yttr · GK05SKU1Y · 1997-01-01 00:00:00 — mål och riktlinjer för skattepolitiken läggs fram i motio-nerna Fi214 och Sk371 av m.fl. (kd). Vårt alternativ till budgetpropositionen tar sikte på tre huvuduppgifter. Den första gäller att skapa förutsättningar för nya och växande företag för att åstadkomma de nya jobben. Den andra huvuduppgiften är att skapa resurser så att kommuner och landsting kan möta de snabbt växande behoven av vård och omsorg. Den tredje huvuduppgiften är att se till att den ekonomiska saneringen bedrivs på ett sådant sätt att inte de mest utsatta grupperna drabbas ytterligare och att de som drabbats mest av regeringens nedskärningar kompenseras. I motionerna framhålls att det svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dock inte sänkas så att det rubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder till problem med finansieringen av en god utbildning, vård och omsorg. Skattetrycket bör inte överstiga av BNP och på måste skatterna sänkas under denna nivå. I samband med skatte-växling där skatter på arbete växlas mot skatter på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kan successivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till en sänkning av skattetrycket. Våra förslag innebär omläggningar på inkomstsidan och utgiftssidan som totalt sett leder till en förstärkning av statsbudgeten på . På inkomstsidan ger förslagen enligt de tabeller som läggs fram i motion Fi214 ökade inkomster på och minskade inkomster på under , dvs. netto i minskade inkomster. vill driva en politik som syftar till att stärka tillväxten i den privata sektorn så att samhällsekonomin kan expandera och det totala antalet arbetstillfällen kan öka starkt. Enligt uppfattning är regeringens ambition på arbetsmarknaden alldeles för låg. Vi menar att målsättningen för politiken bör vara att den totala arbetslösheten halveras fram . anser att det är angeläget att skattepolitiken inriktas på sänkningar av det totala skattetrycket, främst genom att skatten på arbete sänks. Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste upprätthållas. Den statliga skatten skall därför uppgå till och den s.k. värnskatten skall alltså slopas. I stället bör man enligt vår uppfattning slopa grundavdra-get vid den statliga beskattningen. Vi säger också nej till de nya skatteskärp-ningar som regeringen föreslår i form av ändrad skiktgräns för den statliga inkomstskatten. presenterar en stor satsning på tjänstesektorn som ger nya och bättre förutsättningar för tjänster riktade till de enskilda hushållen och som leder till utveckling och expansion. För att öka ny- och småföreta-gande föreslår vi sänkt skatt inom tjänstesektorn genom en modell för skatte-reduktion som liknar ROT-avdraget och att den danska modellen för hem-tjänster införs även här i landet. redovisar i sitt budgetalternativ också hur ökade resurser kan skapas för att möta det dramatiskt ökade behovet av vård och omsorg i kommuner och landsting. Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs dock i första hand på de mindre företagen. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt inför 1990-talets kamp mot den höga arbetslösheten. Vi föreslår därför att kapitalförsörjningen för de mindre företagen förbättras genom ett permanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen för samtliga bolag. Vi säger också nej till skärpt förmögenhetsskatt på arbetande kapital. De skärpta betalningsreglerna för mervärdesskatten bör slopas för alla företag. För att öka förutsättningarna för investeringar, utveckling och kompetens-höjning vill vi höja avdragsrätten för pensionssparande, befria royalty-inkomster för patent från skatt samt möjliggöra för företag och individer att med avdragsrätt få avsätta medel till utbildning. Vi anser också att yrkesfiskarna i bör ha samma villkor som sina grannar i och , och vi föreslår därför att ett yrkesfiskeavdrag inrättas så som redan finns i dessa grannländer. Den av regeringen föreslagna löne-skatten