yttr · GK05BOU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — har berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning jämte motioner i de delar som berör bostadsutskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande förslagen i proposition och motioner i vad avser åtgärder för att minska elanvändningen samt energirådgivning. Dessutom behandlas motionsförslag som avser utbyggnad av småskalig vattenkraft samt ändrade byggregler. tillstyrker förslagen i propositionen i vad avser åtgärder för att minska elanvändningen samt energirådgivning. Utskottet ställer sig därmed bakom de förordade bidragen till fjärrvärmeanslutning, till effekt-minskande åtgärder, till konvertering från elvärme samt till energirådgivning. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Till yttrandet har fogats åtta avvikande meningar. De avvikande meningarna avser bl.a. avslag på propositionen (m), riktlinjer för energipolitiken (fp) samt (kd) och förslagen till åtgärder för att minska elanvändningen (fp), (v), (mp) samt (kd). Utskottet behandlar i yttrandet proposition 1996/97:84 yrkandena 5 och 13 samt motionerna 1996/97:N17 (m) yrkande 1, 1996/97:N19 (s) yrkande 2 i mot-svarande del, 1996/97:N20 (m), 1996/97:N21 (kd) yrkandena 1 och 5, 1996/97:N22 (fp) yrkande 1, 1996/97:N25 (s), 1996/97:N27 (mp) yrkandena 15-17 och 19, 1996/97:N29 (s), 1996/97:N30 (s) i motsvarande del, 1996/97:N32 (fp) yrkande 2, 1996/97:N36 (c) samt 1996/97:N37 (m). I ärendet har inkommit en skrivelse från kommun. På grundval av en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, läggs i propositionen bl.a. fram förslag till riktlinjer för energipolitiken samt ett program för ett ekologiskt och uthålligt energisystem. Förslaget innebär i korthet följande. De två kärnkraftsreaktorerna i är olämpligt lokaliserade och skall ställas av. Förhandlingar skall därför inledas med ägaren om att stänga av en reaktor före och en andra reaktor före . Det bortfall av el som härvid uppstår skall kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och genom minskad användning av el. Ny elproduktionskapacitet och minskad elanvändning är ett villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn skall tas ur drift skall inte fastställas. För omställningen av energisystemet inrättas ett nytt energipolitiskt program. Programmet skall omfatta åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. Bortfallet av elproduktion från skall kompenseras genom att investeringsbidrag lämnas till utbyggnad av el- och värmeproduktion. Bidrag skall även utgå till effektivisering och minskad användning i bostadssektorn. En närmare redovisning av det senare förslaget lämnas nedan. Avslag på propositionen m.m. Regeringens förslag för att åstadkomma en uthållig energiförsörjning avvisas i sin helhet i tre motioner. I Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20 anförs sammanfattningsvis att regeringens energipolitiska proposition är så undermålig att den - oavsett vilken inställning man har i de energipolitiska sakfrågorna - inte kan läggas till grund för beslut i . Enligt motionen redovisar inte regeringen kostnaderna för förslaget. anges det innefatta drastiska åtgärder som påverkar industriella framtid utan att ett besluts-underlag värt namnet presenteras. Det föreslagna omställningsprogrammet innebär enligt motionen i huvudsak en upprepning av de program som infördes genom energipolitiska uppgörelse - program som uppvisat allvarliga brister. Dessutom anförs att i den mån småskaliga vattenkraftverk kan realiseras utan påtaglig miljöpåverkan bör de komma till stånd utan statliga subventioner. I fråga om bidraget till konvertering av eluppvärmda småhus anges att det kommer att misslyckas genom att en konvertering ändå blir för dyr för den enskilde. Med hänvisning till att särskilt skogen och skogsindustrin drabbas av förslaget yrkas i motion 1996/97:N17 (m) yrkande 1 avslag på regeringens proposition. Också