yttr · GK05SFU6Y · 1997-01-01 00:00:00 — I samband med inspektioner upptäcks regelmässigt vissa fel, t.ex. bristande överensstämmelse mellan det beslut som socialförsäkringsnämnden faktiskt har fattat och det beslutsmeddelande som har gått ut till den försäkrade. Särskilt ser man också en stor osäkerhet när det gäller ny lagstiftning. Tiden har varit alltför kort mellan beslut och ikraftträdande för att tjänstemännen skall hinna få förarbeten, blanketter, datorstöd eller utbildning. Vid utfrågningen påpekades att ca 340 regeländringar skett inom socialförsäkringssystemen . Vidare nämndes att revisorer (se förs. 1994/95:RR10, bet. 1994/95:SfU20) har konstaterat att av tiden för personalen på försäkringskassorna gick åt till att förklara gällande bestämmelser för de enskilda. Vid utfrågningen redovisade RFV bl.a. att en aktionsgrupp utsetts för att ta fram olika förslag till åtgärder för att höja kvaliteten i handläggningen. Det har också utarbetats riktlinjer för internrevision och tagits fram ett antal s.k. kvalitetssäkringsinstrument. Utskottet ser mycket allvarligt på de uppgifter om bristande rättssäkerhet som JO har framfört. Utskottet kan dock konstatera att försäkringskassornas personal är hårt ansträngd. Detta beror inte enbart på de minskade resurserna till socialförsäkringsadministrationen, utan även på de många och ofta snabba regeländringar som gjorts , vilket också lett till ett ökat antal förfrågningar från enskilda medborgare och behov av kontakter mellan och de enskilda. De snabba förändringarna har dock varit nödvändiga för att sanera statens finanser. Till försäkringskassornas ansträngda läge kommer också, enligt vad RFV ovan redovisat, att de totala resursneddragningarna för försäkringskassorna överstiger det generella besparingskravet. Det är enligt utskottets mening viktigt att regeringen inför höstens budgetproposition beaktar behovet av en väl fungerande administration så att socialförsäkringen och bidragssystemen kan hanteras effektivt och rättssäkert. Det är därvid nödvändigt att försäkringskassorna förfogar över tillräckliga resurser för att även fortsättningsvis arbeta aktivt med rehabilitering. Det är vidare viktigt att försäkringskassorna har nödvändiga resurser för att förebygga fusk och missbruk av systemen. Eftersom bristande administrativa resurser leder till onödigt höga försäkringskostnader bör tillräckliga medel för RFV och försäkringskassorna kunna avsättas utan utvidgning av de sammanlagda ramarna för berörda utgiftsområden. Utskottet föreslår att vad ovan anförts om försäkringskassornas situation ges regeringen till känna. I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1998, 1999 och 2000 och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 7, Fi43 yrkande 5, Fi44 yrkande 5, Fi45 yrkandena 41 och 43, Fi46 yrkandena 4 och 7 samt Fi73 yrkande 4. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområde 11 preliminärt beräknas till , och . Detta innebär för åren 1998 respektive 1999 en minskning mot vad som föreslogs budgetproposition med 1 988 respektive . I propositionen anges att kostnaderna för pensionstillskott minskar eftersom äldre pensionärer med låg ATP ersätts av yngre pensionärer med högre ATP. Utgifter för efterlevandepension har minskat kraftigt på grund av besparingsåtgärderna. Dessutom minskar antalet änkepensioner långsamt. I propositionen anges att regeringen överväger frågan om privata pensionsförsäkringars ställning vid inkomstberäkningen av efterlevandepension, och regeringen återkommer med förslag i budgetpropositionen. Utgifterna för bostadstillägg till pensionärer () beräknas minska något till följd av att antalet BTP-tagare minskar. anser att änkepensionerna bör återställas till den nivå som gällde före . Den generella tiden för omställningspension bör förlängas . anser också att bostadstillägget till pensionärer bör höjas från nuvarande av bostadskostnaden till den nivå som som gällde före , dvs. Avräkningen av bostadstillägget gentemot fritidsfastighet bör upphöra. Pensionerna har successivt urholkats genom att reglerna för beräkningen av basbeloppet har förändrats. föreslår en värdesäkring av pensionerna. Dag för pensionsutbetalning bör tidigareläggas till den 19:e och 20:e i . föreslår i motion Fi42 yrkande 7 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . I motion Fi47 begärs beslut om att änkepensionerna återställs till tidigare nivå och att omställningspensionen förlängs . kritiserar att regeringen inte gör något åt änkepensionen. En översyn aviseras, men något besked ges inte. beräknar för återställande av förändringarna rörande