yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — Motivet för om-läggningen är således inte finansiellt utan en önskan att få till stånd en mer ändamålsenlig och ur ekonomisk syn-punkt bättre beskatt-ningsteknik. Några egentliga invändningar mot denna grundtanke har inte rests i ärendet. Utskottet delar regeringens bedömning och till-styrker förslaget i sina huvudsakliga delar. När det gäller yrkandet om ett undantag för fastigheter som ännu inte bebyggts med ett vattenkraftverk men där ett verkställbart beslut föreligger anser utskottet att syftet med en beskattning av elproduk-tionsenheternas markvärde är att träffa det mervärde som uppkommer på grund av den begränsade tillgången på fastigheter som kan använ-das som elproduk-tionsenheter. Det är inte självklart vid vilken tid-punkt en fastighet kan sägas omfattas av ett särskilt vattenkraftsvärde men regeringens förslag till gräns-dragning förefaller ändamålsenlig och praktisk. Några problem av den typ motionärerna befarar bör inte uppstå. prövning av ansök-ningar om tillstånd att bygga vattenkraftverk omfattar även miljöfrågor. Vidare kan det noteras att ett tillstånd att bygga ett vattenkraftverk regel-mässigt tidsbegränsas genom en föreskrift om arbetstid enligt 13 kap. 47 § vattenlagen (1983:291). Utskottet ställer sig bakom regeringens för-slag även i denna del. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om en omläggning av beskattningen av elproduktionsenheter och avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena. I budgetpropositionen återkommer regeringen till frågan om en höj-ning av produktionsskatterna på el . beslu-tade om en höjning av produktionsskatterna på vatten-kraftverk och kärnkraftverk . Skatten på vattenkraft höjs enligt detta beslut med till per kWh. Skatten på kärn-kraft höjs med per kWh till per kWh (prop. 1995/96:198, 1995/96:SkU31, SFS 1996:688 och 689). Regeringen föreslår att dessa höjningar - som finansierar en kraft-full satsning på utbildning - ersätts med en höjning av energiskatten på bränslen och el. Energiskatten på bräns-len höjs och skatten på elektrisk kraft med per kWh. Även denna omläggning är budgetmässigt neutral. I budgetpropositionen tar regeringen upp den kritik som riktats mot beslutet att höja produktionsskatterna på el och risken för orimliga kostnads-ökningar för den elintensiva industrin. Regeringen konstate-rar att de över-väganden som gjordes inför beslutet att höja produk-tionsskatterna förutsatte att höjningen i allt väsentligt skulle stanna på de kraftprodu-cerande bolagen som en följd av kon-kurrensen på området. Det har dock visat sig att de kraftproducerande bolagen kunnat övervältra den höjning som genomfördes den 1 sep-tember 1996 på kunderna. Förklaringen är dels att den införda lagstiftningen om en elmarknad i konkurrens ännu inte har trätt i full funktion, dels att det förekommer långsiktiga leveransavtal som tillåter ensidiga prisjusteringar. Det är mot denna bakgrund som rege-ringen föreslår att höjningen av produktionsskatterna ersätts med höjd energiskatt. På detta sätt undviks risken för en utslagning av industrin. I motion Fi407 yrkande 17 av m.fl. (m) hemställer motionärerna om avslag på förslaget såvitt avser höjning av energi-skatten på elkraft och bränslen. I motion Fi203 yrkande 5 av och () framställs ett likartat yrkande. Enligt dem kan det finnas anledning att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att öka miljörelate-ringen i skattesystemet, men då får det enligt motionärerna inte vara fråga om en gene-rell höjning av skatteuttaget utan om en omläggning av beskatt-ningen inom ramen för den successiva sänkning av beskattningen som dessa förordar. I motion Sk609 av och () anför motionärerna att de höjningar av produktionsskatten på äldre vattenkraftverk och på kärnkraftverk som fattat beslut om innebär en kraftig belastning för den elintensiva industrin och påverkar lönsamheten samt planerade investeringar och utbyggnader. Enligt motionärernas mening måste särskilda åtgärder vidtas så att denna industri kan behålla sin konkur-renskraft. Rege-ringen bör skyndsamt utreda hur beskattningen av el kan ändras så att de elintensiva industrierna kan få möjlighet att fortsätta sin verksam-het. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion Fi419 yrkande 13 delvis av m.fl. (fp) framställs ett yrkande om avslag på regeringens förslag i dess helhet. På samma sätt som under föregående rubrik förklarar motionärerna att en höjning av energiskatten endast kan accepteras om den utgör ett inslag i en skatteväxling med sänkta arbetsgivaravgifter, och de avstyrker därför förslaget. Enligt motionärerna bakom Fi212 yrkandena 9-12 av m.fl. (v) bör intäktsförstärkningen ligga kvar inom företags-sektorn men utformas som en skyldighet för industrin att betala elskatt på en nivå som motsvarar hälften av hushållens elskatt. För att inte utsätta den elintensiva industrin för svårigheter bör en sådan beskattning enligt motionärerna kompletteras med en särskild tak-regel. Motionärerna anser att det är viktigt att i nuvarande läge priori-tera åtgärder som gynnar en efterfrågeökning i samhället och hemstäl-ler att regeringens förslag nu avslås och att regeringen får återkomma med ett nytt förslag i enlighet med det anförda. Ett motsva-rande yrkande framställs i motion Sk370 yrkande 30 av m.fl. (v). I detta sammanhang framhåller motionärerna vidare vikten av att skatten på bensin och drivmedel höjs i tillräcklig utsträckning. Regeringens förslag innebär en höjning av skatten på bensin med per liter under det att motionärerna bedö-mer en höjning på per liter som nödvändig för att skall klara sitt åtagande att minska utsläppen av koldioxid. Resultatet av , och arbete med dessa frågor bör dock enligt motionärerna avvaktas. Motionärerna hemställer att riks-dagen som sin mening ger regeringen det anförda till känna (yrkande 31). Motionärerna yrkar vidare att dieseloljeskatten höjs med per liter (yrkande 33) och att skatten på mineralolja/smörjmedel höjs med ett belopp som svarar mot en intäkt på (yrkande 34). I motion Fi420 av m.fl. (mp) hemställer motionä-rerna att fattar formella beslut om höjning av skatterna på energi för en treårsperiod för att på det sättet påverka konsumtionsmönstret och skapa utrymme för en långsiktig sänkning av andra skatter. Koldioxidskatten höjs med per kg , 1998 och 1999 (yrkande 23) och energiskatten med motsvarande per kWh (yrkande 24). Ener-giskatten bör höjas ytterligare följande år och justeras så att den är proportionell mot energiinnehållet. Kärnkraftsskatten höjs med per kWh , 1998 och 1999 (yrkande 26). Vid bifall till sistnämnda yrkande och till det under föregående rubrik redovisade yrkandet om en fastighetsskatt för elproduktionsenheter på kan enligt motionärerna den planerade höjningen av vattenkraftsskatten och kärnkrafts-skatten slopas (yrkande 27) och regeringens förslag om höjda energiskatter avslås (yrkande 28). I motion Fi214 yrkande 9 av m.fl. (kd) framhålls att beslutet om höjd produktionsskatt på kärnkraftsel bör stå kvar efter-som denna beskattning bidrar till att ge en riktig bild av kärnkraftens kostna-der. Motsvarande yrkanden framställs i motion Sk371 yrkande 12 av m.fl. (kd) och i motion Jo713 yrkande 1 av m.fl. (kd). har redan vid behandlingen av vårens ärende om höjning av produktionsskatterna på elkraft haft anledning att gå in på situationen för den elintensiva industrin och problemet med en even-tuell övervältring på denna. På samma sätt som då måste utgångs-punkten för ett ställningstagande vara behovet av att nå en långsiktig finansiell balans i statsbudgeten och möjlighe-terna att inom ramen för denna begränsning få till stånd åtgärder mot arbetslösheten som är positiva och kan bidra till att stärka kon-kurrenskraft och ekonomi. har beslutat om sådana åtgärder på en rad områden. Huvudvikten ligger på utbildningsområdet och en flerårig satsning på 100 000 nya utbildningsplatser som genom-förs. Finansieringen av denna satsning sker bl.a. genom den nu