yttr · GK05KRU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — beslutade - med anledning av förslag av regeringen - att regeringen skulle bemyndigas att inom ramen för förevarande anslag få besluta om bidrag för utbetalningar än , dock längst t.o.m. . I den nu aktuella propositionen föreslås att regeringen skall bemyndigas att inom ramen för anslaget besluta om bidrag på högst för utbetalning , dock . tillstyrker förslaget till ytterligare medelsanvisning under anslaget med . Vidare anser kulturutskottet att finansutskottet med anledning av regeringens förslag skall föreslå att med ändring av tidigare beslut bemyndiga regeringen att besluta om bidrag på högst för utbetalning , dock . Centrala museer: Myndigheter (H 1) I propositionen redovisas att och skall flytta in i nya lokaler på i , vilket innebär att de båda museernas hyreskostnader kommer att öka med respektive . Den högre anslagsbelastningen uppvägs av den ökade inleverans från som möjliggörs genom hyresinbetalningen. Vidare redovisas att de anvisade medlen för inte täcker de hyreskostnader som museet har för de underjordiska lokaler som hyser museets spritlagda samlingar. utgick i sitt betänkande 1996/97:KrU1 från att regeringen på tilläggsbudgeten till statsbudgeten för skulle beräkna medel för ändamålet (s. I propositionen föreslås att skall anvisas härför. Detta finansieras genom indragning av anslagssparande inom utgiftsområdet. Regeringens förslag innebär att sammanlagt skall anvisas på tilläggsbudget för nämnda ändamål. Motionärerna bakom motion Fi60 (m) ifrågasätter inte behovet av de föreslagna utgifterna men har invändningar då det gäller finansieringen av utgiften för (). Motionärerna menar att de institutioner som berörs av indragningen har räknat med att använda medlen i sin framtida verksamhet. Indragningen innebär att planerad verksamhet inte kan genomföras. I motionen yrkas att beslutar att kostnaden för hyra för de aktuella lokalerna i stället skall finansieras genom en minskning av anslaget till museum. tillstyrker regeringens förslag att på tilläggsbudget till statsbudgeten för skall anvisa under anslaget Centrala museer: Myndigheter. Då det gäller motionsförslaget om finansiering av lokalkostnader vill utskottet anföra följande. Regeringen har beslutat om indragning av anslagssparande under tre ramanslag om sammanlagt , varav på anslaget och landsarkiven, på anslaget Svenskt biografiskt lexikon och på anslagsposten Livrustkammaren, och under anslaget Centrala museer: Myndigheter. För sparande på ramanslag finns inte några begränsningar. Enligt bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen - i fråga om ramanslag - använda outnyttjade medel under följande budgetår (6 §). Enligt anslagsförordningen (1996:1189) avses med ett anslagssparande vad en myndighet vid budgetårets slut inte utnyttjat av ett ramanslag sedan en eventuell indragning av anslagsbelopp räknats bort. Ett anslagssparande får föras över till följande budgetår om inte regeringen beslutar annat. Anslagssparande som inte får föras över skall myndigheten föra bort som indragning av anslagsbelopp (12 §). Lagen (1996:1059) om statsbudgeten medger att regeringen får besluta att medel på anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl (8 §). gör följande bedömning. gjorde så sent som en bedömning av bidragsbehovet över statsbudgeten till museum för . I sitt av godkända betänkande godtog kulturutskottet regeringens förslag att bidraget skulle bestämmas till (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Utskottet kan inte finna att det därefter inträffat någon omständighet som motiverar att omprövar beslutet. Med hänsyn härtill - och då utskottet inte har anledning att ifrågasätta den bedömning regeringen gjort vid sitt beslut om indragning av anslagssparande hos , Svenskt Biografiskt lexikon och myndigheten , och - avstyrker utskottet motion Fi60 (m). Stöd till icke-statliga kulturlokaler (H 5) Medel under förevarande anslag anvisas fr.o.m. på ett ram-anslag. anvisades medlen på ett förslagsanslag med därtill knuten beslutsram. Denna anslagskonstruktion användes, eftersom beslut om bidrag fattades innan aktuella byggnadsarbeten påbörjades. Därmed kom storleken på utbetalningarna att variera år . Med anledning av att den budgetproposition föreslagna medelsanvisningen under förevarande anslag inte skulle täcka beräknade utbetalningar till följd av tidigare gjorda utfästelser uttalade kulturutskottet i sitt av godkända betänkande 1996/97:KrU1 att regeringen borde återkomma till med förslag om ytterligare medelsanvisning på tilläggsbudget för (s. 190). I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen att det på tilläggsbudget skall anvisas på anslaget. tillstyrker regeringens förslag. Stöd till idrotten (N 3) Världsmästerskapen i friidrott genomfördes i med som värd. Efter en omfattande ekonomisk förlust vid arrangemanget har hamnat på obestånd. För att möjliggöra fortsatta verksamhet föreslår regeringen att på tilläggsbudget skall anvisa över anslaget Stöd till idrotten. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma villkoren för bidraget. Regeringens förslag behandlas i ett motionsyrkande, nämligen yrkande 68 i motion Fi44 (v). Yrkandet syftar till att medlen till skall anvisas i form av ett lån. vill i sammanhanget erinra om att bemyndigade regeringen att ställa ut en statlig garanti för att täcka åtaganden i samband med uppförandet av en tillfällig by i med husrum för de aktiva vid mästerskapet (prop. 1992/93:105 bil. 6, bet. 1992/93:KrU9, rskr. 1992/93:193). Av regeringsbeslutet om den statliga garantin framgår bl.a. att garantin skulle gälla till utgången av oktober (beslut , ). Garantin kom aldrig att tas i anspråk. Även kulturutskottet anser att det är angeläget att kan fortsätta sin verksamhet. Den lösning som föreslås i propositionen innebär att en ackordsuppgörelse kommer att kunna genomföras. En lånefinansiering i enlighet med motionsförslaget skulle enligt utskottets mening inte vara ägnad att ge förbundet möjligheter att inom rimlig tid förbättra sin ekonomi. Utskottet anser sig därför böra godta regeringsförslaget. Motion Fi44 (v) yrkande 68 avstyrks. Fråga om utökad ram för utgiftsområde 17 Sedan fastställt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till 7 för , har efter förslag av kulturutskottet anvisat medel under olika anslag som totalt uppgår till nämnda belopp. Utskottet har i det föregående tillstyrkt att ett sammanlagt belopp om anvisas på tilläggsbudget för . Ett bifall till utskottets förslag innebär att kommer att under utgiftsområde 17 för ha anvisat totalt 7 . I ett tidigare avsnitt, Särskilda utbildningsinsatser för vuxna , har utskottet redovisat tidigare beslut om den femåriga vuxenutbildningssatsning som kallas . Medel för har anvisats för dels 10 000 platser inom utbildning som anordnas direkt av folkhögskolorna (utgiftsområde 17), dels 86 300 utbildningsplatser inom utbildning som anordnas av kommunerna (utgiftsområde 16). Regeringen föreslår i den nu aktuella propositionen att på tilläggsbudget till statsbudgeten för skall godkänna ändrade och nya anslag i enlighet med vad som anges i propositionen. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslår regeringen att skall anvisa under anslaget A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna att användas till bl.a. inrättande av 10 000 nya utbildningsplatser inom . Regeringen anger att mötts av mycket stort intresse och engagemang inom kommunerna och att ett stort antal kommuner kan ta emot flera vuxna arbetslösa än vad tidigare anvisade medel för räcker till. Regeringen anger att de föreslagna medlen på tilläggsbudget avser "en utökning av platserna inom vuxenutbildning i ". I motion Fi49 (m) anförs att kommunernas planering visar att ett fåtal kommuner räknar med att anlita folkhögskolor och studieförbund som utbildningsanordnare. Den kommunala vuxenutbildningen får i praktiken monopol på utbildningen. Därmed har kommunerna inte följt intentionerna med beslut om . Dessutom har vissa av kommunerna haft svårt att fylla sina utbildningsplatser. Med tanke på folkhögskolornas och studieförbundens flexibilitet och stora kontaktnät och deras ansvar för att rekrytera korttidsutbildade, invandrare och personer med funktionshinder är det enligt motionärernas mening inte särskilt välbetänkt att avstå från att anlita dem i den nu föreslagna utökade utbildningen. bör klart uttala att folkhögskolor och studieförbund skall få i uppdrag att genomföra en del av den utökade vuxenutbildningen. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att folkbildningen bör ges en särskild resurs inom . Som utskottet redovisat tidigare i detta yttrande skall kommunerna inom ramen för sin del av vuxenutbildningssatsningen kunna anlita olika utbildningsanordnare, såväl den kommunala vuxenutbildningen som folkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Kommunerna får därigenom frihet att välja den organisation och utnyttja de utbildningsanordnare som är effektivast och som bäst svarar mot målgruppernas behov och de lokala förutsättningarna. Det är viktigt att individen har möjlighet att själv välja hos vilken utbildningsanordnare hon eller han skall studera. anser därför att tidigare fastlagda principer för hur kommunerna skall anordna vuxenutbildning inom inte bör ändras. Utskottet har från inhämtat att så inte heller varit avsikten med det förslag som läggs fram i proposition 1996/97:150. Genom ett förbiseende har uttrycket "vuxenutbildning" använts när man avsett "utbildning anordnad av kommun". Regeringen har således inte haft för avsikt att inskränka kommunernas möjlighet att anlita andra utbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen. Som kulturutskottet (bet. 1996/97:KrU1 s. 199) anförde är det av vikt att folkbildningens speciella förutsättningar, erfarenheter och kompetens, dvs. både hos studieförbunden och folkhögskolorna, tas i anspråk för att åstadkomma en så god utbildningssituation som möjligt för den enskilde. Det är således kulturutskottets mening att kommunerna aktivt bör använda sig av den resurs som folkbildningen utgör. Utskottet vill framhålla att det är väsentligt med en fortlöpande dialog mellan Delegationen för och kommunerna. Ett exempel på en sådan dialog är att delegationen och anordnar seminarier för representanter för kommunerna om där bl.a. fördelningen av utbildningsplatser mellan olika utbildningsanordnare kommer att diskuteras. anser att finansutskottet i sitt betänkande med anledning av motion Fi49 (m) bör klargöra att kommunerna, även när det gäller den föreslagna utökade utbildningen, i enlighet med intentionerna med beslut om aktivt skall pröva möjligheten att anlita även andra olika utbildningsanordnare än den kommunala vuxenutbildningen, nämligen folkhögskolor, studieförbund och enskilda utbildningsanordnare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (v), (), (), (), (), (), (), () och (). Ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid , , och (alla m) anser att avsnittet bedömning under ovan angivna rubrik bort ha följande lydelse: Utskottet tar först upp till behandling frågan om storleken av den preliminära ramen för . Regeringen har, som angetts i det föregående, föreslagit att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 fastställs till för nämnda budgetår. Utskottet delar den syn på kulturstödet som kommer till uttryck i motion Fi42 (m). Kulturen skall inte göras beroende av offentligt stöd. Den bör stå fri och obunden. Kulturyttringar kan i betydande omfattning ses som en del av yttrandefriheten. Inte heller valet av andra fritidsaktiviteter än sådana som tillhör den egentliga kultursektorn bör styras genom statlig bidragsgivning. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att om och verksamhet koncentreras till två radiokanaler respektive en TV-kanal, kommer public service-verksamheten med sina betydande resurser att kunna spela en mer kraftfull roll i det svenska kulturlivet och stärka som kulturnation. Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att den preliminära ramen för utgiftsområdet bör vara betydligt lägre än vad regeringen föreslagit. Ramen bör sänkas med . Således bör den preliminära ramen för utgiftsområde 17 för fastställas till ett belopp av . Folkbildningen bör få bära en betydande del av besparingen. Utskottet erinrar om att frågan om stödet till det s.k. behandlas i annat sammanhang i betänkandet. Besparingen bör också läggas ut på och på dess anslag för allmän kulturverksamhet, på filmstöd och på stödet till En bok för alla. Även stödet till ungdomsorganisationer och till allmänna samlingslokaler bör bli föremål för besparingar. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att åtgärder bör vidtas för att öka de enskilda människornas bidrag till kulturområdet. En s.k. dubbleringsfond bör skapas. I ett inledningsskede bör en sådan fond kunna tillföra kulturområdet . Då det gäller budgetåren 1999 och 2000 bör ytterligare besparingar göras. I enlighet med vad som föreslås i motion Fi42 (m) bör ramarna vara 515 respektive lägre än vad regeringen föreslagit. I enlighet härmed bör den preliminära ramen för bestämmas till och för till . () anser att avsnittet bedömning under ovan angivna rubrik bort ha följande lydelse: Utskottet tar först upp till behandling frågan om storleken av den preliminära ramen för . Regeringen har, som angetts i det föregående, föreslagit att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 fastställs till för nämnda budgetår. Som framgår av den i det föregående lämnade redovisningen har regeringen beräknat visst reformutrymme inom den föreslagna ramen för utgiftsområdet. Med beaktande av att en del av reformutrymmet enligt regeringen skall skapas genom omprioriteringar anser utskottet att det är motiverat att tillföra utgiftsområdet ytterligare medel. Härigenom ökar reformutrymmet. Utskottet bör inte binda sig för att använda reformutrymmet på visst sätt innan regeringen mera i detalj redovisat sina bedömningar och oppositionspartierna fått möjlighet att framföra sina alternativa förslag. Enligt utskottets mening bör utgiftsramen i enlighet med vad som föreslås i motion Fi43 (fp) bestämmas till ett belopp som är högre än det av regeringen föreslagna. Utskottet föreslår således att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 för bestäms till . Utskottet anser i enlighet med vad som föreslås i motion Fi43 (fp) att motsvarande höjning, , bör göras av ramarna för de båda följande budgetåren. Ramarna för utgiftsområde 17 bör således bestämmas till för och till för . (v) anser att avsnittet bedömning under ovan angivna rubrik bort ha följande lydelse: Utskottet tar först upp till behandling frågan om storleken av den preliminära ramen för . Regeringen har, som angetts i det föregående, föreslagit att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 fastställs till för nämnda budgetår. Utskottet anser att ramen bör vara större. Detta föreslås i motion Fi44 (v). Anslaget till folkbildning utgör en betydande del av de medel som anvisats till utgiftsområdet. Det är angeläget att folkhögskolor och studieförbund får ökade resurser i förhållande till medelsanvisningen under innevarande budgetår. Då det gäller andra satsningar under nästa budgetår vill utskottet redan i detta sammanhang framhålla att villkoren för kulturtidskrifter bör förbättras och att ett kvinnomuseum med nationellt ansvar bör inrättas. Det finns anledning att noggrant följa utvecklingen för länsteatrar, folkbibliotek och kulturskolor. Utskottet gör den bedömningen att, som föreslås i motion Fi44 (v), den preliminära ramen för utgiftsområde 17 för bör bestämmas till ett belopp som är högre än vad regeringen föreslagit. Detta innebär att ramen bör vara . Utskottet tar inte ställning till regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 17 för budgetåren 1999 och 2000. Utskottet vill dock med hänvisning till vad som anförs i motion Fi44 (v) framhålla angelägenheten av att det i starten görs en stor satsning på det planerade i . Avsikten är att museet skall inrättas vid ingången av . () anser att avsnittet bedömning under ovan angivna rubrik bort har följande lydelse: Utskottet tar först upp till behandling frågan om storleken av den preliminära ramen för . Regeringen har, som angetts i det föregående, föreslagit att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 fastställs till för nämnda budgetår. Utskottet godtar regeringens förslag. Med anledning av vad som anförs i motion Fi45 (mp) finns skäl att redan i detta sammanhang anföra följande om medelsfördelningen inom ramen. Utskottet kommer att förorda en ökning av stödet till musikområdet - den av regeringen förutskickade nedskärningen med på länsmusiken bör begränsas - och till lokalt arrangörsstöd samt till kulturminnesvård. Vidare kommer utskottet att föreslå att medel anvisas för ett kvinnomuseum och ett filmmuseum. Stöd till fackliga organisationers uppsökande verksamhet bör inte utgå. Om detta stöd bortfaller ökar i motsvarande mån reformutrymmet på andra områden. Utskottet utgår från att sommar-olympiaden inte tilldelas . De medel som av regeringen beräknats för en elitidrottssatsning bör i enlighet med vad som anförs i motionen utgå som extra stöd till permanenta kultursatsningar i hela landet. Också då det gäller budgetåren 1999 och 2000 godtas regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 17. Ramarna bör således bestämmas till för och för . () anser att avsnittet bedömning under ovan angivna rubrik bort ha följande lydelse: Utskottet tar först upp till bedömning frågan om storleken av den preliminära ramen för . Regeringen har, som angetts i det föregående, föreslagit att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 fastställs till för nämnda budgetår. Som framhålls i motion Fi46 (kd) är ett mångsidigt kulturliv och förståelse för vår egen och andras kulturtradition en viktig förutsättning för ett högtstående samhälle. Det är oerhört angeläget att kulturen finns nära människorna och ger en möjlighet till utveckling. Den satsning som fyrklöverregeringen gjorde på den ideella sektorn har successivt urholkats. Det är nödvändigt att ytterligare resurser tillförs denna sektor. Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att ett ökat utrymme för reformer under nästa budgetår bör skapas. Ramen för utgiftsområde 17 bör därför göras vidare än vad regeringen föreslagit. Den preliminära ramen för bör i enlighet med vad som föreslås i motion Fi46 (kd) bestämmas till ett belopp som är högre än vad regeringen föreslagit eller således . Då det gäller de båda föjande budgetåren bör i enlighet med vad som föreslås i motion Fi46 (kd) motsvarande höjning göras. Detta innebär att utskottet föreslår att den preliminära ramen för utgiftsområde 17 för budgetåren 1999 och 2000 skall bestämmas till 7 570 respektive . Tilläggsbudget för såvitt avser viss finansieringsfråga för lokalkostnader för , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Centrala museer: Myndigheter som börjar med "gör" och slutar med "motion Fi60 (m)" bort ha följande lydelse: gör följande bedömning. I likhet med motionärerna bakom motion Fi60 (m) vill utskottet framhålla att den finansiering i form av indragning av anslagssparande som regeringen tillämpat då det gäller kostnaden för lokalhyra för museets spritlagda samlingar är olycklig. De institutioner som berörs av indragningen - nämligen och landsarkiven, Svenskt biografiskt lexikon och Livrustkammaren, och - har enligt vad utskottet inhämtat haft för avsikt att använda medlen i sin framtida verksamhet. Indragningen av medlen innebär således att planerad verksamhet inte kommer att kunna genomföras. Vidare vill utskottet framhålla att risken är stor att den besparingsmetod som regeringen tillämpat kan komma att medföra att institutionerna på kulturområdet kommer att förbruka anvisade medel under det budgetår för vilket medlen anvisats och således undvika anslagssparande. Enligt utskottets uppfattning bör de aktuella hyreskostnaderna för finansieras genom en motsvarande minskning på anslagsposten för Arbetets museum under anslaget Bidrag till vissa museer. Det är rimligt att de organisationer som står bakom Stiftelsen nu tar ett större ekonomiskt ansvar för museets verksamhet. bör således föreslå att bifalla motion Fi60 (m) och besluta att på tilläggsbudget till statsbudgeten för minska det under utgiftsområde 17 anvisade anslaget H 4. Bidrag till vissa museer, anslagsposten 1. Arbetets museum med . Utskottet förutsätter att regeringen som en konsekvens härav i motsvarande mån ändrar beslutet om anslagssparande. Tilläggsbudget för såvitt avser bidrag till (v) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Stöd till idrotten som börjar med "Även kulturutskottet" och slutar med "yrkande 68 avstyrks" bort ha följande lydelse: Även kulturutskottet anser att det är angeläget att kan fortsätta sin verksamhet. anser utskottet - med hänvisning till att kan komma att anordna - att det är av vikt att staten har en genomtänkt och principiellt hållbar policy för statens ekonomiska åtaganden då det gäller stora idrottsliga evenemang. Enligt utskottets uppfattning är den lösning som föreslås i propositionen inte lämplig. Medlen bör i stället tilldelas förbundet i form av ett lån. Regeringen bör bestämma villkoren för lånet så att förutsättningarna inte rubbas för ackordsuppgörelsen och att konkurs undviks. bör således med anledning av regeringens förslag bifalla motion Fi44 (v) i här aktuell del (yrkande 68). Tilläggsbudget för såvitt avser fråga om utökad ram för utgiftsområde 17 , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Fråga om utökad ram för utgiftsområde 17 som börjar med "Utskottet har" och slutar med "7 " bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående föreslagit en minskning av anslaget Bidrag till vissa museer med (avvikande mening nr 6). Sammanlagt innebär utskottets förslag att bör anvisas på tilläggsbudget för . Ett bifall till utskottets förslag innebär att kommer att under utgiftsområde 17 för ha anvisat totalt 7 .