på anställdas vinstandelar avvisas. Totalt förstärks företagssektorn med 1997 med vår politik jämfört med regeringens förslag. Åtgärderna finansieras med en återgång till en samordnad livsme-delsmoms. Denna höjning av momsen drabbar alla, men de förbättringar som föreslås kommer de sämst ställda till del. Bland skatteåtgärderna i övrigt på inkomstsidan ingår höjd tobaksskatt och införande av en avfallsskatt. De förslag som lägger fram i de angivna motionerna leder enligt min uppfattning till ett skattesystem som så långt som möjligt är långsiktigt stabilt, någorlunda enkelt och främjar en god ekonomisk utveck-ling. Åtgärderna innebär också att målkonflikterna i beskattningen begränsas och att man motverkar en urholkning av skattemoralen. Jag återkommer till särskilda frågor under andra rubriker i detta yttrande. I övrigt yrkar jag bifall till de aktuella yrkandena i motioner Fi214 och Sk371. När det gäller de närmare detaljerna i förslagen hänvisar jag till de särskilda tabellerna i motion Sk371. , , och (alla m) anför: När taxeringsvärdena som fastställts vid allmänna fastighetstaxering blev kända uppstod en stor och allmän debatt om det oskäliga i att upptaxera småhus i vissa attraktiva bostadsområden till en sådan nivå att många små-husägare förklarade att de inte längre skulle ha råd att bo kvar på grund av den höga fastighetsskatten, Trots alla uppvaktningar i ärendet beslöt riks-dagsmajoriteten dessutom att höja fastighetsskatten vilket ytterligare förvärrade läget för småhusägarna. vill regeringen lindra de omedelbara effekterna av den mycket kraftiga skattehöjningen för vissa särskilt utsatta småhusägare genom att stegvis införa den nya skattenivån. Detta är givetvis bättre än ingen åtgärd alls, men det är ingen lösning på problemen. Reglerna innebär fortfarande att vissa medborgargrupper beskattas på ett orättfärdigt sätt. Fastighetsskatten på bostäder i kombination med förmögenhetsskatten är av en sådan storlek att den ter sig som helt orimlig sedd i ett perspektiv av höga skatter på arbete och företa-gande. Saknar man stora löpande inkomster, vilket många pensionärer och låginkomsttagare gör, kan man inte klara ytterligare skatter, och många tvingas därför att lämna sina bostäder. Detta är helt orimliga konsekvenser och inte värdigt en nation som vill kalla sig human och civiliserad. Att som föreslagits i propositionen införa skattehöjningen stegvis för vissa särskilt utsatta småhusägare är definitivt ingen lösning på problemet. Den översyn som skatteutskottet nu förordar skall - enligt vad utskottet anför - inte heller göra något åt de grundläggande felen med reglerna. Vi instämmer i och för sig i uppfattningen att det kan vara bra att rätta till felaktigheter i förfarande vid fastighetstaxeringen så att de värden som åsätts blir så korrekta som möjligt. Enligt utskottet bör dock nuvarande regler för beskattningen ligga kvar. I så fall kommer också de problem som den alltför höga beskattningen innebär att ligga kvar. Vi föreslår i stället omedelbara förändringar av skattereglerna och en långsiktig omläggning av bostads-beskattningen som ett led i en hållbar bostadspolitik för ett växande sam-hälle. I motion Fi4 av m.fl. (m) yrkas att fastighetsskatten på bostäder sänks till från och med . Vidare yrkas att riks-dagen - med verkan från - beslutar att enbart hälften av det taxerade markvärdet skall läggas till grund för fastighetsbeskattningen av småhus. bör också hos regeringen begära förslag om ett tak för markvärdet som underlag för beskattningen. Enligt vår uppfattning bör fastighetsskatten den avvecklas och läggas om till beskattning av en schabloninkomst. I motionen föreslås också - i avvaktan på att förmögen-hetsskatten slopas helt - att det skattepliktiga beloppet för förmögenhets-skatten höjs till . Sammantaget skulle dessa åtgärder kraftigt förbättra småhusägarnas ekonomiska situation. Med det anförda yrkar vi bifall till motion Fi4 och motsvarande yrkanden i motion Fi204 och avslag på