disku-terade höjningen av produktionsskatterna på el. Som utskottet nämnt uppkom redan när detta beslut togs en fråga om vilken effekt beslutet kunde få på den konkurrensutsatta och elintensiva industrin. Från skatteutskottets sida konstaterades då att den avreglerade marknaden på el innebär att priset sätts efter mark-nadsmässiga förutsätt-ningar och att det därför inte finns någon auto-matisk koppling mellan höjda produktionsskatter och priserna på el. De uppgifter som ändå lämnats om att en sådan koppling skulle kunna föreligga var av sådan art att skatteministern bedömde att frågan borde snabbutredas och ett besked lämnas . Mot denna bakgrund fanns det enligt utskottets bedömning skäl att gå vidare med den föreslagna finansieringen av satsningen på utbild-nings-platser. Den utredning som företagits visar att en övervältring skett, och regeringen har därför föreslagit att finansieringen i denna del läggs om till energiskatten. delar regeringens bedömning när det gäller risken för att den planerade höjningen av produktionsskatterna skulle få negativa effekter för den elintensiva industrins konkurrenskraft. Som regeringen anför bör dock utvecklingen mot en alltmer konkurrensut-satt elmarknad kunna med-föra att förhållandena änd-ras. är det dock motiverat med en omläggning i enlig-het med regeringens förslag. tillstyrker med det anförda regeringens förslag i denna del och avstyrker motion Fi419 yrkande 13 i denna del. När det gäller yrkandena om delvis avslag på regeringens förslag och om mer långtgående omläggning av energibeskattningen genom successiva skärpningar eller genom en allmän sänkning vill utskottet i all korthet erinra om att den åtgärd som föreslås från regeringens sida endast är avsedd att undanröja en brist i utformningen av den finansiering som beslutat om och att man enligt utskottets mening i övrigt bör avvakta det utredningsarbete som pågår på områ-det. arbete kommer att vara slutfört och när det gäller mer principiella ställningstaganden rörande den energiöverenskommelse som gäller pågår det ett arbete inom ramen för de överläggningar om energipolitiken som regeringen inbjudit till. Utskottet avstyrker med det anförda även övriga motionsyrkanden som är aktuella under detta avsnitt. Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen (prop. 1996/97:29) I proposition 1996/97:29 föreslår regeringen att koldiox-idskatten för industrin höjs från av den generella nivån. Bakgrunden till för-slaget är följande. I anslutning till medlemskapet i EU angavs att inkomst-förstärkningar som behövdes för att finansiera medlem-skapet generellt sett skulle riktas mot de sektorer som gynnades av ett medlemskap. Åtgärderna skulle i första hand belasta produktionen. Bland annat anfördes att rege-ringen skulle återkomma med förslag till inkomstförstärkningar inom energi- och miljöområdet, bl.a. höjd koldioxidskatt för industrin. genomfördes en generell höjning av koldioxidskatten som ett led i finansie-ringen av EU-med-lemskapet (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, SFS 1995:912). Härvid angavs att djupare analyser krävdes av möjligheterna att införa utökade nedsättningsmöjligheter för energiintensiva företag vid en fördubbling av koldioxidskatten. angavs i propo-sitionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) att koldioxid-skatten borde höjas från av den generella nivån och att en sådan höjning skulle kombineras med nedsättningsregler för att förhindra en kon-kurrenssnedvridning för energiintensiv industri. Med hänvisning till den angivna bakgrunden och ställningstaganden i dessa ärenden anser regeringen att industrins och växthusnäringens fossilbränslebeskattning nu bör höjas till av den nivå som gäller för övriga användare. För energi-intensiv verksamhet inom industriell tillverkning och yrkes-mässig växt-husodling nödvändiggör dock de internationella konkur-rensförhållandena att en lägre skattesats tillämpas. Om koldioxidskat-ten överstiger medges nedsättning av skatten så att den översti-gande