efterlevandeförmånerna. föreslår i motion Fi43 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för . anser att nivån på bostadstillägget för pensionärer skall vara och att fritidshus inte skall beaktas vid beräkning av bostadstillägget. De anser vidare att efterlevandepensionen skall utges och att det inte skall göras någon behovsprövning av änkepensionerna. I enlighet med tidigare begäran att förslag på socialförsäkringsområdet skall föregås av fördelningspolitiska konsekvensanalyser bör regeringen återkomma i budgetpropositionen med fördelningspolitiska konsekvensanalyser avseende inkomstprövningen av änkepensionen. föreslår i motion Fi44 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag till preliminär utgiftsram bör avslås. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om konsekvensanalyser. Ett tillkännagivande om att regeringen skall följa tidigare beslut om konsekvensanalyser begärs i motion So424 yrkande 13. anser att nivån på bostadstillägget åter bör utgöra . Utgiftsramen har också räknats upp till följd av att höjda miljöskatter inom ramen för en skatteväxling påverkar basbeloppet som styr pensionskostnaderna. De förutsätter att regeringen i budgetpropositionen föreslår att privata pensionsförsäkringar inte skall föranleda reducerad folkpension i änkepensionen. föreslår i motion Fi45 yrkande 41 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . anser att inkomstprövningen av änkepensionen bör tas bort och omställningspensionen förlängas till . Kompensationsgraden i bostadstillägget bör återställas till . Fritidsfastighet skall inte ingå i inkomstprövningen. För att kompensera de sämst ställda pensionärerna beräknas i höjt pensionstillskott till de ca 375 000 pensionärer som bara har folkpension. Detta innebär ett tillskott på för denna grupp pensionärer. föreslår i motion Fi46 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m fp v mp kd 1998 62 317 + 565 + 1000 + 1 265 + 250 + 2 075 1999 62 858 + 576 + 1 000 - + 515 + 2 075 2000 63 590 + 588 + 1 000 - + 780 + 2 075 Fr.o.m. innevarande budgetår har stora besparingar gjorts inom detta utgiftsområde. Utskottet ser ingen möjlighet till utökning av ramen genom omprio-riteringar inom andra områden. Någon återgång till tidigare regler beträffande bostadstillägg och efterlevandeförmåner kan således inte ske. I propositionen anges dock att regeringen överväger frågan om privata pensionsförsäkringars ställning vid inkomstberäkningen av efterlevandepension och återkommer med förslag i budgetpropositionen. Utskottet förutsätter att regeringen därvid kommer att redovisa konsekvenserna av eventuella förslag till ytterligare regeländringar. Vad gäller effekterna av inkomstprövningen i övrigt är detta något som på vanligt sätt får följas upp av RFV och regeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1998, 1999 och 2000 och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 7, Fi43 yrkande 5, Fi44 yrkandena 5 och 26, Fi45 yrkande 41, Fi46 yrkande 4, Fi47 och So424 yrkande 13. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen som hör till utgiftsområde 18 och studiebidragen som hör till utgiftsområde 15). Förmånerna inom området utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning samt underhållsstöd. Vidare ingår bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag till handikappade barn. I propositionen föreslås att utgifterna för utgiftsområde 12 preliminärt beräknas till , och . Detta innebär en minskning av utgifterna för budgetåren 1998 och 1999 i förhållande till budgetproposition med 3 241 respektive . Utgifterna styrs främst av den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneutvecklingen. Antalet födda barn har minskat kraftigt, vilket leder till att utgifterna inom området beräknas minska med . Beträffande utgiftsutvecklingen har regeringen även beaktat att ersättningsnivåerna höjs till i föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen enligt vad som föreslås i proposition 1996/97:63. Hänsyn har också tagits till att SGI föreslås beräknas enligt nya regler. Regeringen avser att inom ramen för utgiftsområdet föreslå vissa regeländringar avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnadsersättning samt att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges i vissa fall vid övergångsboende. avvisar förslaget att höja kompensationsnivåerna inom föräldraförsäkringen från nuvarande . Havandeskapspenningen bör avskaffas från . i den tillfälliga föräldrapenningen bör införas för att uppnå likhet mellan reglerna i sjuk- och föräldraförsäkringen. De anser att vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader bör återinföras. föreslår i motion Fi42 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . anser att flerbarnstilläggen bör återinföras. De föreslår också att barnbidragen höjs med , vilket kompenserar för den matmomshöjning de också förordar. Den s.k. mamma/pappamånaden bör ha en högre ersättningsnivå, , inte minst av jämställdhetsskäl. föreslår i motion Fi43 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för . anser att ersättningen i föräldraförsäkringen bör höjas till som förmånstaket höjs till 10 basbelopp. bör en högre kompensationsnivå () införas för pappamånaden, och beräknas härför. föreslår i motion Fi44 yrkande 5 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med . Regeringens förslag till preliminär ram bör avslås. föreslår att ett brutet tak införs även i föräldraförsäkringen , där kompensationsnivån skall vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och på den del av inkomsten som överstiger denna nivå. Ett enhetligt tak bör införas i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen och bestämmas till 6,5 basbelopp. Dessa reformer innebär att utgifterna blir något lägre än vad regeringen räknat med. Garantinivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag som de tre månadernas ersättning på garantinivå tas bort. De föreslår vidare medel för resebidrag i underhållsstödet. Barnbidraget bör höjas och beskattas. föreslår i motion Fi45 yrkande 41 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för . hävdar att familjen själv skall få avgöra hur den bör ordna sin barnomsorg. De anser därför att ett vårdnadsbidrag skall införas på nytt. De föreslår också att flerbarns-tilläggen återinförs. föreslår i motion Fi46 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m fp v mp kd 1998 33 297 - 1 200 + 1 800 + 200 + 30 + 1 964 1999 33 732 - 2 244 + 1 800 - + 30 + 2 024 2000 34 133 - 2 289 + 1 800 - + 30 + 2 093 Det ekonomiska stödet till barnfamiljer är av stor betydelse. Det är därför positivt att regeringen i proposition 1996/97:63 lägger fram förslag om en höjning av kompensationsnivån i föräldraförsäkringen till . Förslaget kommer att behandlas av utskottet i betänkande 1996/97:SfU12. Utskottet ser ingen möjlighet att genom utökning av utgiftsramen genomföra ytterligare förbättringar inom området. Utskottet vill nämna att även inom detta utgiftsområde har förslag till utgiftsökningar utan att ange kostnaderna härför. Som tidigare nämnts skall frågan om en höjning av förmånstaket beredas inom . Resultatet av denna beredning bör avvaktas. Ett brutet tak enligt modell bör dock inte införas. Ett sådant har också avvisat i samband med budgetbehandlingen (se bet. 1996/97:SfU1). Det gäller även förslag i den tillfälliga föräldrapenningen, något som bedömts innebära alltför stora påfrestningar på småbarnsföräldrar. Vidare bör havandeskapspenningen finnas kvar. Utskottet motsätter sig att vårdnadsbidrag och avdrag för barnomsorgskostnader införs. Vad gäller den närmare beräkningen av utgiftsramen vill utskottet nämna att kostnaderna för det nya underhållsstödet har varit svåra att beräkna. Säkrare bedömningar bör dock kunna göras inför höstens budgetproposition. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1998, 1999 och 2000 och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 7, Fi43 yrkande 5, Fi44 yrkande 5, Fi45 yrkande 41och Fi46 yrkande 4. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Till vissa delar redovisas socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten. Detta gäller försäkringen för allmän tilläggspension (ATP), försäkringen för delpension och arbetsskadeförsäkringen. I propositionen föreslås att utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten preliminärt beräknas till för , till för och till Detta innebär en minskning av utgifterna för budgetåren 1998 respektive 1999 i förhållande till beräkningen budgetproposition med 3 665 respektive . I vårpropositionen för aviserades ändrade regler för beräkning av antagandeinkomst för förtidspension. har haft i uppdrag att lämna förslag till utformning av sådana regler. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med förslag till ändrade regler, som avses träda i kraft . Vid beräkning av den ekonomiska ramen har regeringen utgått från besparingar motsvarande , samt . I propositionen aviseras en översyn av nuvarande fonder inom respektive departementsområde. En sådan skall ske mot bakgrund av att statens inkomster och utgifter enligt budgetlagen skall bruttoredovisas. Dessutom gäller att statsbudgeten, med vissa undantag, skall omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Förslag till förändring som kräver riksdagsbeslut skall läggas fram i budgetpropositionen för . Som en konsekvens av förslag rörande finansiell samverkan inom utgiftsområde 10 påverkas utgifterna inom detta område. Framför allt är det kostnaderna för förtidspensioner som minskar. föreslår också att delpensionen avvecklas. De föreslår dessutom att arbetsskadeförsäkringen avskaffas och ersätts med en obligatorisk arbetsskadeförsäkring helt utanför statsbudgeten, som i större utsträckning tar hänsyn till företagens skadeutfall. Kompensationsnivån för arbetsskadelivräntorna sänks till . föreslår i motion Fi42 yrkande 7 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Genom rehabilitering kan kostnaderna för förtidspensioner minska. föreslår i motion Fi43 yrkande 5 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . De höjda energiskatterna i förslag till skatteväxling leder till en höjning av basbeloppet och därmed högre kostnader för pensioner. föreslår i motion Fi45 yrkande 41 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med samt . satsningar på ökad rehabilitering gör att kostnaderna minskar genom att den reella pensionsåldern inte belastas i samma grad. föreslår i motion Fi46 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m fp v mp kd 1998 133 047 - 4 000 - 1 250 0 0 - 1 750 1999 138 150 - 5 800 - 1 625 - + 630 - 2 750 2000 143 162 - 10 100 - 1 750 - + 1 300 - 4 250 Enligt riktlinjerna för det reformerade pensionssystemet skall delpensionen avskaffas i och med införandet av det nya systemet. Det finns inte anledning att ändra på denna princip. Vad gäller arbetsskadeförsäkringen har regeringen i den tidigare nämnda propositionen 1996/97:63 angivit att nuvarande regler för arbetsskadeförsäkringen bör behållas tills vidare i avvaktan på en översyn av försäkringen. Utskottet anser att utgifterna inom området bör beräknas med utgångspunkt från dagens arbetsskadeförsäkring. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för budgetåren 1998, 1999 och 2000 och avstyrker motionerna Fi42 yrkande 7, Fi43 yrkande 5, Fi44 yrkande 5, Fi45 yrkande 41 och Fi46 yrkande 4. begränsas uppräkningen av basbeloppet till av prisförändringen. Avsikten är att så skall ske så länge budgetunderskottet överstiger . Vid ett budgetunderskott som är men som överstiger skall uppräkningen vara av prisförändringen. Full uppräkning skall ske när budgetunderskottet understiger . Underskottsgränserna multipliceras med 1,5 såvitt avser utfallet för /96. I propositionen anges i avsnitt 9.5 att budgetunderskottet /96 understiger men överstiger . Basbeloppet skall därför räknas upp av förändringen i det allmänna prisläget året före det som basbeloppet avser. Bastalet skall vara 36 273 och för det förhöjda basbeloppet 36 992. Regeringen föreslår att antar förslag till ändring i 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (lagförslag 3.1). De nya bestämmelserna skall tillämpas års basbelopp. I propositionen anges att basbeloppet beräknas bli detsamma som . Propositionen har i denna del inte föranlett några motionsyrkanden, och utskottet tillstyrker förslaget. Allmänt om socialavgifter m.m. Socialavgifter erläggs enligt lagen (1981:691) om socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman innevarande år är för arbetsgivare av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift . Avgifterna beräknas i princip på lönesumman. En egenföretagare erlägger socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift . Avgifterna beräknas i princip på inkomsten av annat förvärvsarbete. På inkomst av passiv näringsverksamhet, som inte är förmånsgrundande, betalas särskild löneskatt som uppgår till . Sådan löneskatt betalas även på lön eller annan ersättning till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre. Den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande erlägger allmänna egenavgifter. Dessa är för pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift och beräknas på inkomster som inte överstiger 7,5 basbelopp. Avgifterna är avdragsgilla vid taxeringen. Arbetsgivare skall betala allmän löneavgift av underlaget, dvs. av arbetsgivaren utgiven lön m.m. Den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift höjs till som sjukförsäkringsavgiften i form av såväl arbetsgivaravgift som egenavgift sänks . höjs också den allmänna löneavgiften och den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster (prop. 1995/96:209, bet. 1996/97:SfU4, rskr. 1996/97:22). Fr.o.m. får en arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgifter göra ett särskilt avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst . Detta motsvarar ett årligt löneunderlag på högst . Med arbetsgivare avses därvid även stat och kommun i sin egenskap av arbetsgivare. Om flera arbetsgivare ingår i en koncern skall de i avdragshänseende anses som en arbetsgivare. Vid beräkningen av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst . Detta motsvarar ett högsta underlag för avgiftsnedsättning på . För en företagare som redovisar såväl arbetsgivaravgifter som egenavgifter får det sammanlagda avdraget från egenavgifterna och arbetsgivaravgifterna uppgå till högst . Vissa särbestämmelser gäller för handelsbolag. Avdraget skall vid fördelningen av arbetsgivaravgifterna avse arbetsmarknadsavgiften. Avdrag från egenavgifterna skall i första hand avse arbetsmarknadsavgiften och därutöver vissa andra avgifter. Avsikten med denna avgiftsnedsättning är att reducera de indirekta lönekostnaderna för att på så sätt stimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande. Förslagen riktar sig främst till små och medelstora företag även om lättnaderna i avgifterna kommer samtliga arbetsgivare och egenföretagare till del. För att ytterligare stimulera nyanställningar med inriktning på små och medelstora företag föreslår regeringen (avsnitt 7.4.3) att nuvarande regler om nedsättning av socialavgifter utvidgas . Gränsen för avdraget av avgiftsunderlaget höjs till högst . För egenföretagarnas avdrag från egenavgifter föreslås inga förändringar. I de fall såväl egenavgifter som arbetsgivaravgifter erläggs höjs dock gränsen för det sammanlagda avdraget till . En motsvarande höjning föreslås för delägare i handelsbolag. Regeringen föreslår ändringar i 2 kap. 5 a § och 3 kap. 5 a § lagen (1981:691) om socialavgifter (lagförslag 3.23). Den ökade avdragsmöjligheten minskar statsbudgetens intäkter med samt med ettvart av . I propositionen anges i övrigt att frågan om förmåner och allmänna egenavgifter över 7,5 basbelopp skall beredas vidare inom i samband med frågan om löneindexering av taket inom det nya ålderspensions- Vidare anges att regeringen avser att se över strukturen på socialavgifterna och återkomma till . har det gjorts stora förändringar av regelverket, bl.a. har egenavgiften omvandlats från en arbetslöshetsförsäkringsavgift till en sjukförsäkringsavgift samt höjts i flera etapper. Vidare har utgifter flyttats mellan de olika försäkringarna. Det har inneburit att en obalans uppstått i den meningen att intäkterna från de olika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar. Sjukförsäkringen uppvisar t.ex. ett överskott, medan de pensioner som skattefinansieras uppvisar ett underskott. I propositionen anges att socialavgifter och allmänna egenavgifter totalt står för av socialförsäkringarnas samlade utgifter. motsätter sig regeringens förslag om nedsättning av socialavgifterna. De anser att det i stället bör genomföras en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna genom att den allmänna löneavgiften på slopas. Skattereduktion, alternativt i kombination med slopade arbetsgivaravgifter, bör medges för reparation och underhåll av bostäder samt för sedvanliga hushållstjänster. De allmänna egenavgifterna till sjukförsäkringen bör sänkas med 2 pro-centenheter och slopas helt . Den särskilda löneskatten på vinstandelar bör också slopas. begär i motion Fi90 yrkande 3 avslag på förslaget om ändring i socialavgiftslagen och i motion Fi42 yrkande 10 ett tillkännagivande om skattepolitikens inriktning. vill sänka arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn med . Detta skall dels ske genom en generell sänkning med, i ett första steg, av arbetsgivaravgifterna, dels genom helt slopade avgifter på hushållstjänster. begär i motion Fi43 yrkande 17 att begär förslag om en sänkning av arbetsgivaravgifterna från så att uttaget minskar med per helår. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om inriktningen för skattepolitiken. motsätter sig regeringens förslag om nedsättning av socialavgifterna. De anser att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna bör begränsas till företag med högst tio anställda. De föreslår också ett "grundavdrag" på vid beräkning av egenavgifter i avsikt att reducera egenavgiftsuttaget för enskilda näringsidkare och handelsbolag. anser att allmänna egenavgifter bör tas ut även på inkomster över 7,5 basbelopp. Det förhållandet att de allmänna egenavgifterna är avdragsgilla har bidragit till en felaktig fördelningsprofil och att kommuner och landsting går miste om skatteintäkter. bör uttaget av allmänna egen-avgifter minska, genom växling till arbetsgivaravgifter eller på annat sätt.