yttr · GK05AU7Y · 1997-01-01 00:00:00 — För deltagare som är berättigad till kontant arbetsmarknadsstöd bör ett fast belopp utgå. Utskottet bedömer att den konstruktion av tilläggsersättningen som utskottet förordat ovan är budgetmässigt saldoneutral i förhållande till den modell som föreslås i propositionen. Den kan dock öka belastningen på utgiftsområde 13, som statens inkomster ökar genom den avgift som anordnaren inlevererar till staten. I enlighet med propositionens förslag bör en anvisning till resursarbete omfatta högst men innefatta en möjlighet till förlängning . Det är viktigt att de långtidsinskrivna personer som deltar i åtgärden resursarbete får möjlighet att förbättra sina möjligheter till en stadig förankring på arbetsmarknaden. Inlåsningseffekter måste motverkas. Resursarbetet skall ses som ett led i den individuella handlingsplan som skall finnas för alla som riskerar långtidsarbetslöshet. I anslutning till att handlingsplanen utarbetas eller revideras bör den arbetssökande och arbetsförmedlingen överväga om kompetensen behöver förstärkas, yrkesinriktningen preciseras eller arbetssökandet utvecklas eller intensifieras. Som framgår av regeringsförslaget bör av arbetstiden ägnas åt att söka arbete. Enligt regeringens förslag skall de anvisade delta i den arbetsmarknadspolitiska åtgärden resursarbete på heltid. Här finner utskottet anledning att erinra om vad som framhålls i proposition 1996/97:107 om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, nämligen att deltidsanställda bör ha samma rätt till åtgärder, program och arbete som de som arbetat heltid. I större utsträckning än tidigare bör det i fortsättningen bli möjligt att t.ex. erbjuda den som är deltidsarbetslös en åtgärd som anpassas till den tid som personen i fråga är arbetslös. Utskottet anser mot denna bakgrund att deltagande i åtgärden resursarbete skall kunna ske på såväl hel- som deltid. Utskottet förordar att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd. Utskottet värdesätter att en utvärdering skall ske av eventuella undanträngnings- och inlåsningseffekter till följd av resursarbete. Med den ovan angivna justeringen anser utskottet att regeringens förslag bör godtas. Motionerna Fi43 (yrk. 8), Fi44 (yrk. 49), Fi45 (yrk. 31 och 33), Fi46 (yrk. 19), A48 (yrk. 1 och 8) samt A49 (yrk. 12) bör avstyrkas. Regeringen föreslår att arbetslösa som har fyllt men inte och som fr.o.m. t.o.m. fått arbetslöshetsersättning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd skall få rätt att uppbära arbetslöshetsersättning utan aktivitetskrav. Erbjudandet bör gälla mellan och . Ersättningen skall enligt förslaget betalas ut till dess att personerna fyller eller börjar att uppbära hel förtidspension eller återgår i arbete. Tillfällig avgångsersättning skall inte kunna utges till den som erhåller inkomst av arbete. Åtgärden tillfällig avgångsersättning finansieras enligt regeringen i huvudsak genom minskade kostnader för arbetslöshetsersättningen. Eftersom ersättningen utges i form av arbetslöshetsersättning utgör den inkomst av tjänst vid beräkning av inkomstprövade ersättningar (änkepension och bostadsbidrag). Den är också pensionsgrundande. Vid partiell förtidspension sker samordning mellan förmånerna. Förslaget föranleder ändringar i ALF- och KAS-lagarna, i den av regeringen föreslagna nya lagen om arbetslöshetsförsäkring och i lagen om arbetslöshetskassor. Dessa lagförslag behandlas i betänkande 1996/97:AU13. Såväl , som är kritiska till förslaget om tillfällig avgångsersättning. , yrkar avslag på förslaget, medan vill ha en modifiering. Moderata samlingspartiet i kommittémotion A48 och i kommittémotion A49 yrkar i konsekvens med sina ställningstaganden till åtgärden avslag på de förslag till lagändringar i nuvarande ALF- och KAS-lagar samt i den nya lagen om arbetslöshetsförsäkring som föranleds av den tillfälliga avgångsersättningen. Dessa yrkanden behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU13. liberalerna anser i motion