skattebelastningen inte överstiger ett belopp som motsvarar av den generella skattenivån. Den s.k. 1,2-procentsregeln föreslås slopad efter en treårig övergångstid. Särskilda spärregler införs vid tillämpning av 0,8-procentsregeln. Genom dessa tillses att minimini-våerna i EG:s mineraloljedirektiv inte underskrids. Tills vidare skall 0,8-procentsregeln inte beaktas vid beskattningen av värme-leveranser till industrin. Regeringen anför att förslaget kräver dispens från EG:s mineral-oljedirek-tiv och ett godkännande såvitt avser . I denna del krävs enhällighet när det gäller produkter som omfattas av Kol- och stålfördraget. I propositionen anförs att regeringen kan bli nödsakad att återkalla propositio-nen om EU:s beslut inte föreligger i sådan tid att de kan beaktas vid riks-dagens behandling. Förslaget beräknas förstärka den konsoliderade offentliga sektorns finanser med . Den varaktiga effekten beräknas till . I motion N269 yrkande 15 av m.fl. (m) avvisar motionä-rerna förslaget. Motionärerna anser att det är anmärkningsvärt att förslaget läggs fram trots att Lagrådet ifrågasatt det lämpliga i att föra fram ett förslag vars slutliga utformning och genomförande är bero-ende av utfallet av EU-insti-tutionernas granskning. Förslaget innebär vidare enligt motionärerna att svensk industri drabbas av försämrade konkurrensförhållanden. Enligt motionärernas mening borde vidare ha avvaktats. Också i motion Fi203 yrkande 6 av och () framställs ett avslagsyrkande. I denna motion hänvisas särskilt till basindustri-erna i och deras behov av billig energi. I motion Fi408 av () begärs på liknande sätt ett tillkännagivande om att den svenska industrin inte bör ha högre energiskatter än sina kon-kurren-ter och att detta är särskilt betydelsefullt för och Väster-botten med deras tunga basindustri. Energiskatterna på industri-pro-duktion bör enligt denne motionär sänkas och helt avvecklas. I motion Fi20 av och () hemställer motio-närerna att regeringens förslag avslås. En höjning av koldiox-idskatten kan enligt dessa motionärer accepteras endast om den utgör ett led i en skatte-växling med sänkta arbetsgivaravgifter. I motion Fi19 av m.fl. (mp) anför motionärerna att rege-ringen bör återkomma med ett förslag som innebär att industrins koldioxid-skatt höjs ytterligare och att den begränsas till energi-inten-siv industri vars priser bestäms i internationell konkurrens (yrkande 1). Vidare bör förslaget innehålla en nedsättnings-regel som innebär hel befrielse om skattebelast-ningen överstiger av försäljnings-värdet. Nedsättningen skall prövas i varje enskilt fall, vara tidsbe-gränsad och villkoras med att man genomför en åtgärdsplan för minskad energianvändning (yrkande 2). Enligt skatteutskottets mening finns det skäl att höja den koldiox-idskatt som erläggs av industrin och växthusnäringen till av den generella nivån. En sådan allmän höjning av industrins koldioxidskatt bör omfatta de företag som har nedsatt koldioxidskatt. Den generella nedsättningen för industrin och växthusnäringen har stora fördelar jämfört med ett system med individuellt anpassade nedsätt-ningar. Den är enkel att tillämpa och lätt att kontrollera. Vidare är den faktiska energiskattebelastningen känd på förhand av de skattskyl-diga, vilket underlättar företagens ekonomiska planering. Som rege-ringen uttalar är det en fördel om den generella metoden för indust-rins beskattning kan behållas i så stor utsträckning som möjligt. Den generella metoden för nedsättning av tillverkningsindustrins energi-skatter gör det nödvändigt att ha en kompletterande regel för energiintensiva företag. Den regel som regeringen föreslår inför en särskild koldioxidskatte-nivå vid beskattningen av den överskjutande förbrukningen i dessa företag. Härigenom bibehålls koldioxidskattens styrning mot biobränslen även om den är anpassad till vad som kan ses som en internationell skattenivå. Även denna regel har en generell utformning som gör att den blir rimligt lättilläm-pad och förutsebar. En komplikation