yttr · GK05NU8Y · 1997-01-01 00:00:00 — I utredningen görs en kartläggning av befintlig produktionskapacitet och antalet sysselsatta inom den svenska varvsindustrin. Utredaren gör bedömningen att den enda möjligheten att bibehålla en svensk varvsindustri som förmår att konkurrera med den i andra länder synes vara att återinföra stöd i någon form. Därvid ses det som naturligt att välja den form av stöd som finns inom EU, nämligen ett kontantstöd som är baserat på kontraktsbeloppet. Kostnaderna för ett sådant stöd uppskattas till . avslog en motion med i stort sett samma lydelse som den här aktuella motionen 1996/97:Fi64 (s). ansåg (bet. 1996/97:NU10 s. 53) att det är mycket viktigt att olika industrigrenar erhåller konkurrensneutralitet i förhållande till motsvarande industrigrenar i andra länder. Utskottet konstaterade att eftersom inte har ratificerat det aktuella har detta ännu inte trätt i kraft, och som en följd härav förekommer fortfarande subventioner i konkurrentländer. Detta är, anförde utskottet, inte en tillfredsställande ordning. Med hänvisning till att frågan var föremål för beredning inom regeringen ansåg utskottet dock att då inte borde ta något initiativ i saken. Vid beslöts om en förordning, enligt vilken stöd till varv som befinner sig i en omstrukturering i de tre länderna (tidigare ), och godkändes. och vissa andra länder argumenterade mot beslutet. behandlade i det näringspolitiska betänkandet 1996/97:NU10 även motioner med förslag om att på olika sätt främja kvinnors företagande. I betänkandet redovisades (s. 28) vilka åtgärder statsmakterna vidtagit för att främja kvinnors företagande. skall sålunda enligt sitt regleringsbrev inom ramen för programmet Företagsutveckling lägga särskild vikt vid möjligheterna att öka antalet kvinnliga företagare och stimulera vidareutvecklingen av företag med kvinnliga ägare och ledare. I regleringsbrevet anges vidare under programmet Regional utjämning och utveckling att skall sträva efter att de regionala utvecklingsinsatserna kommer kvinnor och män till del i lika hög grad. ansvarar för lån till kvinnors företagande. anmodade regeringen att avsätta en ram för dessa lån på totalt lägst . Lånen ges till alla slags företagsformer, dvs. även kooperativa företag. Flertalet ALMI-bolag har en särskild utbildad handledare som arbetar med att koppla ihop kvinnliga företagare med erfarna mentorer. I det s.k. landshövdingeuppdraget inom ramen för småföretagsprogrammet skall vidare möjligheterna att stödja kvinnors företagande särskilt beaktas. Också motioner med förslag om att på olika sätt främja kooperativa företag behandlades av näringsutskottet i tidigare nämnda betänkande (bet. 1996/97:NU10). Där redovisades (s. 36) vad som gäller för anslaget Stöd till kooperativ utveckling (A 3). Anslaget, som enligt riksdagsbeslut (prop. 1996/97:1, bet. NU1) uppgår till för , disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan ges dels till kostnadsfri information och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, dels till kooperativa projekt. Det övergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa småföretag genom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som ges om andra företagsformer. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ för kontakt och dialog med kooperationen. Merparten av stödet fördelas till 23 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU). Regeringen fattade beslut om att inom ramen för småföretagsprogrammet anvisa ytterligare till verksamheten hos LKU. har i betänkande 1996/97:NU10 redovisat sin syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas. I reservationer (m, fp, kd; c; v; mp) presenterades respektive partiers uppfattning om hur näringspolitiken bör utformas. går här inte vidare in på denna fråga utan hänvisar till detta betänkande. tillstyrker de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv för som regeringen föreslår i vårpropositionen. När det gäller frågan om varvsindustrin, som aktualiseras i motionerna 1996/97:Fi64 (s) och 1996/97:Fi44 (v), står näringsutskottet fast vid det ställningstagande som gjordes , när en motion med liknande innehåll behandlades av utskottet. Som då anfördes är det mycket viktigt att olika industrigrenar erhåller konkurrensneutralitet i förhållande till motsvarande industrigrenar i konkurrentländerna. anser vidare att det inte är en tillfredsställande ordning att det, till följd av att ännu inte har ratificerat , fortfarande förekommer subventioner i konkurrentländer. Regeringen bör med all kraft verka för att dessa upphör. I motion 1996/97:Fi69 (mp) framläggs förslag om hur de av regeringen aviserade medlen till främjande av kooperativt företagande (), till främjande av kvinnors företagande () och till regional näringspolitik inom ramen för landshövdingeuppdraget () bör användas. konstaterar att ställningstagande nu endast avser ramen för utgiftsområdet. Regeringen återkommer i budgetpropositionen för med mer detaljerade förslag om de olika anslagen. I det sammanhanget kommer näringsutskottet och att få tillfälle att behandla den typ av frågor som tas upp i den nämnda motionen. Motsvarande gäller också för motion 1996/97:Fi82 (c), i vilken frågan om permanent finansiering av regionala resurscentrum och nationellt resurscentrum tas upp. har i det föregående kort redovisat vilka åtgärder som statsmakterna vidtagit avseende främjande av kvinnors företagande och främjande av kooperativt företagande. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i berörd del och avstyrker de här aktuella motionerna i motsvarande delar. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 21 Energi Regeringen har, som tidigare nämnts, i proposition 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning föreslagit riktlinjer för energipolitiken. Ett nytt energipolitiskt program föreslås för omställningen av energisystemet. Programmet omfattar åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga energisystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. Av dessa förslag följer att medel för energipolitiska åtgärder behöver anvisas på tilläggsbudget för , sägs det i propositionen. Tre anslag föreslås för ändamålet, förutsatt att godkänner de föreslagna riktlinjerna. Ramen för utgiftsområde 21, som för uppgår till , föreslås bli ökad med till . Finansiering avses ske genom indragning av reservationer på äldre anslag under den tolfte huvudtiteln, genom engångsvisa indragningar av anslagsmedel för vissa anslag under utgiftsområde 21 Energi samt genom neddragningar av medel från Energiteknikfonden. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor (A 5) Regeringen har i nämnda proposition föreslagit riktlinjer för ett fortsatt bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft. Ett bidrag föreslås där kunna lämnas med per installerad kW elproduktionskapacitet för investeringar i kraftvärmeproduktion baserad på biobränslen, dock högst av investeringen. För bidraget beräknas medel om räknat från . För föreslås nu att skall anvisas. Ett bidrag föreslås vidare lämnas av investeringen i vindkraftverk med en eleffekt på minst 200 kW. Medel om beräknas för en femårsperiod räknat från . För föreslås i vårpropositionen att skall anvisas. Ett bidrag föreslås också lämnas av investeringen i miljövänliga, småskaliga vattenkraftverk, för vilket beräknas räknat från . För föreslås nu att skall anvisas. Sammantaget föreslås för att skall anvisas på ett nytt ramanslag (A 5). Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning m.m. (A 6) Regeringen har vidare i proposition 1996/97:84 föreslagit att särskilda medel skall anvisas för kunskapsförmedling, provning, märkning och certifiering av energikrävande produkter och system. Under anslaget avses anvisas räknat från . För föreslås nu att skall anvisas på ett nytt ramanslag (A 6). Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet (A 7) Regeringen har också föreslagit att en ny central energimyndighet skall inrättas. Inrättandet kommer att vara förenat med vissa kostnader, främst beroende på utökade ansvarsområden föranledda av energipolitiska överenskommelse. Vidare kommer kostnader att uppkomma för bl.a. lokaler och personal. För föreslås i vårpropositionen att skall anvisas på ett nytt ramanslag (A 7). I kommittémotion 1996/97:Fi89 (m) avvisas regeringens förslag om en höjning av ramen för utgiftsområde 21 Energi med . Det energipolitiska omställningsprogram som regeringen föreslagit samt de höga kostnader som detta program orsakar är ett resultat av den extrema energipolitik som regeringen bedriver, anför motionärerna. I ett läge med rekordarbetslöshet väljer regeringen att medvetet föröda produktionsresurser som står till det svenska folkhushållets förfogande, heter det vidare. Avvecklingspolitiken får negativa konsekvenser för energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi, investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort samt tilltron till som rättsstat, anser motionärerna. De menar att de stora kostnader som de av regeringen föreslagna stöden och bidragen medför är onödiga, eftersom problemen inte hade uppstått om regeringen avstått från den föreslagna energipolitiken. Olika utvärderingar - slutbetänkande (SOU 1995:139), utvärdering (RRV 1996:44) och näringsutskottets rapport (1996/97:URD1) - har påvisat allvarliga brister i de omställningsprogram som har löpt ut, konstaterar motionärerna. Enligt deras mening innebär ett bidrag till traditionell biobränslebaserad kraftvärmeproduktion ett hot mot en eventuell framtida utveckling och uppbyggnad av energiproduktion genom förgasning av biomassa. De anser dock att staten har en roll att fylla när det gäller stöd till forskning och teknisk utveckling. Däremot anses det olyckligt med statliga bidrag som tenderar att utgöra en löpande subvention till gammal, befintlig teknik. Motionärerna finner det märkligt att regeringen - genom det föreslagna investeringsstödet till utbyggnad av småskalig vattenkraft - vill subventionera en vattenkraftsutbyggnad som regelmässigt sägs leda till konflikt med miljöintressena. De motsätter sig också förslagen dels om att anslå medel till provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, dels om bildandet av en ny energimyndighet. Regeringen anses inte ha kunnat visa att åtgärderna är motiverade. Förnyelsen och omställningen av energisystemet gagnas bäst av stabila spelregler och ett minimum av politisering, anför motionärerna avslutningsvis. I motion 1996/97:Fi43 (fp) redovisas för utgiftsområde 21 Energi en ram som är mindre än regeringens förslag. Minskningen avser anslaget A 7 Kostnader för bildandet av ny energimyndighet. I partimotion 1996/97:N22 med anledning av den energipolitiska propositionen avvisas regeringens förslag om inrättande av en ny central energimyndighet. tillstyrker det i vårpropositionen framlagda förslaget om tilläggsbudget avseende utgiftsområde 21 Energi. Förslaget om en ökning av ramen med , innefattande till bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor, till provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m. och till bildandet av en ny energimyndighet, utgår från det av regeringen föreslagna nya energiomställningsprogrammet. Av näringsutskottets ställningstagande följer att motionerna 1996/97:Fi89 (m) och 1996/97:Fi43 (fp) avstyrks i aktuella delar. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 24 Näringsliv : Förvaltningskostnader (A 1) Under tidigare budgetår har medel för att täcka kostnader för viss administration av regionalpolitiska företagsstöd, EG:s strukturfondsprogram och regional projektverksamhet anvisats över olika regionalpolitiska anslag. Genom beslut om 1997 års budgetproposition överfördes till det här aktuella anslaget. Nya beräkningar visar att de medel som fördes över är otillräckliga för att skall kunna genomföra de aktuella uppgifterna, sägs det i propositionen. Ytterligare för förvaltningsändamål bör därför tillföras program Regional utjämning och utveckling. Detta föreslås ske genom att överförs till det här aktuella A 1-anslaget från utgiftsområde 19, anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder. Resterande belopp på skall omfördelas inom ramen för nuvarande ramanslag. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (A 7) är ett samlingsbegrepp för 25 forskningsinstitut som bedriver forskningsverksamhet, finansierad av både staten och näringslivet. Inom Närings- och finns 19 industriforsknings-institut med som statlig företrädare. Instituten har huvudsakligen bedrivits i stiftelseform. Statens roll i den kollektiva finansieringen är att garantera långsiktigheten i verksamheten samt att vara den katalysator som utlöser betalningsviljan hos företagen, konstateras det i propositionen. och förstärkning av industriforskningssy-stemet (), som tillsammans med haft i uppdrag att genom förhandlingar med institutens intressenter genomföra en förnyelse av industriforskningsinstituten, avslutade sitt arbete . har därefter övertagit de aktuella arbetsuppgifterna. Efter förslag från tillämpar en ny finansieringsmodell . Modellen omfattar följande tre block: Block A, Kunskaps- och kompetensuppbyggnad, som finansieras av staten utan krav på direkt motfinansiering, Block B, Programverksamhet, och Block C, Uppdragsverksamhet, där industrin i båda fallen har finansieringsansvar. Regeringen delar KOFI:s uppfattning att de flesta industriforskningsinstitut bäst drivs i aktiebolagsform. Vidare anser regeringen att näringslivsintressenterna vid en bolagisering bör vara majoritetsägare i det nybildade aktiebolaget. Staten har, när den varit med och byggt upp verksamheten, ett rättmätigt krav att bli delägare, sägs det. och kompetensutveckling () har, tillsammans med företrädare för tre med IT-inriktning, tagit initiativ till ett nytt nationellt institut med uppgift att stärka svensk forskning och utveckling inom IT-området, . Vidare pågår förhandlingar mellan och fyra institut - , och bioteknik, och - om medel för deras verksamheter. Mot bakgrund av bl.a. resultatet av KOFI:s arbete samt den stadgemässiga koppling