i motion 1996/97:N37 (m) yrkas avslag på regeringens förslag. Det sker främst mot bakgrund av att det bl.a. kommer att drabba en rad elintensiva företag i . Även om det inte primärt kan anses ankomma på bostadsutskottet att bedöma huruvida regeringens energipolitiska förslag i sin helhet skall genomföras eller inte har utskottet valt att inledningsvis behandla denna fråga. Med utgångspunkt i de aspekter bostadsutskottet har att beakta har det enligt utskottets mening i de aktuella motionerna inte visats att regeringsförslaget skulle vara behäftat med sådana brister att det bör avvisas. Moderata samlingspartiets partimotion 1996/97:N20 samt motionerna 1996/97:N17 (m) yrkande 1 och 1996/97:N37 (m) avstyrks. Invändningar mot delar av förslagen reses i två motioner. I partimotion 1996/97:N21 yrkande 1 avvisas regeringens förslag till riktlinjer för energipolitiken. Enligt motionen kan man dock instämma i huvuddragen i själva omställningsprogrammet. Däremot bör slutligt ställningstagande till programmets omfattning och inriktning tas först när ett förslag till finansiering presenterats. Även i partimotion 1996/97:N22 yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om förslaget till energipolitiska riktlinjer. I motionen förordas att omställningsprogrammet får den omslutning som förordas i propositionen. Också programmets huvudsakliga inriktning accepteras. Däremot är det enligt motionen anmärkningsvärt att propositionen helt saknar förslag om finansieringen. Enligt motionen bör finansieringen vara avvägd så att den i minsta möjliga utsträckning påverkar industrins konkurrenskraft m.m. Gemensamt för de båda motionerna är att de i allt väsentligt accepterar det av regeringen förordade omställningsprogrammet. Det gäller också de delar av programmet som bostadsutskottet främst har att behandla, dvs. åtgärderna för att minska elanvändningen samt stödet till energirådgivning. De invändningar som riktas mot propositionen avser i första hand att den inte innehåller något förslag till finansiering och att slutlig ställning till programmet därför inte nu kan tas. delar inte denna uppfattning. I propositionen anförs bl.a. att finansieringen av åtgärderna skall redovisas i regeringens ekonomiska vårproposition och att anslagsfrågan skall behandlas i budgetpropositionen för . Det är enligt utskottets mening mot bakgrund härav möjligt att nu lägga fast den huvudsakliga inriktningen och omfattningen av omställningsprogrammet. Den ytterligare diskussion i hithörande frågor som erfordras torde enligt utskottets mening kunna anstå i avvaktan på de aviserade förslagen. Det bör också noteras att regeringen numera lagt fram den ekonomiska vårpropositition där frågan om finansieringen tas upp. Av propositionen framgår bl.a. att programmet inledningsvis skall finansieras genom att befintliga reserverade medel från tidigare energiprogram m.m. dras in. Återstående finansieringsbehov skall enligt propositionen tillgodoses genom att del av den ram som regeringen föreslår avsättas för en ekologiskt hållbar utveckling tas i anspråk. I den mån partimotionerna 1996/97:N21 (kd) yrkande 1 samt 1996/97:N22 (fp) yrkande 1 inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet. Åtgärder för att minska elanvändningen Bortfallet av elproduktion från skall enligt regeringsförslaget kompenseras bl.a. genom en minskad användning av el och av ett minskat effektuttag. Under de närmast följande åren är det enligt propositionen därför nödvändigt med statliga ekonomiska stöd för att åstadkomma en erforderlig minskning av elanvändningen och en ökad tillförsel av el från förnybara energislag. Det skall ske så att industrins och hushållens utgifter inte ökar påtagligt till följd av höjda marknadspriser på el. Målet anges vara en minskad årlig elanvändning om ca . framhålls att de problem i elförsörjningen som först kan beräknas uppstå är brist på effekt snarare än brist på energi. De åtgärder som