är dock de kompletterande regler som garanterar att EU:s miniminivåer för vissa bränsletyper inte underskrids. Detta inslag är dock nödvändigt för att efterlevnaden av skall upprätthållas. En komplikation i sammanhanget är att de förändringar som rege-ringen föreslår kräver godkännande från EU. Regeringen har underställt kommissionen och rådet det nu aktuella förslaget. Något besked i denna fråga föreligger ännu inte. Enligt skatteutskottets mening har regeringens förslag en bra utformning som gör det möjligt att genomföra den planerade höj-ningen av koldioxid-skatten för industrin och växthusnäringen med bibehållen konkurrenskraft för den energiintensiva industrin. Utskot-tet tillstyrker förslaget och avstyrker de motioner som tar sikte på en annan utformning av industrins koldioxid-beskattning. En förutsättning för ett genomförande av förslaget är att erforder-liga besked erhålls från EU. Om något besked inte erhålls i så god tid att förslaget kan genomföras förutsätter skatteut-skottet att finans-utskottet löser de problem som detta föranleder. Växthusnäringen erhåller sin nedsättning av energiskatten och kol-dioxidskatten redan vid inköp av bränslet. Enligt ett tidigare beslut skall dock näringen gå över till det system med kvar-talsvis återbetalning som industrin tillämpar. Tidpunkten för denna övergång har successivt senarelagts. Enligt det senaste beslutet skall övergången ske (bet. 1995/96:SkU31, SFS 1996:687). Motivet för vårens beslut att senarelägga övergången var bl.a. att de nya reglerna för industrins energibe-skattning borde avvaktas. I motion Fi18 av och () - som väckts med anledning av propositionen om höjning av koldiox-idskatten för industrin och växthusnäringen (prop. 1996/97:29) - och även i motion Fi417 av och () framställs yrkanden om att växthusnäringens möjligheter till nedsätt-ning mot försäkran skall bibehållas. Motionärerna framhåller att övergången till kvartalsvis återbetalning kommer att medföra en likviditetspåkänning för branschen och att regeringens förslag om nya regler för industrin medför att ett stort antal växthusföretag kommer att bli berättigade till nedsättning med stöd av den föreslagna 0,8-procents-regeln. Följden blir enligt motionärerna att 1 200 växthusföre-tag kommer att ge in fyra ansökningar om återbetalning av koldioxid-skatt och två ansökningar som är knutna till den nedsättning som erhålls enligt 0,8-procentsregeln. Regeringens förslag i proposi-tion 29 och de uttalanden som görs i denna innebär dessutom att växthusföretagen kan få nedsättning enligt 0,8-procentsregeln redan vid inköp av bränslet under det att nedsättningen med anledning av den reducerade koldioxidskattesatsen erhålls först efter ansökan. Motio-närerna anser att växthusföretagen genomgående bör ha rätt till inköp mot försäkran. Enligt skatteutskottets mening behövs ett förhållandevis säkert system för kontrollen av den skattelättnad som industrin och växt-husnäringen erhåller. Behovet gäller inte främst de företag som är berättigade till nedsättningen utan har samband med risken för för-säljning till reducerad skattesats till företag som inte uppfyller villko-ren för nedsättning. Det system med kvar-talsvis återbetalning som industrin tillämpar har bedömts fylla detta kontroll-behov. är medvetet om att en övergång till kvartalsvis åter-betal-ning medför en likviditetspåkänning för växthusnäringen och detta har också vid tidigare beslut i saken utgjort skäl för att medge en senareläggning av övergången. I ärendet har framkommit att beskattningsmyndigheten i början av ett kalenderår ger de företag som är berättigade till nedsättning enligt 1,2-pro-centsregeln ett preliminärt besked om tillämplig skattesats. Genom uttalan-den i propositionen klargörs att detta system skall kunna tillämpas även när det gäller 0,8-procentsregeln. Det mindre antal företag som är berätti-gade till nedsättning enligt 1,2-procentsregeln är samtliga registrerade som skattskyldiga och använder således det preliminära beskedet som underlag