Fi43 att förslaget om tillfällig avgångsersättning bör avslås (yrk. Regeringens förslag om tillfällig avgångsersättning bör förkastas, anser i motion Fi45. Förslaget visar på total inkonsekvens i regeringens politik. Å ena sidan har den tidigare möjligheten att förtidspensionera äldre på arbetsmarknadsmässiga grunder tagits bort men å den andra vill regeringen "förtidspensionera" fem årskullar av arbetslösa genom tillfällig avgångsersättning (yrk. Enligt i motion Fi46 innebär förslaget om tillfällig avgångsersättning inte en långsiktigt riktig inriktning. Trots detta motsätter sig partiet inte den tillfälliga åtgärden men anser att man skall ha varit arbetslös för att kunna ta del av denna (yrk. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att äldre personer som varit arbetslösa och som har svårt att finna ett nytt arbete skall ges möjlighet att erhålla rätt till arbetslöshetsersättning, benämnd Tillfällig avgångsersättning, fram till dess de uppnår pensionsåldern. Ersättningen skall till skillnad från ordinarie arbetslöshetsersättning inte innebära krav på aktivt arbetssökande eller annan aktivitet. Ett villkor skall vara att den arbetslöse fått arbetslöshetsersättning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd fr.o.m. till . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av största vikt att en åtgärd av denna karaktär görs temporär och endast riktas till personer som varit arbetslösa . I annat fall skulle arbetsmarknaden för den aktuella åldersgruppen kunna försämras i och med att arbetsgivare vid personalminskningar i första hand skulle välja att säga upp personer som kvalificerar för åtgärden. anser att motionerna Fi43 (yrk. 11), Fi45 (yrk. 28) samt Fi46 (yrk. 21) bör avstyrkas. Sammanfattande medelsberäkning av anslaget A 1 inom ut-gifts-område 13 Samtliga förändringar inom utgiftsområde 13 avser ramanslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning, vilket också framgår inledningsvis under utgiftsområdet. Anslaget bör enligt propositionen tillföras under för att därmed uppgå till 39 . I tre motioner, Fi43 (yrk. 15 delvis), Fi44 (yrk. 50 delvis) och Fi46 (yrk. 26 delvis), återfinns yrkanden om anslagsförändringar i förhållande till regeringens förslag. Förslagen sammanfattas i nedanstående tabell. Motionsförslag om förändring av anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning inom utgiftsområde 13 jämfört med regeringens förslag (tusental kronor) Regeringens förslag till nytt anslag Partiets förslag till förändring (fp) (v) (kd) 39 541 334 -301 000 -500 000 -59 000 Utskottet Som framgår av tabellen i avsnitt 7 nedan ansluter sig utskottet till propositionens förslag till anslag respektive ram för utgiftsområdet. Utskottet anser därför att motionerna Fi43 (yrk. 15 delvis), Fi44 (yrk. 50 delvis) och Fi46 (yrk. 26 delvis) bör avstyrkas. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv I det följande behandlas propositionen såvitt gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv jämte motioner. Först tar utskottet upp förslaget på tilläggsbudget för . Därefter behandlas övriga förslag som rör utgiftsområdet. De förslag i proposionen som behandlas är yrkandena 19, 39-45 och 68 (delvis) De motioner som behandlas är följande: Fi43 av m.fl. (fp) yrkandena 12 och 13, Fi44 av m.fl. (v) yrkandena 52-56, Fi46 av m.lf. (kd) yrkande 26 delvis, Fi63 av och (), Fi74 av m.fl. (s), Fi85 av (), A47 av m.fl. (s), A48 av Per m.fl. (m) yrkandena 9-14 samt A49 av m.fl. (fp) yrkandena 3-5 och 13. Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och () förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter samt forskning och utveckling på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Under utgiftsområdet återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. De totala utgifterna för utgiftsområde 14 uppgår enligt statsbudgeten till ca , varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder (ramanslaget A 2) svarar för . I propositionen lämnas nu ett förslag till tilläggsbudget avseende utgiftsområde 14. Regeringen föreslår dels att utgiftsramen minskas med , dels beträffande anslagen vissa ändringar av befintliga samt ett nytt anslag. Till förslaget om utgiftsramen återkommer utskottet i en sammanfattande del. I det följande behandlas de enskilda anslagen. De väsentligaste förslagen - framlagda och aviserade - för utgiftsområdet beskrivs enligt följande. Inom utgiftsområdet fullföljs beslut om besparingar på offentlig konsumtion. För att finansiera föreslagna utgiftsökningar har regeringen vidare i tilläggsbudgeten föreslagit en förändrad ersättningsnivå för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med utbildningsbidrag. uppgår denna besparing till , vilket har beaktats i beräkningen av utgiftsområdets ram. Även effekterna i övrigt av de i tilläggsbudgeten för framlagda förslagen har beaktats. Kvalitetshöjande insatser genom ett ökat utrymme för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning genomförs . Det föranleder en justering uppåt av ramen med . Förslaget ingår i Fempunktsprogrammet för arbete och utbildning. Vidare föreslås att åtgärden Utbildning i företag bibehålls . Det inrättade bör tillföras . Vidare aviseras ett förslag om rätt till tjänstledighet för att starta eget företag. Utgiftsökning för införande av förslag enligt proposition 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring har beräknats till . A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Från anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder finansieras olika åtgärder såsom arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion (API), datortek, arbetslivsutveckling (ALU) och starta-eget-bidrag. Vidare finansieras från anslaget bl.a. rekryteringsstöd och bidrag till utbildning i företag. Dessa stöd betalas till arbetsgivare för subvention av del av lönekostnaden vid anställning av en arbetslös eller vid anordnande av utbildning av personal. Därutöver finansieras kommuners omkostnader i samband med anordnande av offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) samt ersättning till kommunerna för deras ansvar för ungdomar. Slutligen finansieras från anslaget bl.a. otraditionella insatser, försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder samt särskilda medel. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna I budgetpropositionen för informerades om att regeringen avsåg att uppdra åt AMV att sysselsätta i genomsnitt 228 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under . För detta ändamål anvisades under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det hänvisas till arbetsmarknadsutskottets uppfattning (bet. 1996/97:AU1), nämligen att kravet på omfattningen var högt ställt i förhållande till de tilldelade resurserna. Regeringen gör nu bedömningen att under innevarande budgetår i genomsnitt minst 207 000 personer bör få utbildning eller sysselsättning genom konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och yrkesinriktad rehabilitering under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Härav bör minst 26 000 personer vara arbetshandikappade. I detta sistnämnda avseende föreslås ingen förändring jämfört med beslut med anledning av budgetpropositionen. Genom det sänkta volymkravet beräknar regeringen att ca frigörs. Av dessa medel bör emellertid användas för att finansiera en ökad utbildningssatsning och vissa andra insatser på arbetsmarknadsområdet. Regeringen meddelar sin avsikt att uppdra åt AMV att under vidta åtgärder i enlighet med detta. I motion Fi44 anförs att det inte behövs något explicit volymkrav. Som styrmedel räcker det med de övergripande arbetsmarknadspolitiska målen och prioriteringarna, kompletterade med det övergripande målet att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. En lämplig avvägning av åtgärderna ger en rationell nivå på åtgärdsvolymen. Ett tillkännagivande av nu angiven innebörd begärs (yrk. I motion Fi46 konstateras att regeringen nu - såsom förutsåg redan i samband