propositionen i denna del. Därmed är också övriga yrkanden från vårt håll rörande bostadsbeskattningen tillgodosedda. () anför: Bakgrunden till den breda uppslutningen bakom skatteutskottets begäran om en genomgripande översyn att fastighetsbeskattningen är givetvis att även företrädarna för regeringspartiet kommit till insikt om att den skattereduktion som föreslagits av regeringen inte löser den orimliga situation som upp-kommit bl.a. våra skärgårdsområden. har vid ett flertal tillfällen föreslagit en förutsättningslös utredning av hur detta problem skall kunna lösas. I sitt budgetförslag har avsatt för att redan för mildra de orimliga följder som nuvarande regler för fastighetsskatten medför. Som anförs i motion Fi6 av m.fl. (fp) och A433 av m.fl. (fp) måste sättet att beräkna taxeringsvärdena reformeras. Bl.a. spelar markvärdet för stor roll i beräkningen av taxeringsvärdet. En lösning kan här vara att marktaxeringsvärdet för småhus begränsas till en viss nivå eller att den s.k. belägenhetsfaktorn för strand och strandnära fastigheter slopas för permanentbebodda fastigheter. Det är också orimligt att energiför-bättrande åtgärder skall bestraffas med höjt taxeringsvärde. Förändringar i dessa hänseenden bör enligt uppfattning kunna genomföras . Vidare bör fastighetsskatten reformeras också på annat sätt. Det är orimligt att fastigheter drabbas av en hög beskattning bara för att ett grannhus har sålts till ett högt pris. Det är inte acceptabelt att människor som arbetat hårt i hela sitt liv inte skall kunna få bo kvar i sina hem bara för att just deras område råkat bli populärt som sommarviste. Ett alternativ som bör utredas seriöst är att lägga inköpspriset till grund för uttag av fastighetsskatt. I annat sammanhang föreslår vi också att sambeskattningen av förmögenhet avskaffas. Vad som här har anförts bör med anledning av motion Fi211 i denna del och med bifall till motion A433 som sin mening ge regeringen till känna. Per () anför: Som anförs i motionerna Fi212 och Sk370 av m.fl. (v) och Fi1 av Per m.fl. (v) är det positivt att regeringen medger att det finns anledning till justeringar av fastighetsskatten till följd av den senaste fastighetstaxeringen. Utskottet har tillstyrkt detta förslag och har också för-ordad en genomgripande och skyndsam översyn av fastighetstaxeringen men har förklarat att de grundläggande principerna för fastighetsbe-skattningen bör ligga fast. Enligt uppfattning räcker det inte med de föreslagna för-ändringarna av fastighetsskatten, och den av utskottet förordade översynen är också otillräcklig för att lösa de svårigheter som har uppstått. Många fastig-hetsägare i attraktiva skärgårdsområden kommer fortfarande att få problem med att kunna bo kvar, om inte reglerna ändras även på andra sätt. Vänster-partiet anser också att det är fel att människor skall behöva låna pengar för att kunna betala sin fastighetsskatt eller kanske behöva lämna sina fastigheter bara därför att de bor i ett område där fastigheter är föremål för uppköp av kapitalstarka personer. I motion Fi1 yrkas att regeringen skall återkomma till med förslag om takregler för att lösa den akuta krisen. På lång sikt bör man för-söka komma till rätta med problemen genom att utforma fastighetsbeskatt-ningen på annat sätt. En modell som bör övervägas närmare är att man som basvärde använder sig av senaste köpeskilling som sedan räknas upp med en årlig koefficient. Vad som här har anförts bör med bifall till motion Fi1 som sin mening ge regeringen till känna. () anför: Som anförs i motion Fi420 innehåller fastighetsskatten som den nu är utfor-mad flera problem. Basen för fastighetsskatten är ett fiktivt värde, taxerings-värdet, som bygger på det uppskattade marknadsvärdet. Det ger i vissa fall upphov till oacceptabla effekter, särskilt i attraktiva fritidsområden i skär-gården där den bofasta befolkningen fått kraftigt höjda taxeringsvärden till följd av att grannfastigheter sålts mycket dyrt till fritidsboende. Problemet