föreslås för att minska elanvändningen är enligt förslaget därför utformade så att de leder till en minskning av effektuttaget. De stödformer som i propositionens yrkande 5 förordas är bidrag till fjärrvärmeanslutning, till effekt-minskande åtgärder samt till konvertering från elvärme. Till den närmare utformningen av bidragen återkommer utskottet nedan. skall för bidragen anvisas sammanlagt . Regeringen aviserar sin avsikt att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Utvecklingen av ny teknik förbättrar enligt propositionen de ekonomiska förutsättningarna för anslutning av mindre befolkningstäta områden till fjärr-värme-näten. Vidare anförs att uppgifter från fjärrvärmebranschen visar att kostnaderna för konvertering till fjärrvärme skulle reduceras avsevärt om konvertering genomförs i ett helt småhusområde och om teknik med lägre kostnader används för kulvertdragning och distribution av värmen inom området. För gruppbebyggelse med direktverkande el kan kostnaderna för installation av vattenburet värmesystem bli lägre om installationerna görs på ett standardiserat sätt. Genom en sådan konvertering kan elanvändningen för fastighetsuppvärmning minskas. Under de närmast följande åren är det enligt förslaget nödvändigt med ett statligt ekonomiskt stöd i form av ett bidrag till fjärrvärmeanslutning för att åstadkomma mer omfattande fjärr-värme-anslutningar. Ett par pilotprojekt avses också att genomföras . På grundval av de erfarenheter som härvid vinns skall de närmare reglerna för bidraget utformas. Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för bidraget. Det är enligt regeringsförslaget angeläget att reducera effektbelastningen i elsystemet - detta eftersom risken för brist på effekt i det svenska elsystemet torde vara större än den för brist på energi. Ett minskat eleffektuttag anges därför vara ett värdefullt bidrag till resurshushållningen i energisystemet som helhet. Framför allt anges det vara ett alternativ för elvärmda hus som ligger i områden som inte är lämpliga för utbyggnad av fjärrvärme. Det totala effektuttaget i elvärmda fastigher kan ofta minskas med enkla medel och utan minskad komfort. För att åstadkomma denna minskning förordas i propositionen att bidrag till effektminskande åtgärder skall lämnas med per småhus. Bidrag skall enligt förslaget kunna utgå för installation av s.k. effektvakt och kompletterande värmeanläggning eller utrustning för värmeackumulering som medför ett minskat effektuttag under höglasttid. Ansvaret för bidraget skall enligt förslaget åvila . Förutsättningar bör enligt propositionen skapas för att minska elanvändningen i den elvärmda bebyggelse där fjärrvärmeanslutning inte är möjlig. Kostnaden för konvertering av hus med elvärme till individuell bränsleeldning är dock hög. De privatekonomiska motiven för ett fullständigt byte från el till andra energislag är därmed små. Regeringen föreslår därför att bidrag till konvertering från elvärme skall lämnas av skäliga kostnader för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesy-stem och för installation av anordning för värmeackumulering. Bidrag skall dock inte lämnas för värmeproduktionsanläggning, t.ex. panna eller värmepump. Det skall enligt förslaget ankomma på regeringen att bestämma det högsta belopp med vilket bidrag kan lämnas. Den skattereduktion som husägaren kan tillgodogöra sig t.o.m. föreslås ingå som en del i bidragsbeloppet. skall enligt förslaget ansvara för bidraget. Bidragsreglerna för samtliga bidragsformer föreslås träda i kraft och avse installationer, anläggningar eller utrustning som beställts tidigast . De av regeringen föreslagna åtgärderna för att minska elanvändningen tas upp i sju motioner. Stora insatser, med den inriktning som föreslås i propositionen, måste till enligt motion 1996/97:N19 (s) innan en avveckling av kärnkraften kan inledas. Enligt motionens yrkande 2, i motsvarande del, bör därför omställningen av