprocessen. Saken förvärras av att arbetslöshetsersättningen och dess regelverk är en ytterst komplicerad materia. Det är mycket svårt att överblicka konsekvenserna av förändringar av olika slag. Den tanke som principen med fackutskott bygger på tas inte till vara. Därmed blir risken för nya felgrepp högst påtaglig. Man kan bara spekulera i vad som ligger bakom denna märkliga hantering. Att utskottet trots de upprepade bordläggningarna inte kunnat komma fram till ett konkret ställningstagande är beklämmande. Turerna är många och beskeden motsägelsefulla. Detta är beklagligt för de många berörda, för de tillämpande organen och särskilt för de arbetslösa. () anför: Av det särskilda yttrandet nr 1 (m, fp, v, mp, kd) framgår min syn på utskottets hantering av frågan om en eventuell senareläggning av de förändringar av arbetslöshetsersättningen som beslutade om . I praktiken innebär hanteringen att arbetsmarknadsutskottets majoritet överlåtit ställningstagandet till finansutskottet. I motion A296 yrkande 1, som remitterats till arbetsmarknadsutskottet, finns förslag om att dessa ändringar inte skall träda i kraft. Under handläggningen i utskottet har företrädare för framfört förslag om att arbetsmarknadsutskottet skall ta ett initiativ av motsvarande innebörd. I samband med justeringen av yttrandet till finansutskottet har jag, eftersom arbetsmarknadsutskottet tydligen inte är berett att självt ta något initiativ, begärt att det nyssnämnda motionsyrkandet skall överlämnas till finansutskottet, vilket i det uppkomna läget vore följdriktigt. Jag har emellertid blivit överröstad i denna fråga. () anför: Av det särskilda yttrandet nr 1 (m, fp, v, mp, kd) framgår min syn på utskottets hantering av frågan om en eventuell senareläggning av de förändringar av arbetslöshetsersättningen som beslutade om . I praktiken innebär hanteringen att arbetsmarknadsutskottets majoritet överlåtit ställningstagandet till finansutskottet. I motion A298 yrkande 3, som remitterats till arbetsmarknadsutskottet, föreslås att skall upphäva det nyssnämnda beslutet såvitt gäller försämrat arbetsvillkor och dagpenningberäkning i arbetslöshetsförsäkringen. I det uppkomna läget borde utskottet ha överlämnat motionsyrkandet till finansutskottet. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslagsfördelning för (tusental kronor) Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och arbetsliv förslag m c fp v mp kd A 1. Bidrag till arbetslöshet-s-- er-sättning 33 164 334 +965 000 A 2. ersättning 2 086 050 TOTAL 35 250 384 +965 000 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv förslag m c fp v mp kd A 1. valtningskost-nader 4 418 118 -52 118 -200 000 -100 000 A 2. åtgärder 25 456 727 -1 204 727 -5 800 000 -100 000 -3 910 000 A 3. arbetshandikappade 6 486 527 -20 527 +200 000 +300 000 +100 000 +20 000 A 4. Europeiska socialfonden 1 981 265 A 5. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet 14 917 för arbetsmarknadspo- litisk utvärdering 8 083 -8 083 B 1. 371 194 -121 194 B 2. 212 308 -69 308 B 3. 25 972 -7 972 B 4. inom arbetslivsområdet 522 785 -171 785 +10 000 -60 000 B 5. Bidrag till 4 349 419 +50 000 +200 000 +100 000 B 6. Arbetsdomstolen 15 253 B 7. expedition 2 317 B 8. tagares uppfinningar 57 B 9. Internationella avgifter 24 195 B10. ning 4 000 C 1. 14 039 -4 744 +3 000 C 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder 13 706 C 3. tionernas centrala verksamhet 3 432 -773 D 1. verket 3 000 D 2. Vissa avtalsstyrda anslag 14 500 D 3. Statliga tjänstepensioner m.m. 8 027 000 D 4. Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området 77 685 TOTAL 52 046 499 -1 653 148 -5 750 000 3 513 000 -3 958 083 Gotab, 1996 Budgetpropositionen för , ramar för utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv