yttr · GK05SFU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-8), tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-11 och 19-68) samt vissa skattefrågor (yrkandena 69-79) jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av vårpropositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till preliminär fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 samt socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig också över regeringens förslag rörande basbeloppet (avsnitt 5.9) och nedsättning av socialavgifter (avsnitt 7.4.3) med förslag till ändring i lagen om allmän försäkring och lagen om socialavgifter (lagförslagen 3.1 och 3.23). Utskottet yttrar sig över följande motioner, till den del de rör utskottets beredningsområde: - 1996/97:Fi42 (m) yrkandena 7 och 10, - 1996/97:Fi43 (fp) yrkandena 5, 17 och 18, - 1996/97:Fi44 (v) yrkandena 5, 10, 12, 19, 20, 25, 26, 37 och 38, - 1996/97:Fi45 (mp) yrkandena 18, 19, 41 och 43, - 1996/97:Fi46 (kd) yrkandena 4, 6, 7 och 10, - 1996/97:Fi47 (m), - 1996/97:Fi73 (fp) yrkande 4, - 1996/97:Fi90 (m) yrkande 3. Utskottet överlämnar också med eget yttrande motion 1996/97:So424 yrkande 13 av m.fl. (v). I propositionen föreläggs förslag till beslut om ett statligt utgiftstak för på . Utgiftstaken ligger fast på 720 respektive . Regeringen begär vidare att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Som utgiftsområde avses därvid även socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten (prop. s. 95). Utfallet för /96 och uppföljning av 1997 I propositionens avsnitt 5.7 redovisar regeringen utfallet för /96. Bl.a. anges att antalet födda barn hade överskattats och att utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag blev sammantaget lägre än budgeterat. Sjuktalet visade sig också för högt räknat och utgifterna för sjukpenning och rehabilitering blev därför lägre än anvisat i statsbudgeten. I propositionens avsnitt 5.4 redovisas uppgifter för . Som ett led i den nya stramare budgetprocessen görs regelbundna uppföljningar av både utgifts- och inkomstutvecklingen. Fackdepartementen lämnar varje kvartal en prognos för det pågående budgetåret. Inom många utgiftsområden förväntas nu högre utgifter än vad som tilldelats i statsbudgeten. Det är emellertid osäkert om förbrukningen av ingående reservationer och anslagssparande kommer att överstiga de som prognosticerades i budgetpropositionen . Det finns dock en risk att utgifterna kan behöva revideras upp för vid senare uppföljningstillfällen. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar den statliga migrations- och integrationspolitiken. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till , varav migrationspolitiken uppgår till och integrationspolitiken till . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till och för till . Enligt regeringen påverkas utgifterna inom utgiftsområdet i stor utsträckning av hur många asylsökande och anhöriga till dessa som söker sig till , hur lång utredningstiden är och hur många upphållstillstånd som beviljas. I propositionen anges att antalet asylsökande i har minskat sedan förhållandena stabiliserats i det och att detta minskar utgifterna inom utgiftsområdet. Planeringen och beredskapen inom utgiftsområdet grundas på ett antagande om drygt 13 000 asylsökande . Vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgår regeringen från att besparingar på görs inom utgiftsområdet fr.o.m. 1998 utöver tidigare beslutade neddragningar. Dels minskas kommunersättningar vid flyktingmottagande (extraordinära kostnader) beroende på ett minskat antal asylsökande, dels minskas transportkostnader beroende på effektiviseringar. I propositionen anges att 200 respektive avsätts för särskilda insatser i invandrartäta områden för respektive . Regeringen anser att det är angeläget med fortsatta insatser i förortsområden och andra områden i speciellt segregerade kommuner där arbetslösheten är hög, den kommersiella och offentliga servicen är bristande och där skolan har särskilda problem. Regeringen utgår vidare från att ytterligare tillförs utgiftsområdet för att främja frivillig återvandring. anser, mot bakgrund av Statens invandrarverks egna uppgifter och det allt mindre antal flyktingar och andra invandrare som kommer till , att anslaget kan minskas ytterligare. föreslår i motion Fi42 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . anser att besparingarna på detta område gått ut över en korrekt rättstillämpning och föreslår därför att förs till anslaget Mottagande av asylsökande. Ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande är inte tillräcklig. De som tagits emot hinner inte bli självförsörjande utan hänvisas till socialhjälp. Staten måste svara för dessa kostnader. föreslår därför att avsätts för detta ändamål. föreslår i motion Fi44 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag bör avslås. anser att bör utöka antalet kvotflyktingar och ha en bra beredskap för ett ökat flyktingmottagande. Den av regeringen föreslagna neddragningen riskerar att visa sig oförenlig med en human och rimlig flyktingpolitik. föreslår i motion Fi45 yrkande 41 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m fp v mp kd 1998 3 760 - 957 0 + 615 0 0 1999 3 773 - 874 0 - + 88 0 2000 3 660 - 788 0 - + 200 0 Utskottet godtar, mot bakgrund av det minskade antalet asylsökande och de effektiviseringar som planeras, den i propositionen föreslagna besparingen. Utskottet ser positivt på att medel avsätts för särskilda insatser i invandrartäta områden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1998, 1999 och 2000 och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 7, Fi44 yrkande 5 och Fi45 yrkande 41. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministrationen, dvs. anslagen till och de allmänna försäkringskassorna. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet handikappersättning samt folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområde 10 preliminärt beräknas till , och . I förhållande till vad som föreslogs budgetproposition innebär det en minskning av ramen för med 1 184 respektive . Vid beräkningen av utgiftsområdets ram har beaktats att regeringen i proposition 1996/97:63 föreslår att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och närståendepenningen höjs till . Höjningen finansieras främst genom ändrade regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) samt genom ändringar i tandvårdsförsäkringen. I nämnda proposition föreslår regeringen en ökad satsning på samverkan vid rehabilitering samt riktlinjer för socialförsäkringsadministrationen. Särskilda medel ställs till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel m.m. Dessutom tillförs vissa ytterligare medel för detta ändamål. I samma proposition lämnas också förslag till ett utökat särskilt högriskskydd för arbetstagare med risk för en eller flera längre sjukperioder . Medel härför har beräknats med . Förslag om SGI-förändringar kommer att föreläggas , innebärande en besparing på . Besparingen fördelar sig lika mellan sjuk- och föräldraförsäkring. Utgiftsområdets ram har justerats ned med med anledning av de förslag som Utredningen om översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (dir. 1996:52 och 1996:100) kommer att lämna . Regeringen har för avsikt att närmare precisera effekterna av utredningens förslag på berörda anslag och utgiftsområden i budgetpropositionen för . De utgiftsområden som kan beröras är utgiftsområdena 10, 11, 12 och 18. I propositionen anges att frågan om förmåner och allmänna egenavgifter över 7,5 basbelopp bereds vidare inom i samband med frågan om löneindexering av taket inom det nya ålderspensionssystemet. Frågan om utbetalning av KAS-ersättning skall utföras av det för arbetslöshetskassorna gemensamma utbetalningssystemet och inte av de allmänna försäkringskassorna övervägs. En viss reduktion av utgiftsområdet är möjlig för , och regeringen avser att återkomma till denna fråga i budgetpropositionen. avvisar förslaget att höja ersättningen i sjukförsäkringen till . De föreslår i stället att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från . Sjuklöneperioden bör förkortas till de ursprungliga , dock utan att arbetsgivaravgiften höjs. SGI:n bör beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst. Trafikskadorna, som står för av sjukförsäkringens totala kostnader, bör bekostas av en obligatorisk trafikskadeförsäkring. Det s.k. bör utvecklas. För att möjliggöra en ordentlig satsning på samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsförmedlingen beräknas ytterligare till . Ett särskilt bostadsstöd bör införas för funktionshindrade som har hög bostadskostnad beroende på att deras lägenhet eller hus har handikappanpassats. föreslår i motion Fi42 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . anser att sjukförsäkringsmedel bör aktiveras till insatser i vården och på så sätt korta köerna till vården radikalt. Förebilden för denna idé är de s.k. FINSAM-försöken. En utvärdering av försöksverksamheten talar om anser att verksamheten nu bör utökas att gälla i hela landet. Därmed kan tillföras sjukvården. Utgifterna för förtidspension kan minska med . Det enskilda beslut som vållat de mindre företagen störst bekymmer är den förlängda sjuklöneperioden. Man bör därför återgå till 14 dagars sjuklöneperiod. föreslår i motion Fi43 yrkande 5 att ramen i förhållande till regeringens förslag minskas med samt ökas med och . I motion Fi73 yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att sjukförsäkringsmedel bör aktiveras till insatser i sjukvården. föreslår att för anslås för att ge försäkringskassorna möjlighet att öka satsningen på rehabiliteringsverksamheten. För att underlätta försäkringskassornas arbete bör i budgeten för anslås ytterligare . Som skäl anförs att försäkringskassorna har fått vidkännas kraftiga besparingar. har en lång rad regel-ändringar trätt i kraft. Dessutom har tiden mellan det att beslut fattas i fram till ikraftträdandet varit alldeles för kort. I takt med att allt fler människor fått sämre privatekonomi ökar också oron för hur de sociala trygghetssystemen fungerar. Det har inneburit tätare kontakter från medborgarnas sida. Ersättningsnivån i sjukförsäkringen bör höjas till fr.o.m. . bör förmånstaket höjas till 10 basbelopp. Företag med upp till tio anställda bör helt befrias från skyldigheten att betala sjuklön och 14 dagars sjuklöneperiod bör återinföras för övriga företag. föreslår i motion Fi44 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag bör avslås. föreslår en återgång till en sjuklöneperiod . Detta finansieras genom skatteväxling, där en mindre del av kompensationen till företagen för höjda energiskatter tas ut i form av förkortad sjuklöneperiod. Förslaget leder till ökade kostnader inom utgiftsområdet med . föreslår vidare att ett s.k. brutet tak införs för sjukpenningen , där kompensationsnivån skall vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och på den del av inkomsten som överstiger denna nivå. Ett enhetligt tak bör införas i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen vid 6,5 basbelopp. Dessa reformer innebär att kostnaden för sjukpenning blir något lägre än vad regeringen räknat med. Ett generellt grundskydd lika för alla bör finnas i försäkringar vid bl.a. långvarig ohälsa. Ett försörjningstillägg, som i hög grad ersätter socialbidrag, bör införas i de statliga socialförsäkringarna. föreslår också en sammanslagning på nivå av försäkringskassa, arbetsförmedling och delar av . Det bör ge en viss effektiviseringsvinst . Beräkningen av förtidspensionerna påverkas av den föreslagna skatteväxlingen för miljön genom att höjda miljöskatter medför ett högre basbelopp. föreslår i motion Fi45 yrkande 41 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . I samma motion, yrkande 43, yrkas att hos regeringen begär förslag om förkortad sjuklöneperiod . anser att sjuklöneperioden bör förkortas . Vidare föreslås en ökad satsning på rehabilitering för att minska förtidspensioneringen. De föreslår också ett nytt beräkningssätt för SGI (grundad på inkomsten ) och en andra karensdag i sjukförsäkringen kombinerat med ett högkostnadsskydd med högst per tolvmånadersperiod. Reglerna bör utformas på ett sådant sätt att särskild hänsyn tas till deltidsarbetande. föreslår i motion Fi46 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . I samma motion, yrkande 7, begärs ett tillkännagivande om förkortad sjuklöneperiod. Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m fp v mp kd 1998 35 394 - 8 861 - 830 + 300 + 1 550 - 1 900 1999 36 778 - 10 129 + 375 - + 1 615 - 2 900 2000 37 943 - 10 872 + 250 - + 1 465 - 4 400 Som framgår av tabellen finns det stora skillnader i de olika partiernas beräkningar av utgiftsramar i förhållande till regeringens förslag. Särskilt stor är skillnaden mellan regeringens förslag till preliminära ramar och alternativ. Som utskottet kommer att närmare beröra nedan är det inte lätt att bedöma substansen i medelsberäkningarna i motionerna. Härtill kommer att , som anser att preliminära utgiftsramar inte skall beräknas , inte har redovisat några medelsberäkningar , trots att det för fram förslag till förändringar i ersättningssystemen avsedda att börja gälla . Enligt utskottets mening är det viktigt att tar ställning till preliminära ramar även . Dessa skall utgöra riktlinje för regeringens fortsatta budgetarbete. Därigenom betonas vikten av en långsiktig planering och varaktig stabilitet i statens finanser. Förutsättningarna ökar då också för att eventuella regelförändringar kan genomföras . Som redan nämnts är det inte lätt att bedöma substansen i beräkningarna av de alternativa förslagen. Ett problem är att vissa förslag till utgiftsändringar kan vara tänkta att kombineras med förändringar i uttaget av arbetsgivaravgifter. Så kan vara fallet med förslag om en förkortning av sjuklöneperioden, något som får stor effekt för de direkta utgifterna inom utgiftsområdet. Det framgår dock inte om de motionärer som anser att arbetsgivaravgiften i sådant fall skall höjas har beräknat medel inom utgiftsområdet endast motsvarande nettoeffekten. , som vill gå ännu längre och helt slopa arbetsgivarperioden för småföretagare, har däremot inte angivit några medel härför inom utgiftsområdet för . Å andra sidan skulle införandet av ytterligare en karensdag, som föreslås av och , få liten effekt på kostnaderna för sjukförsäkringen. Också i detta fall kan motionärerna inom utgiftsområdet ha beaktat nettoeffekten efter en avgiftshöjning. Även med bortseende från oklarheter beträffande sådana nettoredovisningar anser utskottet att det finns skäl att i olika avseenden ifrågasätta det realistiska i medelsberäkningen av partiernas alternativa förslag. Även om utskottet i huvudsak endast skall ta ställning till den preliminära ramen kommer utskottet i det följande att också kommentera oppositionspartiernas alternativa sakförslag. Flertalet av dem har tidigare tagit ställning till och avvisat (se främst bet. 1996/97:SfU1). Vad inledningsvis gäller kompensationsnivån i sjukförsäkringen skall utskottet behandla proposition 1996/97:63 med förslag om en 80-procentig kompensationsnivå (1996/97:SfU12). beslut med anledning av den propositionen måste naturligtvis vara utgångspunkt för regeringens budgetförslag, men utskottet har inte anledning att nu invända mot den preliminära beräkningen i detta avseende. Enligt utskottets mening skulle införandet av ytterligare en karensdag innebära en alltför stor påfrestning för den som blir sjuk. Regeringen har aviserat förslag om ändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Hur SGI:n närmare skall utformas får avgöras när detta förslag föreligger. Frågan om en höjning av förmånstaket över 7,5 basbelopp bör anstå i avvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen inom av Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag härom. I proposition 1996/97:63 har regeringen också lagt fram förslag till inriktningen av samverkansformer inom rehabiliteringsområdet. Regeringen föreslår att samverkansprojekt skall ha en gemensam ram för åtgärder och insatser men att de ekonomiska besluten skall fattas av respektive myndighet/förvaltning. Vad gäller extra resurser för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, utöver de medel regeringen redan nu aviserar, kan nämnas att regeringen detta år har givit Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av effekterna av rehabiliteringsinsatser m.m. Översynen skall innefatta en analys av eventuella behov av förändringar av nuvarande regler med utgångspunkt i den arbetsmiljö- och socialförsäkringslagstiftning som finns. Statskontoret skall vidare utvärdera de offentliga och privata rehabiliteringsproducenternas betydelse för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Slutligen skall Statskontoret - så långt det är möjligt - dra slutsatser av den omfattande mängd rapporter, utredningar m.m. som har lämnats och som berör den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Uppdraget skall redovisas . Vad gäller sjuklöneperiodens längd anser utskottet att bör vidhålla sin tidigare uppfattning att sjuklöneperioden skall vara (prop. 1995/96:209, bet. 1996/97:SfU4, rskr. 1996/97:22). Som utskottet tidigare påtalat är det dock viktigt att förlängningen kombineras med ett förstärkt skydd för personer med återkommande längre sjukperioder. Förslag om ett utökat särskilt högriskskydd har lagts fram i proposition 1996/97:63. Beträffande motionsförslag om att socialförsäkringen inte skall omfatta trafikskador vill utskottet hänvisa till att regeringen i proposition 1996/97:63 har redovisat allmänna principer för en allmän försäkring vid sjukdom och rehabilitering. Något undantag för trafikskador görs inte, och de preliminära ramarna för utgiftsområdet bör utgå från dessa principer. Utskottet vill här slutligen ta upp försäkringskassornas situation. För innevarande budgetår har över statsbudgeten anvisats för () och för de allmänna försäkringskassorna. I samband med behandlingen av budgetproposition angav utskottet (se bet. 1996/97:SfU1 s. 23-24) att försäkringskassorna liksom övrig statlig verksamhet har att följa besparingskravet på för budgetåren 1995/96-1998. För skulle detta innebära ett sparbeting på . Som en konsekvens av besparingskravet för /96 hade åtgärder vidtagits som innebar att närmare 900 årsarbetare före utgången av bedömdes komma att ha lämnat verksamheten. Vidare hade en mängd förenklings- och effektivitetsåtgärder vidtagits eller planerats på såväl regional som lokal nivå. Till sparkravet kom att inkomsterna från Arbetsskadefonden skulle minska med i förhållande till tidigare. Ersättningen från AP-fonden kunde dock komma att bli högre än vad som angavs i budgetpropositionen. med resursnedskärningarna hade krav rests på ökade insatser för kvalitet i handläggningen samt ökad kontroll i syfte att komma åt fusk m.m. samt insatser inom rehabiliteringsområdet. Vidare hade flera stora reformer inom socialförsäkringsområdet genomförts eller var under genomförande. Som exempel nämndes bostadsbidragen och underhållsstödet som ställer krav på resurser. Utskottet framhöll i betänkande 1996/97:SfU1 att det är nödvändigt att mycket stora krav ställs på försäkringskassornas administration. De beskrivna vidtagna och kommande åtgärderna får inte innebära att en effektiv och rationell hantering av försäkringen äventyras med ökade kostnader för socialförsäkringsförmåner och bidragssystemen som följd. Negativa effekter, som kan innebära betydande rättsosäkerhet och längre handläggningstider m.m. till men för den enskilde vid hanteringen av ärenden, måste också undvikas. Enligt utskottets uppfattning var det därför nödvändigt att ytterligare medel anvisades över statsbudgeten för för försäkringskassornas räkning. Detta föreslogs ske genom att omfördes från RFV till försäkringskassorna för . Utskottet utgick från att regeringen noga följer verksamheten och vid behov vidtar erforderliga åtgärder. följde utskottet (rskr. 1996/97:126). har i budgetunderlaget redovisat de totala neddragningarna för försäkringskassorna för budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Om man förutom det generella besparingskravet även tar hänsyn till förändringar i avgiftsinkomster motsvarar resursneddragningarna för försäkringskassorna . Om även förändring av resurser på grund av regelförändringar m.m. samt lokalbesparingar beaktas motsvarar resursneddragningarna . Neddragningen av försäkringskassornas budgetramar har enligt RFV således varit betydligt större än det generella besparingskravet på för statliga myndigheter. Utskottet har behandlat proposition 1996/97:121 Systembrister och missbruk inom socialförsäkringssystemen (bet. 1996/97:SfU10). I nämnda proposition anges att regeringen avser att återkomma i vårpropositionen med närmare uppgifter om de ekonomiska konsekvenserna av förslagen och effekterna för socialförsäkringsadministrationen. I vårpropositionen har regeringen inte närmare kommenterat dessa konsekvenser. Utskottet har erfarit att RFV i stället genom ett särskilt beslut har tilldelats av särskilda medel som inom utgiftsområde 2 avsatts för förstärkning av kontrollfunktionen i staten. Utskottet har under innevarande år fått fortsatta signaler om att situationen i försäkringskassorna är besvärlig. Utskottets ledamöter har också, gemensamt eller enskilt, skaffat sig information genom att besöka åtskilliga försäkringskassor. Vidare har utskottet detta år haft en offentlig utfrågning om försäkringskassornas situation. Därvid belystes bl.a. personalsituationen, kompetensutvecklingen och rättssäkerheten. Vid utfrågningen hördes bl.a. justitieombudsmannen som har tillsyn över socialförsäkringssektorn. Denne uppgav att försäkringskassorna ur ett JO-perspektiv förefaller ha ett högt och ökande antal handläggningsfel i jämförelse med annan verksamhet. Detta innebär att den enskildes rättssäkerhet har försämrats. JO:s intryck är dock att de enskilda tjänstemännen har en god ambition och försöker göra ett gott arbete. Som grund för JO:s påståenden låg bl.a. att antalet anmälningar angående socialförsäkring - ökade . Övriga anmälningar ökade . Av de anmälningar som görs till JO föranleder kritik. Motsvarande siffra för socialförsäkring är . Antalet anmälningar och antalet kritiserade beslut har relativt sett ökat ytterligare vad gäller socialförsäkring. Anmälningarna gäller kassornas bedömning i sakfrågor, något som JO inte kan ta ställning till. En vanlig anmälningsanledning i övrigt är långsam handläggning. Andra anmälningar gäller fall där utbetalningen av en förmån, t.ex. sjukpenning, stoppas utan formellt beslut eller fall av underlåten eller bristfällig kommunikation av handlingar. Det förekommer beslut på bristfälligt underlag samt bristande och felaktig dokumentation i akter. Antalet anmälningar där någon anser sig ha blivit dåligt bemött av tjänstemän bedöms däremot inte vara större än inom JO:s andra tillsyns-områden.