energisystemet inledas med ett program med en omfattande satsning på en effektivisering av elanvändningen och konvertering av elvärme. Det anges bl.a. innebära att fjärrvärmenäten måste byggas ut och effektiviseras. I partimotion 1996/97:N21 yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att minska elanvändningen. Enligt motionen motsätter man sig i princip inte de av regeringen föreslagna satsningarna, men förordar att avdrag används i stället för bidrag. Endast i de fall avdragsmodellen inte kan användas bör bidrag komma i fråga. Motionsförslaget innebär dessutom att energisparande bör stimuleras och stöd till solpaneler övervägas. I fråga om anslagets storlek anförs att ställning bör tas när ett förslag till finansiering presenterats. Att byta värmesystem är enligt partimotion 1996/97:N27 yrkande 15 förenat med stora kostnader. Det kan enligt motionen därför befaras att det av regeringen föreslagna bidraget på inte är tillräckligt för att göra en konvertering privatekonomiskt intressant. Med den skatteväxling som förordas i motionen bedöms dock den av regeringen föreslagna bidragsnivån vara tillräcklig. Skulle denna skatteväxling inte komma till stånd bör bidraget enligt motionens yrkande 15 sättas till av kostnaden. Förslaget i fråga om konvertering till fjärrvärme kan enligt samma motion accepteras under förutsättning av att ett slutligt ställningstagande inte drar ut för långt . Eftersom försöksverksamheten skall genomföras förordas i motionens yrkande 16 att beslut om utformningen av bidraget bör fattas . Med hjälp av värmepump kan enligt motion 1996/97:N32 (fp) stora mängder energi sparas. Speciellt i områden där individuella eldningsanlägningar är olämpliga är därför värmepump det så gott som enda alternativet till direktverkande el. Enligt motionens yrkande 2 bör därför bidrag till konvertering från elvärme kunna utgå också för installation av värmepump. Hela omställningen av energisystemet måste enligt motion 1996/97:N30 (s), såvitt nu är i fråga, koordineras med redan befintliga former av stöd. Det anges bl.a. innebära att befintliga och nytillkommande bidragsformer bör samordnas. I motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c) förordas att bidragsberättigade investeringar i småhus skall få påbörjas tidigare än . Enligt motionerna innebär det av regeringen föreslagna ikraftträdandet att inga beställningar eller köp nu görs i avvaktan på att bidrag skall kunna utgå. Det medför i sin tur att tillverkare och installatörer kan få problem med produktion och sysselsättning som kvarstår till . En tidigareläggning av ikraftträdandet skulle enligt motionerna motverka detta. Utskottet kan inledningsvis konstatera att bred enighet synes råda om att åtgärder bör vidtas för att minska elanvändningen med i huvudsak den inriktning och omfattning som regeringen föreslagit. De invändningar som i motioner rests mot förslaget gäller dels att något förslag om finansiering inte läggs fram i propositionen, dels enskildheter i de olika stödformerna. Sedan motionerna väcktes har dock regeringen lagt fram sin ekonomiska vårproposition där, som framgår ovan, frågan om finansieringen tas upp. I denna del torde alltså motionerna få anses i allt väsentligt tillgodosedda. När det gäller den närmare utformningen av de förordade stödformerna kan det naturligtvis alltid hävdas att de kan ges en i olika avseenden annan utformning. På samma sätt kan det också hävdas att redovisningen av den närmare utformningen av dem kunde varit mer omfattande. ger ett förslag som är mera övergripande utformat en flexibilitet som åtminstone i ett inledningsskede kan visa sig vara lämplig. Det kan enligt utskottets mening inte uteslutas att bidragsformerna kan behöva justeras i olika avseenden i takt med att erfarenheter och kunskaper om bidragsgivningen vinns. Sådana för måluppfyllelsen viktiga förändringar underlättas naturligtvis av att bidragsformen inte redan från början är låst