har blivit akut , då taxeringsvärdena räknats upp som skattesatsen höjts från till . Ett annat problem är sättet att värdera fastigheten. Miljöriktigt byggnads-sätt och utrustning ger ofta extrapoäng som höjer taxeringsvärdet och fastig-hetsskatten. Reglerna fungerar som en straffskatt på miljöriktigt beteende. Det förslag som regeringen lägger fram till en temporär skattelättnad för fastighetsägare som har drabbats av särskilt kraftiga höjningar skjuter bara problemen framåt i tiden. Som anförs i motionen är förslaget inte heller tillräckligt för att mildra problemen på kort sikt. I och för sig är det positivt att skatteutskottet nu förordar en genomgripande översyn av förfarandet vid fastighetstaxeringen. Eftersom avsikten är att de grundläggande principerna skall ligga fast kan det dock förutses att de grundläggande problemen inte kommer att tas upp i denna översyn. Mot denna bakgrund bör förslag att återställa fastighets-skatten till redan vid taxering genomföras. Detta finansieras för genom motionärernas förslag att riva upp beslutet om sänkt stämpelskatt på fastighetsöverlåtelser . En reducering av fastig-hetsvärdet med vid förmögenhetsbeskattningen bör också genom-föras så som föreslås i motionen. På bör fastighetsskatten stegvis sänkas och avskaffas. I vårt förslag till skatteväxling ingår att fastighets-skatten sänks med totalt genom att sänka nivån på skatten till . Vi anser också att det är nödvändigt att en parlamentarisk utredning förut-sättningslöst får utreda hur fastighetsskatten kan växlas ut genom en långsik-tigt tillfredsställande lösning. Bl.a. bör utredningen undersöka om en del av fastighetsskatten i stället kan tas ut som en högre realisationsvinstskatt vid försäljning av fastigheten. Utredningen bör även utreda för- och nackdelar med en fastighetsavgift. Med det anförda tillstyrker jag motion Fi420 i dessa delar. Därmed är syftet med övriga motioner på detta område i allt väsentligt tillgodosett. () anför: Regeringens löfte om att lindra fastighetsbeskattningen för dem som bor i särskilt drabbade områden har resulterat i ett förslag som är så urvattnat att det endast marginellt kan hjälpa dem som drabbats hårdast och dessutom . Den översyn som skatteutskottet förordar beträffande fastighetstaxeringen kommer inte heller att få sådan karaktär att några mer betydande lättnader är att vänta i den alltför hårda beskattningen. Vad utskottet anfört innebär tydligen att de grundläggande principerna för fastig-hets-beskattningen bör ligga kvar och att fastighetsskatten på det hela taget bör upprätthållas på sin nuvarande nivå. Vi Kristdemokrater kan inte dela denna uppfattning. Som framgår av motion Sk371 av m.fl. (kd) bör systemet med fastighetsskatt successivt avvecklas. I stället bör kommunerna få möj-lighet att ta ut en fastighetsavgift för täckande av kostnader för gatuunder-håll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. I avvaktan på en sådan omläggning bör fastighetsskatten nu återställas till av taxeringsvärdet. Fastighetsskatten bör också begränsas på det sättet att den beräknas endast på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxerings-värde på . Vidare bör - som föreslås i motionen - det s.k. tabell-nivåvärdet maximeras till 5, vilket ger möjlighet för dem som bor i högpris-kommunerna att bo kvar. Dessa förslag från vår sida gäller också för perma-nentboende vid förmögenhetsbeskattningen. Med det anförda yrkar jag bifall till motion Sk371 i denna del. Bilförmåner, m.m. - m , , och (alla m) anför: Våra tidigare framförda farhågor om att skatteplikten fr.o.m. för s.k. frequent flyer-bonus och liknande kundtrohetsrabatter leder till en krånglig administration för företagen bekräftas av det förslag om kontrolluppgiftsskyldighet och ansvar för arbetsgivaravgifter som regeringen har lagt fram i proposition 1996/97:19. En beskattning av dessa förmåner saknar dessutom ekonomisk betydelse för det offentligas inkomster. Frequent flyer-bonus och liknande kundtrohetsrabatter