som finns mellan och industriforskningsinstituten anser regeringen att det icke privata ägandet i bolagiserade industriforskningsinstitut av bl.a. effektivitetsskäl bör samlas i ett holdingbolag som ägs gemensamt av staten och . I detta bolag avses ägandet i såväl redan bolagiserade institut som i kommande bolag samlas. Holdingbolaget planeras omfatta institut inom samtliga departement. Ägaransvaret för holdingbolaget föreslås ligga under Närings- och , och staten skall vara majoritetsägare i bolaget. Avsikten är att holdingbolaget skall fungera från . I propositionen föreslås mot den angivna bakgrunden att bemyndigar regeringen att motta aktier i bolagiserade industriforskningsinstitut och att bilda ett med samägt holdingbolag med den angivna inriktningen. Regeringen föreslår också att statens del av kostnaderna för bildandet av holdingbolaget skall belasta A 7-anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Inlösen av revers till beslöt (prop. 1992/93:59, bet. TU20) om att delta i en omstrukturering av det svenska ägandet i (). Staten beslöt därvid att teckna en revers på som löper fram till med 30 dagars uppsägning. Kostnaderna för och inlösen av skuldreversen skulle enligt riksdagsbeslutet belasta det här aktuella A 7-anslaget. Regeringen har redogjort för den ytterligare omstrukturering och renodling av ägandet i konsortiet SAS som genomförts och som bl.a. innefattat att () bytt namn till (prop. 1996/97:126). Renodlingen innebar för SAS Sverige AB:s del att en engångsutdelning beslöts vid bolagsstämman , vilket för statens del innebar en särskild utdelning på . Regeringen anser, mot bakgrund bl.a. av nyssnämnda utdelning, att det nu åter bör skapas förutsättningar för staten att lösa lånet när skuldreversen löper ut. Utöver reversbeloppet kommer skulden även att omfatta ränta för . Sammanlagt kan medelsbehovet beräknas omfatta ca som bör belasta det nämnda A 7-anslaget. Ramen för utgiftsområde 24 bör därför enligt regeringen höjas med . geologiska undersökning (SGU): Geologisk undersökningsverksam-het, m.m. (A 9) Genom beslut (bet. 1996/97:NU1) anmodades regeringen att återkomma till med en redovisning av verksamheten och den ekonomiska situationen inom geologiska undersökning (SGU). Utgångspunkten måste, enligt beslutet, vara att den maringeologiska verksamheten skall behållas intakt på nuvarande nivå men också att övrig verksamhet hos SGU skall bibehållas. Myndighetens höga kostnadsläge samt kunskapen om ytterligare besparingar för gjorde att SGU genomförde viss omstrukturering av verksamheten. Kostnadsutfallet för är dock väsentligt bättre än vad prognoserna visade. Detta har lett till att SGU har nått en kostnadsnivå motsvarande anslagsnivån för /96. har SGU vidtagit en rad åtgärder för att långsiktigt anpassa verksamhet och kostnader till den nya anslagsnivån på . Denna anpassning är, enligt vad som uppges i propositionen, inriktad på att uppnå balans . Den maringeologiska undersökningsverksamheten är vid sidan av SGU:s övriga kompetensområden en viktig disciplin, sägs det i propositionen. I planeringen både långsiktigt och för ligger maringeologin kvar på i stort sett oförändrad verksamhetsvolym, heter det vidare. SGU gör bedömningen att det finns möjligheter att i betydande omfattning finna extern finansiering i enlighet med vad som förordades i budgetpropositionen för . SGU och har fortsatt arbetet med en samordning av den maringeologiska karteringen och sjömätningen , sägs det. Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid SGU inte kräver ytterligare anslagsmedel för innevarande budgetår. Detta förutsätter att uppdrags-intäkterna kan hållas på budgeterad nivå. Den maringeologiska verksamheten kan därmed bibehållas nivå. Vidare begär regeringen godkännande av de i propositionen föreslagna riktlinjerna för en sammanslagning av geologiska undersökning och och av att inkomsterna från försäljning av olja m.m. fr.o.m. får sättas in på ett räntebärande konto i för att användas till finansiering av framtida kostnader för efterbehandling av lagringsanläggningar. () inrättades för att senast vid utgången av avveckla statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer med hänsyn tagen till samhällsekonomi, beredskap och miljö. Försäljningen av olja m.m. bedöms i huvudsak komma att vara klar . Regeringen gav ett gemensamt uppdrag till SGU och SOL att utreda förutsättningarna för att inordna SOL:s verksamhet i SGU . Regeringen gör bedömningen att en sammanslagning av på kort sikt ger samordningsvinster, främst på det administrativa området, som det ställs ökade krav på SGU:s resurser i vissa andra avseenden. Längre fram då verksamheten omfattar efterkontroll av miljösäkrade anläggningar