med behandlingen av budgetpropositionen - har insett svårigheterna med att ha i gång de volymer som då var aktuella. Även beträffande den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har regeringen anammat partiets synsätt. Frigjorda resurser borde i huvudsak användas till tillväxt- och företagsbefrämjande åtgärder, anförs det (yrk. 26 delvis). I motion A48 av Per m.fl. (m) sägs att arbetsmarknadspolitiken länge har varit styrd av kvantitativa mål. En effekt av för högt satta volymmål är att AMV tenderar att omfördela resurser till billigare åtgärder, som ger fler platser för pengarna. Fasthållande av volym som vägledande parameter utgör ett strukturproblem i arbetsmarknadspolitiken, anför motionärerna och föreslår att skall uttala sig i enlighet härmed (yrk. I motion A49 av m.fl. (fp) hänvisas till att har ifrågasatt volymmålen. Förslaget i propositionen är därför glädjande, heter det, så till vida att regeringen tydligare betonar kvalitetskravet, framför allt i arbetsmarknadsutbildningen. bör ge regeringen detta till känna (yrk. Som framgått ansåg arbetsmarknadsutskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen att regeringens dåvarande volymkrav var högt ställt i förhållande till de resurser som ställdes till förfogande. Utskottet framhöll att volymkravet inte fick ställas så högt att kvaliteten i åtgärderna äventyras. Särskilt viktigt ansågs det vara att tillräckligt utrymme skapades för arbetsmarknadsutbildning i form av kvalificerad yrkesutbildning. Utskottet konstaterar att regeringen nu har återkommit med förslag om en minskning av volymmålet. föreslås vissa kvalitetshöjande insatser inom arbetsmarknadsutbildningen. Sådan utbildning syftar till att dels motverka den strukturella arbetslösheten, dels förhindra att flaskhalsar uppkommer på arbetsmarknaden. Det är därför av vikt att antalet personer i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är relativt stort under , särskilt som efterfrågan på sådan arbetskraft kan förväntas öka. Givetvis kan det uppfattas som en alltför defensiv linje att antalet personer i den typ av åtgärder som finansieras inom utgiftsområde 14 beräknas minska under innevarande budgetår. erinrar utskottet om att det utöver de personer som deltar i åtgärderna- som anförs i propositionen - tillkommer de under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet föreslagna satsningarna på resursarbeten, tillfällig avgångsersättning samt projekt som möjliggörs genom det föreslagna bemyndigandet om en friare användning av arbetslöshetsersättningen. Till detta skall också läggas förslaget under utgiftsområde 15 om ytterligare medel till den särskilda utbildningssatsningen. noterar vad som sägs i motionerna om att några volymmål inte behövs. För sin del vill utskottet framhålla att det - såväl vid privat som offentlig verksamhet - anses önskvärt och är brukligt att sätta upp mål som är operationellt definierade. Detta är angeläget av bl.a. budgetmässiga skäl, dvs. för att kunna beräkna utgifterna. måste givetvis en viss flexibilitet vara inbyggd i systemet, så att hänsyn kan tas till ändrade förutsättningar. Att så också är fallet visas av regeringens hantering av frågan. Enligt utskottets uppfattning ligger det nu reviderade volymmålet mer i linje med den uppfattning som utskottet redovisade . Med det sagda avstyrker arbetsmarknadsutskottet motionerna Fi44 (v), Fi46 (kd), A48 (m) och A47 (fp), alla i berört avseende. Tillfälliga personalförstärkningar hos AMV Regeringen påminner inledningsvis om att AMV i samband med behandlingen av budgetpropositionen för bemyndigades att använda av medlen under det under utgiftsområde 14 anvisade anslaget A 1 förvaltningskostnader för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och (bet. 1996/97:AU1). Enligt vad regeringen numera bedömer kommer AMV - trots den tidigare beslutade förstärkningen - att ha svårt att klara sitt uppdrag att hantera det stora antalet arbetssökande på ett tillfredsställande sätt. För att AMV skall ges rimliga förutsättningar att upprätthålla en god kvalitet i förmedlingsarbetet bör myndigheten tillföras ytterligare medel. Regeringen föreslår därför att högst av anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten samt för kontroll och uppföljning av att åtgärderna används på rätt sätt (yrk. I motion A48 av Per m.fl. (m) sägs att regeringens förslag om medel kan accepteras, eftersom det endast avser . Motionärerna anser emellertid att medlen i första hand bör användas till en omorganisation av verksamheten hos arbetsförmedlingen. Kravet på kvalitet bör betonas. Detta innebär att själva förmedlingsverksamheten skall prioriteras framför den åtgärdsrelaterade. Ett första steg vore att separera verksamheterna från varandra (yrk. I liberalernas motion Fi43 föreslås att avslår förslaget om tillfälliga personalförstärkningar inom (yrk. Motsvarande förslag återfinns i motion A49 av m.fl. (fp). Upphovsmännen till den sistnämnda erinrar om sin negativa inställning till volymkrav i arbetsmarknadspolitiken och anser i linje härmed att några tillfälliga personalförstärkningar inte behövs (yrk. Vidare ifrågasätts att man ständigt förstärker arbetsförmedlingarna utan att en utvärdering görs av deras effekter. De förespråkar att riktar ett uttalande till regeringen av denna innebörd (yrk. anser att förmedlingen av arbeten - platsförmedlingen - utgör den grundläggande uppgiften för den offentliga arbetsförmedlingen. Att hålla nere vakanstiderna är ett övergripande mål för AMV. Därvidlag har utskottet inte någon annan uppfattning än den som redovisas i motion A48 (m). vill utskottet erinra om det mer individorienterade synsätt som har vuxit fram och som i sig innebär en kvalitetshöjning. Genom s.k. individuella handlingsplaner förbättras möjligheterna för den arbetssökande/arbetslösa att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. För att göra en korrekt och framåtsyftande handlingsplan tillsammans med den arbetssökande krävs särskild kompetens och tid. Denna kompetens återfinns ofta hos yrkesvägledarna på arbetsförmedlingar och . Ett sådant vägledningsarbete är strategiskt viktigt i takt med framväxten av nya yrken och utbildningar men också av nya samarbetskonstellationer. Med en ytterligare tillfällig personalförstärkning får fler arbetslösa möjlighet till kvalificerad vägledning. I samband med behandlingen av den s.k. sysselsättningspropositionen sade sig (prop. 1995/96:222, AU6y, bet. FiU15) vilja avvakta den utvärdering av avregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet som skulle inledas . anser även nu att det är rimligt att avvakta denna utredning innan något ställningstagande görs från utskottets sida. Utskottet erinrar vidare om att engångsvis anslog för projekt som syftar till att stimulera effektivare arbetsformer vid arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten (prop. 1996/97:1, bet. Det är rimligt att resultaten av såväl denna satsning som den som kommer till stånd genom den nu begärda medelsanvisningen redovisas för . Mot bakgrund av vad utskottet har anfört tillstyrks propositionen i nu aktuell del. Följaktligen avstyrks motionerna Fi43 (fp), A48 (m) och A49 (fp) i berörda avseenden. Medel för otraditionella insatser återfinns under anslaget A 2. Sådana medel skall bekosta insatser som motiveras av arbetsmarknadsskäl men som inte ryms inom ordinarie regelverk och inte heller ger rätt till andra statliga stöd. Bland annat kan det avse särskilda insatser för kvinnor som berörs av strukturförändringar inom den offentliga sektorn. För innevarande budgetår uppgår ramen för otraditionella insatser till (prop. 1996/97:1). Enligt regeringens bedömning bör ramen ökas med . Syftet är att öka möjligheterna till lokal samverkan. Sammantaget anser regeringen att högst bör få användas för detta ändamål under . I motion Fi44 föreslås att utöver regeringens förslag skall anvisas. Motionärerna anser att utan en sådan högre nivå kan kraven från arbetsförmedlingsnämnderna inte tillgodoses på ett