för de deklarationer som lämnas . Knappast något företag inom växthusnäringen är dock registrerat som skattskyldigt, och för dessa företag kommer någon form av infomellt försäkranssystem att behöva tillämpas för att göra det möjligt för dessa att få del av den skattelättnad som det preliminära beslutet innebär. Det tillämpade systemet med preliminära beslut har inte något egentligt stöd i lag och enligt utskottets mening bör förekomsten av ett sådant system medföra att regeringen ser över reglerna på detta område i syfte att klargöra läget både ur kontrollsynpunkt och vad gäller ett eventuellt behov av lagreg-lering. Det kan härvid finnas anledning att åter gå in på en bedömning av växthusnäringens situation när det gäller en övergång till industrins åter-betalnings-system. förutsätter att översynen genom-förs utan att det krävs något särskilt tillkännagivande i saken och att regeringen åter-kommer med en redovisning eller ett förslag i lämpligt sammanhang. I avvaktan på regeringens översyn av dessa frågor bör växthus-näringen ha kvar möjligheten att få sin energiskattenedsättning när bränslet levereras. föreslår att finansutskottet förelägger en sådan lagändring med anledning av de aktuella motionerna. Råtallolja är enligt motion Fi21 av () - som väckts med anledning av propositionen om höjning av koldioxidskatten för industrin och växt-husnäringen (prop. 1996/97:29) - en viktig råvara som ger många arbetstillfällen när den vidareförädlas (yrkande 1). Enligt motionen kan beskattning vara en effektiv åtgärd för att hindra att den används som bränsle. Denna modell har enligt motionären visat sig fungera bra i och bör vara en framkomlig väg även för Sve-rige (yrkande 2). Motionären hemställer om tillkännagivanden av denna innebörd. Råtalloljan är ett skattefritt biobränsle och framkommer som en bi-produkt vid framställning av pappersmassa. Oljan kan användas som ett bränsle eller som en råvara vid framställning av lim m.m. I skatte-lagstiftningen fanns tidigare en spärr mot eldning av råtallolja genom att den kompensation (den s.k. nioöringen) som värmeverken erhöll vid leverans av värme till industrin förutsatte att råtallolja inte använ-des i verket. Sedan industrin börjat lägga om sin egen värmeproduk-tion för att få tillgång till nioöringen ökade kost-naden för den lavinartat . tvingades därför avskaffa nio-öringen och därmed också råtalloljespärren. Avsikten är att nio-öringen skall ersättas med ett bidrag till de verk som använder biobränslen för leve-rans av värme till industrin. På samma sätt som tidigare skall det finnas ett särskilt undantag för råtallolja. är medvetet om det problem som beskattningen utgör för de företag som använder råtalloljan som råvara. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett arbete med dessa frågor inom . Utskottet förutsätter att detta har en inriktning som innebär att man får en spärr mot eldning av råtallolja som är likvärdig med tidigare regler. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas och avstyrker därför motio-nen. Budgeteffekter av ändrade skatteregler och inkomstberäkning Budgeteffekterna av de förslag som regeringen lägger fram i budget-propo-si-tionen rörande skiktgränsen för statlig inkomstskatt, energibeskatt-ningen och beskattningen av alkohol och tobak beräknas i avsnitt 4.5 ge inkomst-förstärkningar på . Budgeteffekterna av pro-po-si-tionerna 1996/97:17 om fastig-hets-skatten och 1996/97:19 om bilförmåner beräknas till -0,07 och -0,. Utskottet har i det föregående i princip tillstyrkt regeringens förslag och har inte något att erinra mot de beräk-nade budgeteffekterna. Regeringens förslag i proposition 1996/97:29 om koldioxid-skatten har beräk-nats ge en inkomstförstärkning på . Utskottet har i det föregående i princip anslutit sig till propositionen. Tills vidare finns det inte något som motsäger att regeringens förslag kan genomföras inom en nära fram-tid. Inkomsterna av koldioxid-skatten bör därför kunna beräknas i enlighet med rege-ringens förslag.