bedöms samordningsvinster finnas i att SGU har både centrala och regionala resurser för att sköta kontrollprogrammen. Regeringen aviserar att den i budgetpropositionen för skall återkomma till med förslag rörande mineralpolitiken och SGU. I detta ingår även förslag rörande en sammanslagning av verksamheterna vid SGU och SOL fr.o.m. . För att en sammanslagning skall kunna göras effektiv krävs dock åtgärder på myndighetsnivå redan under innevarande budgetår, sägs det. Regeringen vill därför få godkännande av inriktningen av ett framtida samgående mellan myndigheterna. Enligt förslag i propositionen skall bemyndiga regeringen att besluta dels om avveckling av den verksamhet hos som genom planerade EU-regler definieras som konkurrensutsatt garantiverksamhet med riskperioder , dels om formerna och villkoren för avvecklingen, inkluderande en eventuell försäljning eller överlåtelse av verksamheten. förbereder införande av regler om avveckling av statligt stöd till exportkreditförsäkring inom det s.k. konkurrensutsatta området, sägs det. Syftet är att förhindra att statsstödd verksamhet konkurrerar på ojämlika villkor med privat försäkringsverksamhet. Regeringen stödjer kommissionens ansträngningar att införa ett regelverk på detta område. En avveckling av den konkurrensutsatta verksamheten bör ske även om ett införande av EG-regler på området skulle dröja, anförs det. Regeringen anser sålunda att verksamheten kan anses vara ett statligt åtagande. Det är regeringens uppfattning att avvecklingen skall genomföras på ett sätt som så långt det är möjligt beaktar exportföretagens intressen. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (E 4) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för rubricerade ändamål uppfört ett ramanslag på . De utbetalningar som belastar anslaget avser åtaganden som gjorts vad gäller vissa förmånliga krediter till . I övrig statsstödd verksamhet redovisar AB ett överskott. Anvisade medel för kommer inte att vara tillräckliga för att täcka utbetalningarna, sägs det i propositionen. Uppskattningsvis kommer ytterligare att behövas, vilka föreslås bli anvisade på det här aktuella anslaget. Ökningen skall finansieras genom att anslaget E 3 minskas med motsvarande belopp. anser att föreslaget resurstillskott på till A 1 : Förvaltningskostnader bör kunna rymmas genom omfördelning inom anslaget och avvisar därför regeringens aktuella förslag, anförs det i motion 1996/97:Fi45 (mp). behandlar först de förslag i tilläggsbudgeten som inte innebär förslag om ändrade anslag. Förslagen rörande industriforskningsinstituten ser utskottet som ett ändamålsenligt sätt att försöka åstadkomma ökad effektivitet i institutens verksamhet. anser generellt att den industrirelaterade forskningen är av grundläggande betydelse för möjligheterna att uppnå ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i näringslivet. Industriforskningsinstituten har här en viktig funktion att fylla. När det gäller geologiska undersökning (SGU) noterar näringsutskottet att regeringen i propositionen lämnar den av utskottet begärda redovisningen av verksamheten och den ekonomiska situationen inom SGU. I propositionen begär regeringen godkännande av föreslagna riktlinjer för en sammanslagning av SGU och , vilket näringsutskottet tillstyrker. Regeringen aviserar att den i budgetpropo-sitionen för skall lägga fram förslag på detta område, liksom beträffande mineralpolitiken och SGU:s verksamhet. får i det sammanhanget möjlighet att återkomma till de aktuella frågorna. Regeringens förslag om att den konkurrensutsatta garantiverksamheten hos skall avvecklas tillstyrks av näringsutskottet. Som anförs i propositionen är det viktigt att avvecklingen sker på ett sådant sätt att exportföretagens intressen beaktas så långt det är möjligt. tillstyrker slutligen förslagen i tilläggsbudgeten om ändrade anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Förslagen innefattar, som nämnts, en ökning av förvaltningsanslag med , en ökning av anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. med , en ökning av anslaget AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning med och en minskning av anslaget med . Ställningstagandet innebär att motion 1996/97:Fi45 (mp), i vilken yrkas avslag på förslaget rörande , avstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftstak för utgiftsområde 21 Energi bort ha inletts med ett avsnitt av följande lydelse: noterar att förslagen till ramar och tilläggsbudget avseende utgiftsområde 21 följer de förslag till energipolitiska program som förordas i den energipolitiska propositionen (prop. 1996/97:84). Utskottets ställningstaganden i dessa delar redovisas längre fram i yttrandet.