bör vara skattefria också i fortsättningen. Därmed behövs inte heller den krångliga administrativa reglering som regeringen har föreslagit. Vi tillstyrker följaktligen motion Fi10 yrkande 1 om avslag på propositionen i denna del och yrkande 2 i samma motion om att dessa förmåner skall vara skattefria även efter . Det nya systemet för beskattning av bilförmåner som regeringen föreslår innebär förbättringar även om olika detaljer i värderingssystemet kan disku-teras. Vi anser att reglerna bör kompletteras med generella jämkningsmöjlig-heter för yrkeskategorier där nyttjandet sker under speciella betingelser, t.ex. bilförsäljares användning av arbetsgivarens bilar. Bilförmåner, m.m. - fp () anför: Vi avvisar regeringens förslag till förändrad beskattning av bilförmån. Den reduktion av den fasta beskattningen som införs motsvaras inte av den ökade rörliga kostnaden för förmånsbilsinnehavaren. Incitamentet för den enskilde förmånsbilsinnehavaren att för varje transporttillfälle överväga alternativa färdsätt blir för litet. Inte heller bör i rådande statsfinansiella läge budgeten försvagas med för detta ändamål. Regeringen bör åter-komma med förslag till som är statsfinansiellt neutralt och som innebär fullt genomslag för de rörliga kostnaderna vid privat körning. Det sagda innebär att vi tillstyrker motion Fi12 yrkande 1 och avstyrker förslaget om bilförmån i proposition 1996/97:19. Frequent flyer-bonus och liknande kundtrohetsrabatter bör vara skattefria också i fortsättnngen. Vi avvisar även regeringens förslag om skyldighet att betala arbetsgivaravgifter och lämna kontrolluppgift om kundtrohetsrabatter och liknande förmåner. Enligt vår mening är det orimligt att begära att arbetsgivaren skall vara avgifts- och kontrolluppgiftsskyldig för uppgifter de inte har fullständig tillgång till eller kontroll över. Vi tillstyrker motion Fi12 yrkande 2 och Fi10 och avstyrker proposition 19 även i denna del. Bilförmåner, m.m. - v Per () anför: Det är anmärkningsvärt att regeringen, när den väljer att sänka en skatt, riktar den mot manliga höginkomsttagare. Det är inte denna grupp som i första hand skulle behöva en skattesänkning. Ett grundläggande krav som enligt måste ställas är att förändringen av förmånsbeskattningen skall finansieras inom systemet med målsättningen att förändringen ska bli kostnadsneutral för staten. Regeringens förslag om nya bilförmånsregler har också en för svag miljöprofil. Förmånstagarens marginalkostnad per mil måste enligt vår upp-fattning uppgå till minst drivmedelskostnaden per mil. Om arbetsgivaren betalar drivmedel för förmånstagarens privata körning bör förmånstagaren påföras förmån av fritt drivmedel med ett belopp som motsvarar förmånens marknadsvärde multiplicerat med 1,85. Det innebär att marginalkostnaden per mil blir densamma som drivmedelspriset. Resor mellan bostad och arbetsplats bör inte heller vara avdragsgilla om man har för-månsbil. Dessutom bör hela förmånsvärdet, alltså även drivmedelsförmånen, vara avgiftsgrundande när det gäller sociala avgifter. En uppskattning av den genomsnittliga körsträckan för förmånsbilar till 1 är sannolikt bra mycket i underkant. Den fasta delen av förmånsvärdet bör i stället grunda sig på en körsträcka på 2 . En ändring bör också göras av de momsregler som gäller för förmånsbilar och drivmedel till sådana för att eliminera risken för missbruk och förhindra att momsavdrag sker på ett sätt som inte är avsett. Med hänvisning till det anförda tillstyrker vi motionerna Fi13 yrkandena 1-5, Fi212 yrkande 8 och Sk370 yrkande 6. Bilförmåner, m.m. - mp () anför: Regeringens förslag om en ny beskattningsmodell för värdering av bilförmån innebär ett avbräck för offentlig sektor på . Miljö-partiet anser att det är helt oacceptabelt att i den nuvarande statsfinansiella situationen föreslå betydande skattesänkningar för grupper som har det för-hållandevis bra ställt. Med tanke på att saneringsprogrammet för statens finanser har slagit särskilt hårt mot de