rimligt sätt (yrk. 56 delvis). anser att medlen för otraditionella insatser är ett viktigt komplement till de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna genom att kraven på flexibilitet lättare kan tillgodoses. Inte minst viktigt är att de underlättar lokalt anpassade lösningar. Den av regeringen föreslagna höjningen av ramen med ter sig väl avvägd. Med det sagda avstyrker utskottet motion Fi44 (v) i berörd del. Utbildningsbidrag i form av dagpenning kan enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd lämnas till en deltagare i bl.a. arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering och datortek. Dagpenningen uppgår till . En deltagare som är eller skulle ha varit berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa har under vissa villkor rätt till en dagpenning med samma belopp som han eller hon skulle ha fått från denna. Regeringen erinrar inledningsvis om den strävan som finns att harmonisera reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. konstateras att nivån på det utbildningsbidrag som lämnas till dem som inte har rätt till arbetslöshetsersättning överstiger studiebidraget inom det reguljära utbildningsväsendet. För att det inte skall vara ekonomiskt mer fördelaktigt att välja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd framför reguljära studier föreslår regeringen nu en sänkning av ersättningen i utbildningsbidraget för dessa deltagare så att det efter skatt uppgår till samma nivå som studiebidraget; ersättningen föreslås därför vara . Reglerna skall enligt regeringsförslaget gälla från (yrk. Besparingen beräknas till ; regeringen föreslår en motsvarande minskning av ramen för utgiftsområdet. begär i motion Fi44 att förslaget om sänkt ersättningsnivå i utbildningsbidraget avslås (yrk. Enligt vad som sägs i motionen är det ungefär en tredjedel av dem som finns i åtgärderna starta eget, API, datortek, och arbetsmarknadsutbildning som saknar a-kassa eller KAS. rör det sig om en grupp med dåligt fotfäste på arbetsmarknaden, såsom invandrare och socialbidragsberoende ungdomar. är ersättningsnivån låg. Regeringens förslag är fördelningsmässigt oacceptabelt och kan ge felaktiga incitament. Ramen för utgiftsområdet bör därför ökas med , anförs det. Vidare föreslås att skall göra ett uttalande av innebörd att regeringen bör återkomma till med förslag på tilläggsbudget om en höjd nivå för deltagare i datortek (yrk. Även avvisar förslaget i motion Fi46. En försämrad nivå i utbildningsbidraget för dem som inte får a-kassa eller KAS vore orättfärdigt och skulle drabba dem som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden. vill anslå de medel som behövs för studie-bidrag på rimlig nivå för denna grupp (yrk. 26 delvis). ansluter sig till regeringens uppfattning att det bör råda enhetlighet i ersättningen mellan olika utbildningar, oavsett om den genomförs inom det reguljära utbildningsväsendet eller inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta ligger också i linje med utbildningssatsningen som går ut på att delar av arbetsmarknadsutbildningen förs över till det reguljära utbildningssystemet. Som regeringen redovisar ökar utbildningsbidraget för ungdomar som inte har fyllt till den nya nivån för utbildningsbidrag. Med hänvisning till vad utskottet nu anfört tillstyrks propositionen i denna del. Motionerna Fi44 (v) och Fi46 (kd) i berörda delar avstyrks således. Arbetslivsutveckling (ALU) Arbetslivsutveckling (ALU) är en åtgärd som syftar till att en arbetslös skall få möjlighet till aktiviteter och utveckling för att dels bibehålla och stärka kontakten med arbetslivet, dels få ett skydd mot utförsäkring. Normalt skall åtgärden anvisas . finns möjligheten att förlänga ALU-perioden för en person i arbetslivsutveckling på samma arbetsplats med som mest om det finns synnerliga skäl. Regeringen föreslår nu en ändring i förenklingssyfte, som innebär att kravet på synnerliga skäl vid förlängning av ALU-perioden på samma arbetsplats ändras till särskilda skäl.