i alla sina detaljer. Det innebär vidare att de kunskaper och erfarenheter på området som finns bl.a. hos de myndigheter som föreslås ansvara för bidragen - bl.a. - kan tas till vara på ett sätt som annars kanske inte skulle vara fallet. I fråga om samordningen av de nu aktuella stödformerna och övrigt stöd till byggnadsåtgärder i bl.a. småhus får det enligt utskottets mening förutsättas att en sådan samordning kommer till stånd utan någon begäran härom. Utskottet vill i anslutning härtill erinra om att bidraget till konvertering från elvärme enligt regeringsförslaget skall samordnas med den skattereduktion för arbetskostnaden som husägaren kan tillgodogöra sig t.o.m. . Det föreslås ske genom att reduktionen ingår som en del i bidragsbeloppet. Det torde vara ett generellt problem när olika stödformer införs att utforma ikraftträdandet på ett sådant sätt att pågående verksamhet på området inte störs eller så att den påverkas negativt i så liten omfattning som möjligt. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att minimera tiden från det att stödet blir känt till dess det träder i kraft. Det kan enligt bostadsutskottets mening mot bakgrund härav finnas anledning att överväga tidpunkten för ikraftträdandet av de nu aktuella stöden. Från de utgångspunkter utskottet har att beakta får ett tidigare ikraftträdande än det som regeringen föreslagit anses vara att föredra. En förutsättning är dock att en tidigareläggning inte ökar statens kostnader eller på annat sätt negativt påverkar bidragsgivningen. Denna fråga bör dock enligt utskottets mening bedömas i ett vidare sammanhang där också de övriga åtgärder som förordas i propositionen vägs in. Det får anses ankomma på näringsutskottet att göra denna mera övergripande bedömning av förslagen. Enligt vad utskottet erfarit pågår också överväganden med denna inriktning inom näringsutskottet. Som framgår ovan har förslag om tidigareläggning förts fram i motionerna 1996/97:N29 (s) och 1996/97:N36 (c). Ett beslut av om tidigareläggning av ikraftträdandet skulle innebära att förslagen i dessa motioner kommer att tillgodoses. Utskottets ställningstagande i nu behandlad del innebär att propositionens yrkande 5 tillstyrks. Förslagen i partimotionerna 1996/97:N21 (kd) yrkande 5 och 1996/97:N27 (mp) yrkandena 15 och 16 samt i motionerna 1996/97:N19 (s) yrkande 2 i motsvarande del, 1996/97:N30 (s) i motsvarande del och 1996/97: N32 (fp) yrkande 2 avstyrks. I propositionen anförs att generell information och allmänt utformat rådgivningsmaterial i många fall måste användas med beaktande av de särskilda förutsättningar som föreligger lokalt. Det finns därför ofta behov av att få denna information anpassad till den egna situationen. För sådana insatser krävs det enligt regeringsförslaget en lokalt förankrad rådgivning på energiområdet. Kommunerna bör därför ha kompetens för en specialiserad rådgivning på energiområdet. har endast ett fåtal kommuner sådan rådgivning. Förslaget i propositionens yrkande 13 innebär att kommunerna ges möjlighet att ansöka om medel för lokal energirådgivning. Medelstilldelningen skall enligt förslaget kunna utnyttjas antingen för att finansiera verksamhet med energirådgivare i den egna kommunen eller som delfinansiering av energirådgivning för flera kommuner eller på regional basis. För verksamheten skall enligt förslaget anvisas för , dvs. Bidragssy-stemet föreslås träda i kraft och avse verksamhet som har påbörjats tidigast . Det borde enligt partimotion 1996/97:N27 yrkande 17 vara självklart att alla kommuner har såväl energi- som miljörådgivare. När nu regeringen föreslår ett stöd till energirådgivning är det enligt motionen därför viktigt att detta åtagande blir långsiktigt. Det anges bl.a. innebära att det skall präglas av kontinuitet, fasta politiska signaler och en successivt uppräknad anslagsnivå. Med hänvisning härtill föreslås att det anvisas för verksamheten, dvs. Som framgår av redovisningen i propositionen har statligt stöd till energirådgivning tidigare kunnat utgå. Sedan detta stöd avvecklades finns det energirådgivning endast i ett fåtal kommuner. I en situation där betydande satsningar görs på generell information och rådgivning i energifrågor framstår det enligt utskottets mening som både lämpligt och väl motiverat att dessa insatser följs upp på lokal nivå. Även enligt bostadsutskottets mening bör sålunda ett stöd till energirådgivning införas i enlighet med regeringens förslag. Propositionens yrkande 13 tillstyrks sålunda. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att förslaget i partimotion 1996/97:N27 yrkande 17 avstyrks. Utbyggnad av småskalig vattenkraft För att öka produktionen av el från förnybara energikällor föreslår regeringen att bidrag skall lämnas av investeringen i miljövänliga och småskaliga vattenkraftverk. I anslutning härtill uttalas bl.a.: "Det är viktigt att investeringar i vattenkraft sker med hänsyn till dess miljö- och omgivnings-påverkan. Gällande vattenlagstiftning och naturresurslagstiftning ger möjlighet att förhindra utbyggnader som påtagligt skadar motstående intressen, som fortsatta investeringar kan genomföras. Investeringarna torde i huvudsak komma att gälla redan befintliga anläggningar och utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik." I motion 1996/97:N25 (s) anförs att miljöanpassade investeringar i vattenkraft kan bidra till ökad tillförsel av förnybara energislag. Det fordrar enligt motionen att utnyttjande och effektivisering av redan utbyggda älvar också skall innefatta en möjlighet att kunna tillåta kompletterande nyanläggningar av vattenkraftverk i dessa redan reglerade älvar. Enligt förslaget skall därför regeringens uttalande i denna del ges en sådan tolkning. Utskottet konstaterar att regeringens förslag i fråga om stöd till utbyggnad av småskalig vattenkraft inte innefattar några förslag till ändringar i den lagstiftning som reglerar vattenkraftsutbyggnaden, dvs. i första hand naturresurslagen och vattenlagen. Några sådan lagändringar bör inte heller enligt utskottets mening aktualiseras. Det innebär att tillåtligheten av de vattenkraftsprojekt som kan bli aktuella med anledning av det föreslagna stödet får prövas enligt gällande lagregler. Någon omtolkning eller på annat sätt ändrad innebörd av lagstiftningen på det sätt som förslaget i motion 1996/97:N25 (s) torde innebära kan därmed inte komma i fråga. Som en del i strävandena att minska elanvändningen förordas i partimotion 1996/97:N27 yrkande 19 att byggreglerna m.m. skall ges en ny utformning så att energieffektivisering och en inriktning mot lågenergiteknik åstadkoms. Det bör naturligtvis ständigt vara en strävan att åstadkomma en förbättrad energihushållning i bostäder och lokaler. Betydande insatser har också gjorts från samhällets sida för att åstadkomma en sådan utveckling. En fråga som är av stor betydelse för energiförbrukningen är utformningen av byggregler m.m. Utskottet vill erinra om att de av utfärdade byggreglerna som gäller har en delvis annorlunda utformning . Det gäller bl.a. kraven på värmeåtervinning i byggnader samt energihushållning i fjärrvärmeområden. Genom reglerna har dessutom krav på eleffektivitet tillkommit. Det uttalade syftet med de nu gällande byggreglerna är bl.a. att minska energiförbrukningen och förbättra energieffektiviteten i våra byggnader. Det hindrar naturligtvis inte att dessa regler kan behöva ändras i olika avseenden i takt med att nya erfarenheter och kunskaper vinns. Utskottet är dock inte nu berett att på de i motionen allmänt hållna grunderna förorda ändringar av dagens regler. Det får enligt utskottets mening förutsättas att en revidering av reglerna kommer till stånd utan någon särskild begäran härom när så erfordras för att den eftersträvade effekten på energianvändning och energihushållning skall uppnås. partimotion 1996/97:N27 yrkande 19 avstyrks således.