grupper som har minst disponibel inkomst är regeringens förslag direkt stötande. Av såväl statsfinansiella som fördelningspolitiska skäl bör förslaget avvisas. Förslaget är så konstruerat att det innebär att privatkörning med tjänstebil i många fall blir skattemässigt gynnat. Det kan inte förenas med de miljö- och trafikmål som har beslutat om. Regeringens förslag bör avvisas av . Regeringen bör i stället återkomma till med nytt förslag om beskattning av bilförmån. Förslaget får inte innebära att de offentliga finanserna försvagas. Förslaget måste också utformas så att biltrafiken inte ytterligare gynnas på ett sådant sätt att det som i det föreliggande förslaget kommer i strid med väsentliga trafik- och miljöpolitiska mål. I detta sammanhang bör i enlighet med vad som anförts i motion Jo728 övervägas hur elbilen kan gynnas i förmånssystemet. En tänkbar möjlighet är att ge elbilen förmånsvärdet noll kronor, vilket kraftigt skulle stimulera företagen att välja en elbil som tjänstebil. För att få ett tillförlitligt beslutsunderlag för den fortsatta beredningen av hithörande frågor bör i enlighet med motion L713 utredas ett system för differentiering av beskattningen av förmånsbilar som utgår från bilens miljöegenskaper och som samordnas med systemet för miljödeklaration av bilar. Det anförda innebär att vi tillstyrker motionerna Fi11 yrkandena 1 och 2, Jo728 yrkandena 4 och 5 samt L713 yrkande 26 och avstyrker förslaget om nya bilförmånsregler i proposition 1996/97:19. Bilförmåner, m.m. - kd () anför: Regeringens förslag till reformering av beskattningen av bilförmåner skapar en alldeles för svag koppling mellan privatkörd sträcka och kostnad för tjänstebilsinnehavaren. sänks påtagligt den totala kostnaden för innehav och utnyttjande av förmånsbil. Förslaget bekostas med en skatte-höjning som i huvudsak träffar medelinkomsttagare. avvisar bestämt regeringens förslag till finansiering av ändrade bilförmåns-regler. Flera invändningar kan riktas också mot detaljerna i regeringens förslag. Visserligen medför reglerna en rörlig kostnad för privatkörning. Men efter-som företagen även fortsättningsvis kan betala bensinen kan marginalkost-naden bli lägre än för de privatbilister och förmånsbilister som betalar bensinen själva. En högst osäker faktor är hur långt en tjänstebil i genomsnitt körs privat. Regeringen har valt att basera den nya schablonen på en privat körsträcka om 1 . En genomsnittlig privat körsträcka på 2 är sannolikt mer överensstämmande med verkligheten. Schablonen borde sättas till av nybilspriset för att bättre motsvara den sannolikt faktiska genomsnittliga körsträckan. Dessutom bör man skapa en starkare koppling mellan privat körning och kostnad för tjänstebilsinnehavaren. Där-för föreslår vi att drivmedelsförmånen värderas till marknadsvärdet multipli-cerat med 1,5. För att ge ett tydligare incitament till marknaden att välja tjänstebilar som uppfyller högt ställda miljökrav och inte är mer bränsleslu-kande än genomsnittet bör regeringen återkomma med ett förslag där schablonvärdet knyts till bilens miljöklassning. Med ett sådant system skulle mycket av "miljökritiken" mot tjänstebilarna bli inaktuell. Parametrar som bör påverka hur en bil ska miljöklassas bör bl.a. vara trafiksäkerhet, ut-släppsvärden och bränsle-förbrukning. Detta innebär att vi tillstyrker motion Fi9 yrkandena 2-4 och avstyrker regeringens förslag om ändrade regler för värdering av bilförmån. Vi tillstyr-ker även avslagsyrkandena i fråga om kundtrohetsrabatter m.m. i motionerna Fi10 och F12 yrkande 2 och avstyrker följaktligen proposition 1996/97:19 även i denna del. , , och (alla m) anför: Regeringen föreslår återigen höjda tobaksskatter och ökar på det sättet pro-blemen med gränshandel och smuggling av cigaretter. Redan nu känner handeln av den osunda konkurrensen från en ökande smuggling. som regeringen föreslår höjning efter höjning är det stora krafter i gång inom EU för att förändra tobaksskatten för att stoppa fusket.